sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — Etappmålen anger steg på vägen till att uppnå miljökvalitetsmålen och det övergripande generationsmålet.2 När Europeiska miljöbyrån, EEA sammanställde hur de euro- peiska länderna arbetar med EU:s ambition om en mer resurs- effektiv ekonomi, konstateras att inte har någon specifik nationell strategi eller handlingsplan för resurseffektivitet. Rap- porten pekar i stället på miljökvalitetsmålen och generationsmålet (se nedan) och drar slutsatsen att ökad resurseffektivitet indirekt är prioriterat i Sverige.3 Ännu mindre har någon strategi eller handlingsplan för cirkulär ekonomi. Regeringen har utsett en nationell miljömålssamordnare för näringslivet med uppdrag att stimulera svenska företag att arbeta med miljömålen. En uppenbar begränsning vad gäller miljökvalitetsmålens funk- tion för näringslivet är att de i princip riktar in sig på tillståndet i den svenska miljön. För en stor del av de företag som på något sätt verkar, eller handlar, över nationsgränser uppstår dock den största miljöpåverkan utanför gränser. Det gäller såväl det eko- 1www.miljomal.se/sv/Miljomalen/Alla-indikatorer, Besökt . from less – material resource efficiency in Europe, Country profile . SOU 2017:22 Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi logiska fotavtrycket av försörjningskedjan som påverkan av de produkter som säljs. En annan svårighet kan vara att sambanden mellan ett miljö- kvalitetsmål om exempelvis myllrande våtmarker och verksamheten i ett företag innehåller så många led att målet därför kan uppfattas som mindre relevant. Miljöpolitiken har också ett inriktningsmål, det så kallade genera- tionsmålet, som ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället: Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet har sju preciserande strecksatser varav framför allt de fyra sista har bäring på cirkularitet och resurseffektivisering: Kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. En god hushållning sker med naturresurserna. Andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön. Konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Generationsmålet har dock inte samma konkretion och inte samma systematiska uppföljning som miljökvalitetsmålen. Med undantag för energiområdet saknas utpekade indikatorer för uppföljning och resultaten redovisas framför allt i termer av initiativ och aktiviteter. Utredningen konstaterar att generationsmålet förvisso har en koppling till miljön utanför men på ett sätt som kan beskrivas som defensivt. Den goda nationella miljön ska uppnås ”utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser”. Sammantaget kan konstateras att den svenska miljöpolitikens målsystem är starkt kopplat till tillståndet i den svenska naturen. Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Det förtar inte det faktum att för en aktiv och offensiv miljöpolitik i EU och internationellt. 8.2.3Näringspolitiska prioriteringar och mål Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrens- kraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020.4 Näringspolitikens resultat redovisas under tre rubriker: Inno- vation och förnyelse, Entreprenörskap och företagande samt Ram- villkor för företag och konkurrens. Utredningen konstaterar att hållbarhet inte nämns i de övergrip- ande målen eller uppföljningen av näringspolitiken, även om håll- barhetsperspektivet finns med när regeringen beskriver sina olika sats- ningar, i myndighetsinstruktioner med mera. Än mindre finns någon särskild prioritering av cirkulär ekonomi eller ökad resurseffektivitet. Resurseffektivitet kan möjligen sägas vara en indirekt priori- tering eftersom det är ett huvudinitiativ i för tillväxt och sysselsättning, 2020. 8.2.4Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för presenterade regeringen en nyindustrialiserings- strategi med visionen att ska vara världsledande inom inno- vativ och hållbar industriell produktion av varor och tjänster. Där utgör digitalisering (Industri 4.0) och hållbar produktion två av fyra fokusområden.5 Regeringen beskriver att genomförandet av området hållbar produktion ska inriktas mot följande fyra punkter: Utveckla nya eller förbättra existerande tekniker, varor och tjänster med avseende på kraftigt minskade utsläpp, utfasning av särskilt farliga ämnen, högre energi- och resurseffektivitet, högre 4Proposition 2016/17:1, Budgetproposition 2017, Utgiftsområde 24. Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi återanvändnings- och återvinningsbarhet, samt högre miljö- prestanda. Ta till vara potentialen i nya digitala och andra tekniker för om- ställningen mot en fossilfri och cirkulär ekonomi. Uppmuntra affärsmodeller som skapar värden med utgångs- punkt i cirkulär ekonomi. Säkerställa att regelverk och andra styrmedel underlättar att pro- ducera resurssnålt och miljövänligt samt en hållbar råvaru- försörjning. presenterade regeringen den första handlingsplanen för ny- industrialiseringsstrategin, vilken avses uppdateras med fler versioner.6 Närings-, och miljöperspektiven, liksom frågor om resurshushåll- ning, möts kanske tydligast inom energi- och klimatpolitiken. Den parlamentariska presenterade sitt slutbetänkande som bland annat med brett stöd föreslog ett mål om att ska ha effektivare energi- användning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP).7 presenterade regeringen en lagrådsremiss om ett klimatpolitiskt ramverk som bland annat innehåller långsiktiga kli- matmål och ett system för årlig uppföljning i budgetpropositionen samt fyraåriga klimatpolitiska handlingsplaner. Klimatpolitiken knyts därmed starkare till den ekonomiska politiken och får ett ramverk som påminner on det som finns för finanspolitiken. Regeringens lagrådsremiss baseras på de förslag som i bred parla- mentarisk enighet tidigare presenterats av Miljömålsberedningen.8 Handlingsplan Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . 7SOU 2017:2, Kraftsamling för framtidens energi. 8SOU 2016:21, Ett klimatpolitiskt ramverk för . Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Miljömålsberedningen gjorde också bedömningen att resurs- effektivitet bör vara ett övergripande mål till stöd för klimatpoli- tiken.9 Det övergripande målet för regeringens ekonomiska politik är att skapa en så hög välfärd som möjligt. En av tre huvudpunkter för att bidra till detta är att genom strukturpolitiken ”skapa en hög och håll- bar ekonomisk tillväxt och sysselsättning”. Hållbarhetsperspektivet finns alltså i någon mån med i de övergripande målen för den eko- nomiska politiken men målen innehåller inte några närmare prio- riteringar kring exempelvis cirkulär ekonomi eller resurseffektivitet. 8.3Agenda 2030 – FN:s globala mål för hållbar utveckling antog en resolution med en agenda för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Den så kallade Agenda 2030 innehåller 17 globala håll- barhetsmål som ska vara uppnådda till år 2030.10 Agenda 2030 består av en politisk deklaration, 17 mål och 169 del- mål samt förutsättningar och åtgärder för genomförande, uppföljning och översyn. Se rutan ”FN:s globala utvecklingsmål, Agenda 2030” längre fram i avsnittet. Samtliga FN:s medlemsstater har åtagit sig att genomföra denna universella agenda, resultatet av samråd med det civila samhället och andra berörda parter runt om i världen. Forskare vid har strukturerat de 17 målen i en ”bröllopstårtmodell” som förenklat illustreras i Figur 8.1. Av bilden framgår att fyra av FN-målen, i likhet med de svenska miljökvalitetsmålen, handlar om tillståndet i biosfären, eller i naturen. Men även dessa fyra mål kopplade till biosfären handlar mer om att säkerställa hållbart nyttjande och påverkan än att definiera vilken miljökvalitet som ska uppnås. En klimat och luftvårdsstrategi för . Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. Bilaga 3 till regeringsbeslut (Fi2016/01355/SFÖ). Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Åtta av målen rör förhållanden i samhället, som omsluts av bio- sfären. Vissa av dem utgör sociala mål om till exempel utbildning eller jämställdhet medan andra har direkt koppling till fysiska resurs- flöden i samhället, till exempel målen om energi och hållbara städer. Ytterligare fyra mål kopplas i modellen till ekonomin, som i sin tur utgör en del av samhället. Bland dem finns bland annat målet om att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Figur 8.1 FN:s 17 globala utvecklingsmål, Agenda 2030, kopplade till biosfären, samhjället och ekonomin Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Det 17:e och sista målet handlar om ett globalt partnerskap för genomförande och skär därmed igenom hela systemet. Panel konstaterar att inte mindre än 12 av de 17 målen i Agenda refererar direkt till naturens resurs- bas som fundamental för att målen ska kunna nås.11 FN:s hållbarhetsmål saknar nationell motsvarighet då de i en och samma struktur innefattar hållbarhetens tre dimensioner: socialt, miljömässigt och ekonomiskt.12 Men de skiljer sig även i det att miljödimensionen uttrycks mindre i form av miljökvalitetsmål, alltså vilket tillstånd i biosfären som ska uppnås, och mer i termer av hur detta ska uppnås, det vill säga om resurseffektivitet, energiförsörj- ning och liknande. Alla de 16 svenska miljömålen skulle i samma bild vara kopplade till biosfären. Bara generationsmålet talar på ett övergripande och sammanfattande vis om hur detta ska uppnås på samhällsnivån och den ekonomiska nivån. Jämfört med de svenska miljömålen ligger FN-målen närmare den typ av hållbarhets- och miljömål som kan sättas upp av företag och andra aktörer i samhället. Agenda 2030 har också snabbt anammats av företag och näringslivsorganisationer, både internationellt och i , som en bas för hållbarhetsarbete och -redovisningar.13 nationella miljömålssamordnare för näringslivet har kart- lagt sambanden mellan de svenska miljömålen i relation till FN:s globala hållbarhetsmål och FN:s system för hållbarhetsredovisning, GRI.14 11Det anses gälla alla mål utom nr 4,5, 10, 16 och 17. Resource Efficiency: Potential and Economic Implications. 12Den sociala dimensionen motsvaras i någon mån av elva folkhälsopolitiska mål som i likhet med miljökvalitetsmålen är beslutade av . Proposition 2002/03:35, pro- position 2007/08:110. 13Se till exempel Business & Sustainable Development Commission. Better Business Better World – The report of the Business & Sustainable Commission Commission. Positionering av de svenska miljömålen, Kartläggning av sambandet mellan de svenska miljömålen, GRI G4 och de globala utvecklingsmålen. Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Agenda 2030 skiljer sig också från FN:s tidigare Milleniemål, som i huvudsak var sociala mål och enbart handlade om världens ut- vecklingsländer. Agenda 2030 riktar sig däremot till alla FN:s med- lemsländer – oavsett ekonomisk utvecklingsnivå – och inbegriper därmed hela det globala näringslivet. Regeringen har tillsatt Agenda 2030-delegationen för att ta fram en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan. Delegationen lämnade en första delredovisning hösten 2016.15 15 Agenda 2030-delegationen. Delredovisning från Agenda 2030-delegationen. Fi 2016:01, Promemoria . Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi FN:s globala utvecklingsmål, Agenda 2030 1.avskaffa fattigdom i alla dess former överallt, 2.avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbätt- rad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk, 3.säkerställa hälsosamma liv och främja välbeﬁnnande för alla i alla åldrar, 4.säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvali- tet och främja livslångt lärande för alla, 5.uppnå jämställdhet och alla kvinnors och ﬂickors egenmakt, 6.säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla, 7.säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla, 8.verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla, 9.bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation, 10.minska ojämlikheten inom och mellan länder, 11.göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraf- tiga och hållbara, 12.säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster, 13.vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser, 14.bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling, 15.skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av bio- logisk mångfald, 16.främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva, och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer samt 17.stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partner- skapet för hållbar utveckling. Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi 8.4Många initiativ och aktiviteter Trots frånvaron av strategi eller övergripande handlingsplan råder det knappast brist på initiativ eller aktiviteter i med kopp- ling till cirkulär ekonomi. Förutom den ovan nämnda nyindustria- liseringsstrategin lanserade regeringen i budgetpropositionen 2017 en strategi för hållbar konsumtion16 och har aviserat bland annat en agenda för biobaserad näringslivsutveckling. En utredning om del- ningsekonomin17 pågår parallellt med denna utredning. Regeringens analysgrupp för grön omställning och konkurrenskraft lämnade 2016 sin slutrapport.18 presenterade ett förslag till han- tering av textilier19 och väntas presentera förslag om en reviderad nationell avfallsplan och ett avfallsförebyggande program för perioden –2023. Utvärdering av den nuvarande avfalls- planen och avfallsförebyggande programmet pekar på att doku- menten haft begränsad styrkraft och att både ansvarsfördelning och dokumentens syften är otydliga för aktörerna.20 På förslag av regeringens Innovationsråd, som leds av stats- ministern, har regeringen lanserat fem strategiska samverkanspro- gram varav ett handlar om cirkulär och biobaserad ekonomi.21 De strategiska samverkansprogrammen syftar till att kraftsamla ytter- ligare kring befintliga innovationsprogram på området. Sådana drivs i samverkan mellan företag och myndigheter som , , och samt studier, MISTRA.22 miljö- 16Proposition 2016/17:1, Budgetpropostion 2017, Utgiftsområde 18. 2015:136, Användarna i delningsekonomin. Omställning till hållbarhet och konkurrenskraft – väg mot ett fossilfritt och resurseffektivt välfärdssamhälle. Framtidskansliet, analysgruppen för grön framtid och konkurrenskraft. Hantering av textilier – Redovisning av regeringsuppdrag. Skrivelse (Ärendenur: NV-06147-14. Att styra mot en effektivare avfallshantering. En utvärdering av den nationella avfallsplanen och det avfallsförebyggande programmet. 21www.regeringen.se/regeringens-politik/regeringens-strategiska-samverkansprogram. 22Exempelvis kan nämnas de strategiska innovationsprogrammen RE:source och BioInnovation samt MISTRA:s program Produktdesign och resurseffektivitet på vägen mot en cirkulär ekonomi, REES, och , . Det sektorövergripande företagssamarbetet Sustainable Innovation driver ett innovationskluster för energi-och resurseffektiva samhällen med stöd av . Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi ekonomiska rapport för hade temat cirkulär ekonomi.23 Regeringen har i samarbete med IVL och dess nätverk genomfört ett antal seminarier kring resurs- effektivitet i syfte att öka förståelse och samsyn mellan och näringslivet. Utredningen har identifierat minst 40 olika pågående initiativ i med koppling till cirkulär ekonomi. Förutom regeringens initiativ inom olika sektorer består dessa initiativ av olika former av samarbeten mellan företag, branschorganisationer, offentliga myndigheter och andra aktörer. Det råder inte brist på intresse eller aktivitet. Snarare saknas ett övergripande sammanhang, mål och ramverk för alla dessa initiativ. saknar strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi saknar nationell strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi. Ett av fyra fokusområden i regeringens nyindustrialiserings- strategi handlar om hållbar produktion och pekar på möjligheterna i en cirkulär ekonomi. Miljöpolitikens inriktningsmål, genera- tionsmålet, uttrycker en allmän ambition om resurseffektiva krets- lopp utan farliga ämnen. Stuprör mellan miljö- och näringspolitik Det svenska miljömålssystemet är omfattande och välstrukturerat. Systemet bygger starkt på miljökvalitetsmål och uppföljningen fokuserar framför allt tillståndet i den svenska naturen. Det eko- logiska fotavtrycket från den svenska ekonomin ligger däremot till stor del utanför vårt lands gränser. De övergripande målen för näringspolitiken saknar hållbarhets- perspektiv. Kopplingarna mellan huvudmålen för den svenska miljöpoli- tiken respektive näringspolitiken är fortfarande svaga. Miljö, ekonomi och politik 2016. Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi exiterande måldokument tycks stuprören tydligare i än i EU vars tillväxtstrategi uttrycker ett tydligt hållbarhets- perspektiv. FN:s globala hållbarhetsmål och klimatpolitiskt ramverk FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030 håller samman alla tre dimensionerna av hållbarhet: socialt, ekologiskt och ekonomiskt. 12 av de 17 målen är direkt relaterade till hållbart bruk av naturens resurser. FN-målen betonar mer hur hållbarheten ska uppnås än vad de svenska miljökvalitetsmålen gör. ska ta fram en genomförandeplan för Agenda 2030 och implementera ett nytt klimatpolitiskt ramverk med fyraåriga uppföljningsperioder. Om detta läggs ovanpå alla befint- liga mål24 riskerar målstrukturen att bli svåröverskådlig och tungrodd för både myndigheter och berörda aktörer. Ambitionen bör tvärtom vara att förtydliga och samla statens styrning av hållbarhetsarbetet. Genomförandet av Agenda 2030 bör ses som en möjlighet att uppnå detta. Systemvillkoren för håll- barhet (Se kapitel 3.3) skulle kunna användas som ett övergripande strategiskt ramverk. Cirkulär ekonomi kan bli motor för viktiga samhällsmål En tydlig satsning på omställning till cirkulär ekonomi kan bidra till att bryta stuprören mellan närings- och miljöpolitiken, skapa ett begripligt sammanhang och bli en viktig motor för genomförandet av väsentliga delar av Agenda 2030, generationsmålet och klimat- politiken. Målsättningar och åtgärder kopplade till cirkulär ekonomi om- famnar på ett naturligt sätt såväl miljöfrågans globala dimension som konkurrenskraft på globala marknader. (Se kapitel 3,4 och 9.) Jämfört med miljökvalitetsmål är den typen av mål sannolikt också lättare att koppla till den egna verksamheten i både företag och offentliga organisationer. 24 Inklusive folkhälsomål m.m. 9Förslag: Nationell samverkan och en delegation för cirkulär ekonomi Bedömning: Regeringen bör lyfta omställning till cirkulär eko- nomi till strategisk nivå i aktiv samverkan mellan stat, näringsliv, regioner och kommuner, forskning och civilsamhälle. 1.stärka svensk konkurrenskraft, 2.öka bidrag till global hållbarhet och 3.skapa sammanhang och driva innovation. Samverkan bör utformas som en del av näringspolitiken och det svenska genomförandet av FN:s Agenda 2030. Det kräver väl förankrade och ambitiösa mål, synligt ledarskap på högsta nivå och en samlad struktur för alla pågående och kommande initiativ. Förslag: Regeringen bör inrätta en tidsbegränsad delegation för cirkulär ekonomi direkt under för att initiera och driva den nationella samverkan. Mot bakgrund av diskussionen i kapitel 3–7 bedömer utredningen att omställning till en cirkulär ekonomi kan bli en huvudväg till ekonomisk utveckling inom planetens gränser. Den bedömningen vilar på en bred definition av cirkulär ekonomi enligt kapitel 3. Det handlar alltså inte om någon viss sektor eller verksamhet i ekonomin utan en samhällsekonomi som i sin helhet kan fungera inom systemvillkoren för hållbarhet och därmed jordens bärkraft. Förslag: Nationell samverkan via en delegation för cirkulär ekonomi Som framgått av det tidigare börjar begreppet cirkulär ekonomi få ett allt starkare fäste på global och europeisk politisk nivå. Det gäller också stora delar av näringslivet, i forsknings- och innovationssam- manhang samt bland miljöorganisationer och andra delar av civilsam- hället. Cirkulär ekonomi engagerar, utmanar och driver redan innova- tion och utveckling runt om i världen. Även i är aktiviteten hög. Nya och etablerade företag satsar på resurseffektiva och cirkulära affärsmodeller, en rad forsk- nings- och innovationsprogram pågår och nya startar. Regeringen har lanserat olika strategier och program med koppling till cirkulär ekonomi. Flera kommuner och regioner är aktiva. Men det saknas ett övergripande sammanhang och ett strategiskt ramverk för att ge alla dessa aktiviteter en kontext, en gemensam riktning och till- räcklig förändringskraft. drivs utvecklingen i i huvudsak ”nerifrån och upp”. Genom en strategiskt beslutad nationell samverkan skulle kraften i den utvecklingen kunna kanaliseras bättre och möjligheterna till fram- gång öka. En satsning av detta slag kräver ett synligt och närvarande ledarskap på högsta politiska nivå som i sin tur upp av andra tunga samhällsaktörer. 9.1En samverkan med flera syften En nationell samverkan för cirkulär ekonomi skulle fylla flera syften: 1.Stärka svensk konkurrenskraft. 2.Öka bidrag till global hållbarhet. 3.Skapa sammanhang och driva innovation. De starkt växande globala marknaderna kommer att efterfråga allt mer resurseffektiva och cirkulära lösningar. Det gäller inte minst i världens tillväxtekonomier där överbelastningen på naturresurserna ofta är ännu mer påtaglig än i . Det är på dessa marknader som som litet, exportberoende land ska vara konkurrens- kraftigt. Genom en satsning på cirkulär ekonomi skapar vi förut- SOU 2017:22 Förslag: Nationell samverkan via en delegation för cirkulär ekonomi sättningar för att och svenska företag ska kunna vara konkurrenskraftiga även . har beskrivit det som att det pågår en grön kapplöpning om vilka företag och länder som fram- över ska bli de ledande leverantörerna av tekniska och affärsmässiga lösningar på världens ökande resursutmaningar.1 Det handlar också om att bidra till en effektiv och hållbar inhemsk ekonomi och effektiv produktion för export. Historiskt har stort fokus legat på ökad arbetskraftsproduktivitet och finansiell effekti- vitet. Cirkulär ekonomi tillför ett starkare fokus på effektivitet med naturresurser och material. Som framgår av kapitel 4 ryms här en betydande potential för kostnadssänkningar för hushåll, företag och offentliga aktörer. Digitala plattformar för delningstjänster kan till exempel nyttiggöra underutnyttjade resurser i ekonomin, vilket ger minskade kostnader och bättre avkastning på samhällets befintliga till- gångar. Allt fler länder, internationella organisationer, etablerade stor- företag och nya utmanare fokuserar på resurseffektiva och cirkulära affärsmodeller, vilket förändrar den globala ekonomin och konkur- renslandskapet. Omvälvande innovation kan hota etablerade svenska industribranscher eller, lika gärna, skapa succéer och nya export- möjligheter för aktörer som förstår läget och satsar rätt. 9.1.2Öka bidrag till global hållbarhet