sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — Den tidigaste tidpunkten för färdigställande av fullt utbyggda stam- banor är enligt 2035, vilket förutsätter en skyndsam hantering.1 1 bedömningar av kostnader, utbyggnadstid m.m. redovisas i rapporten stambanor mellan –/, Fördjupat underlag, , dnr N2013/2942/TE. Fortsatt analys krävs för att utbyggnaden av de nya stambanorna ska genomföras med maximal samhällsekonomisk nytta Flera aspekter behöver utredas vidare innan ett slutgiltigt beslut om en fullständig utbyggnad av nya stambanor kan fattas. Den fysiska planeringen måste fortsätta för sträckan –respektive påbörjas för sträckan –, bl.a. för att kostnadsbedömningen ska bli säkrare. En utbyggnad av stambanorna riskerar att medföra intrång i värdefulla natur- och kulturmiljöer samt barriär- och fragmenteringseffekter med därtill hörande miljö- kostnader. Regeringen anser att en utbyggnad av stambanorna kräver en mycket god kunskap om landskapet vid planeringen av banorna och deras linjeföring för att begränsa de nämnda effekterna. Även de kommersiella förutsättningarna måste analyseras, dvs. vilket intresse av att bedriva trafik på nya stambanor mellan och /som kan förväntas. De kommersi- ella förutsättningarna påverkas av trafikeringsupplägget, inklusive maxhastigheter och stationernas antal och läge, men också av vilka banavgifter som tas ut liksom av affärsupplägg och konkurrens- situationen gentemot andra trafikslag. Ytterligare en central fråga är vilken strategi för utbyggnaden som är mest lämplig med hänsyn till dels de kommersiella förutsättningarna, dels stambanornas kostnader och nyttor. Finansieringsmodeller och finansieringsmöjligheter måste vidare identifieras och utredas. Även om de nya stambanorna i huvudsak ska finansieras genom anslag är det viktigt att analysera möjligheter till alternativa finansieringskällor, som t.ex. banavgifter samt med- finansiering från kommuner och landsting av stationer och eventu- ella anslutande åtgärder för att komplettera den statliga finansi- eringen. Det är angeläget att det ges ekonomiskt utrymme för en snabb utbyggnad av stambanorna. En effektiv utformning och maximal samhällsekonomisk lön- samhet av nya stambanor förutsätter att berörda aktörer samverkar, bl.a. för att identifiera de bästa lösningarna för utformning och finansiering av stationer och omkringliggande infrastruktur. Där stambanorna angör respektive stad kommer det att krävas betyd- ande investeringar i spår, stationer och anslutningar till den övriga infrastrukturen. Det är viktigt att dessa investeringar utformas på ett sätt som ger kostnadseffektiva trafiklösningar och möjliggör ett ökat bostadsbyggande, effektiv arbetspendling samt täta och väl fungerande arbetsmarknadsregioner. Det är också viktigt att planer- ingsprocessen prioriteras av de berörda aktörerna. Nya stambanor kommer att avlasta Västra och och öka tillgängligheten i järnvägssystemet till nytta för den järn- vägsburna gods- och regionaltrafiken. kan järnvägens till- gänglighet och kapacitet behöva stärkas även mot kontinenten ge- nom ytterligare en fast förbindelse över . Förutsättning- arna för en sådan investering behöver dock utredas vidare. Oavsett kommande bedömningar i är engagemang i frågan avgörande. Utan ett jämbördigt ansvar för finansiering och förverkligande är en ny fast förbindelse över inte rea- listisk. Bland annat krävs omfattande anslutningar även på den danska sidan. Fortsatt analys krävs kring förutsättningarna för att stärka järnvägsförbindelserna mellan de nya stambanorna och norra Väl fungerande järnvägstransporter är av stor betydelse för det svenska näringslivet, inte minst i norra . I den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 görs bl.a. satsningar på Ostkustbanan, som knyter ihop tidigare satsningar på och , samt på . Detta är viktiga investeringar för att för- bättra kommunikationerna i norra för persontrafik och godstransporter. För att ytterligare stärka kopplingen mellan de nya stambanorna och det befintliga järnvägssystemet, och för att åstadkomma effektiva och kapacitetsstarka järnvägstransporter, bör förutsättningarna för att stärka järnvägsförbindelserna i norra analyseras. Åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet med fokus på förtätning, hållbarhet och resurseffektivitet behöver identifieras och genomföras i storstadsregionerna Storstadsregionernas tillväxt förutsätter effektiva och hållbara trafiksystem och förtätning som ger attraktiva städer och dynamiska arbetsmarknadsregioner för människor och företag tre storstadsregioner växer kraftigt, vilket bidrar till hela tillväxt. För att denna utveckling ska kunna fortsätta på lång sikt krävs infrastruktur som ger hög tillgänglighet och fler bostäder som gör det möjligt för människor att flytta till och inom respektive region, som i sin tur möjliggör för företag och andra arbetsgivare att rekrytera. Satsningar på infrastrukturen och ett ökat bostadsbyggande bör planeras och genomföras på ett sätt som ger täta och resurseffektiva städer som bidrar till att stärka de lokala och regionala arbetsmarknaderna i respektive län. Ett tätare med ett ändamålsenligt trafiksystem bidrar till ytterligare utveckling Befolkningen i växer med drygt 35 000 per- soner och väntas nå 2,5 miljoner personer . Inom ramen Stockholmsförhandling har avtal om fyra nya tunnelbanesträckningar och 78 000 bostäder träffats (dnr N2013/5666/TE). I ett internationellt perspektiv är trafiksystem relativt väl fungerande och andelen resor som görs med kollektivtrafik är mycket hög. Fler åtgärder krävs dock för att minska trycket på regionens ansträngda trafiksystem och stödja den förtätning och tillväxt som både planeras och är nödvändig. Möjligheter att ta ytterligare steg för tunnelbanans fortsatta ut- veckling behöver övervägas. Det skulle exempelvis kunna handla om fler stationslägen, nya stationer eller nya sträckningar i om- råden där kapacitetsstark kollektivtrafik behöver utvecklas och förtätningsmöjligheterna är goda. Åtgärder i övrig spårbunden infra- struktur kan också vara aktuella, såsom pendeltågsstationer. En viktig utgångspunkt för åtgärderna är att minska bostadsbristen och dimensionera bostadsmarknaden för framtida behov, så att kan fortsätta att utvecklas på ett positivt sätt. utbyggnader som bör prioriteras avgörs bäst i dialog och förhand- ling med berörda aktörer. På det sättet kan en gemensam analys göras av vilka åtgärder som ger störst samhällsekonomisk nytta och ett gemensamt ansvarstagande kan säkras. I regeringens nationella trafikslagsövergripande plan för ut- veckling av transportsystemet för perioden –2025 har två mil- jarder kronor avsatts för utredning och projektering av en östlig förbindelse som skulle knyta samman trafikledsringen runt innerstad och kraftigt förbättra tillgängligheten i regionens östra delar. Även belastningen på befintliga trafikleder över det s.k. Saltsjö–Mälarsnittet skulle minska. En östlig förbindelse förutsätts inte inkräkta på . Parkens värden och de even- tuella negativa konsekvenser för naturmiljön som en östlig förbind- else medför måste särskilt beaktas. Olika finansieringslösningar för en östlig förbindelse behöver analyseras och prövas. Både åtgärder i tunnelbanan och en östlig förbindelse, liksom eventuella andra åtgärder, behöver bedömas samlat och tillsammans med en analys av och dialog om trängselskattens framtida utform- ning. Investeringar i infrastrukturen och nya bostäder påverkar resandet på både spår och väg, även om åtgärder genomförs som ökar kollektivtrafikens kapacitet. Trängselskattens utformning på- verkar såväl trafikströmmarna som trafiksystemets effektivitet och därför också vilka investeringar som är lämpliga. Ett tätare och mer tillgängligt gynnar näringslivets förutsättningar En bit in kommer att passera 600 000 invånare och kan befolkningen ha ökat med cirka 150 000 personer jämfört med . Det är en ökning med . Även regionen som helhet växer och utvecklingen i har en betydelse för arbetsmarknaden i västra som sträcker sig utanför länet. har goda förutsättningar att fortsätta växa som stor- stadsregion. Regionen har spjutspetskompetens inom bl.a. medi- cinsk forskning och industri och växer inom bl.a. mode och finansiella verksamheter. hamn är största och enda transoceana hamn med kapacitet att ta emot fartyg från andra kontinenter. För att behålla och öka tillgången till kompetens som ytterligare stärker regionens näringsliv behöver bostadsbyggandet öka, infra- strukturen utvecklas och staden förtätas för att ge attraktiva och resurseffektiva boendemiljöer. Åtgärderna i det s.k. västsvenska infrastrukturpaketet, som ingår i regeringens nationella trafikslags- övergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025, stärker regionen och möjligheterna till långväga pend- ling. Behoven på infrastrukturområdet kommer dock att kvarstå även när dessa åtgärder har genomförts, och de kan behöva komplet- teras med åtgärder kopplade till ett ökat bostadsbyggande och ökad arbetspendling. En förtätning av regionen behöver t.ex. ske parallellt med en ut- byggnad av kollektivtrafiken så att kollektivtrafikandelen i regionen kan öka och möjligheterna till resurseffektiv arbetspendling för- bättras. län kan utvecklas genom ytterligare förtätning och förbättrade pendlingsmöjligheter Befolkningen i län ökar med drygt 10 000 invånare . Den största tillväxten sker i västra , i och kring , och . Bostadsbrist råder i delar av regionen. Som en del av har , och då särskilt de västra delarna, en hög internationell tillgänglighet. Regionen känne- tecknas av korta avstånd och generellt hög tillgänglighet, vilket ger andra resandemönster än i och . , som präglas av sin närhet till kontinenten, kommer att ha två unika forskningsanläggningar, och . , och fungerar i princip som en gemen- sam arbetsmarknadsregion med omfattande pendling. Brister i infra- strukturen innebär dock att trafiksystemet är sårbart. Genomfarts- trafiken med lastbil är dessutom mycket omfattande. Genom regionen transporterar lastbilar hälften av värdet i den svenska utrikeshandeln. Denna trafik förväntas öka ytterligare när Fehmarn Bält-för- bindelsen mellan och öppnar 2021. Kollektiv- trafiken behöver stärkas ytterligare i regionens mest tätbefolkade delar, inte minst vid viktiga knutpunkter, så att den lokala, regionala och nationella kollektivtrafiken kan sammanlänkas bättre och stärka pendlingsmöjligheterna för arbete och studier. Värdeåterföring kan öka genomförandetakten för angelägna investeringar Offentliga investeringar i transportinfrastruktur bidrar ofta till ökning av markvärdet för fastighetsägare. Det finns därför argument för att låta privata aktörer som gynnas av en offentlig investering återföra delar av detta värde till samhället, s.k. värdeåterföring. Värdeåterföring kan t.ex. åstadkommas genom exploaterings- avtal som fördelar åtaganden och kostnader mellan en kommun och en exploatör i samband med att kommunala detaljplaner antas. De exploateringsavtal som tecknas , och som innehåller över- enskommelser om kostnadsdelning, utgår normalt från infrastruk- turens kostnader snarare än från vilken värdeskapande effekt som infrastrukturen ger. Medel från värdeåterföring kan användas för att finansiera den infrastruktur som ger markvärdesökningen, direkt via kommunala infrastrukturinvesteringar eller indirekt via medfinansiering av statlig infrastruktur. Värdeåterföring genom exploateringsavtal kan också ge incitament till aktörerna att finna nyttomaximerande och kostnadssänkande lösningar för infra- struktur och exploatering. saknas en reglering av förfarandet kring och innehållet i exploateringsavtal och markanvisningar. Detta medför ofta tids- ödande förhandlingar om olika finansieringsfrågor i plan- och bygg- processen som exploatören har svårt att förutse sina kost- nader. har efter regeringens förslag i propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126)beslutat att kommuner ska vara skyldiga att i riktlinjer för exploateringsavtal respektive markanvisningar ange utgångspunkter och mål för sådana avtal, exempelvis grundläggande principer för fördelning av kostnader och intäkter för genomförande av detaljplan (bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Det kan dock finnas behov av ytterligare för- tydliganden mot bakgrund av att värdeåterföring genom exploa- teringsavtal kan ge nyttor till både offentliga och privata aktörer och öka genomförandetakten för angelägna investeringar, som t.ex. de åtgärder som kan komma att föreslås inom ramen för det nu aktuella uppdraget. Förhandlingspersonens uppdrag med koppling till nya stambanor för höghastighetståg Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen. Analysera och föreslå övergripande principer för finansiering av nya stambanor för höghastighetståg mellan och /. I den mån förslaget skiljer sig från gällande principer för finansiering av transportinfrastruktur ska detta motiveras särskilt. Analysera de kommersiella förutsättningarna för nya stambanor för höghastighetståg utifrån bl.a. trafikeringsupplägg och uttag av banavgifter. Analysen ska bl.a. inkludera juridiska förutsättningar för differentierade särskilda banavgifter som tar hänsyn till såväl nationell rätt som EU-rätt. Analyserna ska även beakta statsstöds- reglerna. Föreslå en strategi för utbyggnaden av nya stambanor för hög- hastighetståg med hänsyn till sådana banors kostnader och nyttor. Strategin ska innehålla lämplig utbyggnadsordning, sträckningar samt stationsuppehåll. Föreslå hur eventuella tillkommande investeringar i den befint- liga järnvägsinfrastrukturen ska planeras och finansieras för att få bästa möjliga effekt av de nya stambanorna. Ingå överenskommelser med berörda kommuner och andra aktörer om finansiering och utformning av spår och stationer där stambanorna ansluter till respektive stad samt, där ett statligt engagemang är motiverat, om anslutande infrastrukturåtgärder. Överenskommelserna ska inkludera ansvarsfördelning vid even- tuella kostnadsökningar utöver indexreglerade ökningar. Överens- kommelserna ska ingås med förbehåll för efterföljande rättsliga prövningar samt regeringens och i förekommande fall godkännande. Pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra , med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och landsting. Förhandlingspersonens uppdrag med koppling till åtgärder i storstäderna Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen. Identifiera och analysera behoven av åtgärder i infrastrukturen i , samt län som kost- nadseffektivt förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i trans- portsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. Även trimnings- åtgärder och andra åtgärder än investeringsåtgärder kan ingå i analysen. Större åtgärder ska i huvudsak kunna genomföras –2035. I ska tunnelbanans fortsatta utveckling ingå i analysen. Åtgärder i övrig spårbunden trafik kan också ingå. Möjliga finansieringslösningar för en öst- lig förbindelse i ska också analyseras och prövas. Behovet av justeringar i trängselskatten med hänsyn till över- enskomna åtgärder ska analyseras och, om ett sådant behov finns, ska sådana justeringar ingå i överenskommelserna. Ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i respektive län om åtgärder med ovan nämnda syfte och i sammanhang där ett statligt engagemang kan motiveras som komplement till lokala och regionala åtgärder. Fokus ska ligga på att hantera de utmaningar som den snabba befolkningstillväxten medför. Överenskommelserna ska inklu- dera ansvarsfördelning vid eventuella kostnadsökningar utöver indexreglerade ökningar. Överenskommelserna ska ingås med förbehåll för efterföljande rättsliga prövningar samt regeringens och i förekommande fall godkännande. Ta initiativ till och föra samtal med företrädare för om ytterligare en fast förbindelse mellan och och lämna ett förslag till process för fortsatt hantering av frågan. I analysen ska det ingå att fullgöra det åtagande som regeringen uttalat om –Helsingör-förbindelsen i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). Förhandlingspersonens uppdrag i övrigt Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen föreslå lag- ändringar som tydliggör hur markvärdesökning som uppstår genom investeringar i infrastruktur kan ligga till grund för kost- nadsdelning i samband med exploateringsavtal. Hänsyn ska tas till befintlig lagstiftning som påverkar möjligheterna att låta en mark- värdesökning ligga till grund för kostnadsdelning, som kommunal- lagen (1991:900) och lagen (2009:47) om vissa kommunala befogen- heter. Om det anses finnas ett behov ska förslag till ändringar föreslås i dessa lagar. Förhandlingspersonen ska i sin analys, sina förslag och i de över- enskommelser som ingås prioritera kostnadseffektiva åtgärder som ger största möjliga samhällsekonomiska nytta. Andra viktiga aspekter är punktlighet och ökad robusthet i järnvägssystemet. Förhandlingspersonen även ska ta hänsyn till totalförsvarets lång- siktiga behov och bedöma eventuella konsekvenser av förslagen för dess verksamheter. Ett ökat bostadsbyggande med fokus på förtätning i främst kollektivtrafiknära lägen, så att effektiv arbetspendling möjliggörs, ska ingå i överenskommelserna. En viktig utgångspunkt för upp- draget är att bostadsbyggande samt lokal och regional kollektiv- trafik i huvudsak ligger inom kommunsektorns kompetens- och ansvarsområde. Förhandlingspersonen kan i sin redovisning beskriva liknande satsningar utomlands och redovisa förslag till förbättringar och möjliga kostnadssänkningar utifrån dessa. Förhandlingspersonen ska föreslå finansiering av sina förslag. Förslag får inte förutsätta finansiering från EU-budgeten. Ansökan om EU-medel är en fråga för regeringen. I uppdraget ingår att identifiera, analysera och föreslå alternativa finansieringskällor som inte belastar statens offentliga finanser. Förhandlingspersonen ska beakta relevanta utredningar inom detta område. På så sätt kan regeringen påskynda de åtgärder som föreslås och minska belastningen på statens budget. Förhandlingspersonen bör överväga möjligheterna för och behovet av andra åtgärder än rena infrastrukturåtgärder för att maximera den samhällsekonomiska nyttan med de nya stam- banorna och övriga identifierade åtgärder i storstäderna. Om för- handlingspersonen finner det relevant, kan sådana åtgärder utgöra en del av de överenskommelser som ingås. Överenskommelser som förutsätter justeringar eller ompriori- teringar i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveck- ling av transportsystemet för perioden –2025 får ingås endast om förslagen har en direkt koppling till infrastrukturen i de tre stor- stadsregionerna eller andra regioner som direkt berörs av förslagen. ska bistå förhandlingspersonen med nödvändigt underlag. Synpunkter från berörda myndigheter, kommuner och landsting och andra intressenter ska inhämtas. Till förhandlingspersonen ska en referensgrupp knytas som be- står av personer som kan bidra med sakkunskap när det gäller t.ex. resurseffektiv stadsutveckling. Inverkan på de transportpolitiska målen samt samhällsekonomiska effekter Förhandlingspersonens förslag och överenskommelser ska vara ut- formade så att de ger ökad måluppfyllelse av de transportpolitiska målen, såväl funktionsmålet som hänsynsmålet. Effekter på arbets- marknad och bostäder samt intrångs- eller landskapseffekter ska redovisas särskilt. Förhandlingspersonen ska söka, identifiera och prioritera kost- nadseffektiva åtgärder som ger största möjliga samhällsekonomiska lönsamhet och en bedömning av åtgärdernas samhällsekonomiska lönsamhet ska redovisas. I denna ska det även ingå en bedömning av åtgärdernas miljöeffekter. Redovisningen ska göras för de enskilda åtgärderna på ett sådant sätt att deras respektive samhällseko- nomiska lönsamhet går att jämföra. Effekter som inte kan beräknas i ekonomiska termer ska redovisas särskilt liksom hur de påverkat förslagen och valen av alternativ. Samråd och redovisning av uppdraget Förhandlingspersonen ska lämna en delredo- visning innehållande författningsförslag som tydliggör hur mark- värdesökning kan ligga till grund för kostnadsdelning i exploater- ingsavtal. Förhandlingspersonen ska lämna en delredovisning innehållande en analys av dels kommersiella förut- sättningar för nya stambanor mellan och /, dels möjliga finansieringsprinciper för nya stambanor inklusive legala förutsättningar för differentierade särskilda ban- avgifter. Eventuella avvikelser från gällande finansieringsprinciper för investeringar i transportinfrastruktur ska motiveras särskilt. Förhandlingspersonen ska lämna en del- redovisning som inkluderar förslag till åtgärder i storstäderna inklusive finansieringsprinciper för dessa och avseende uppdraget om järnvägsinfrastruktur i norra . Om finansieringen förut- sätter lagändringar, ska författningsförslag lämnas. Eventuella av- vikelser från gällande finansieringsprinciper för investeringar i transportinfrastruktur ska motiveras särskilt och vid behov inklu- dera författningsförslag. Förhandlingspersonen ska slutredovisa sitt uppdrag . Slutredovisningen ska inkludera dels ett förslag till en strategi för en utbyggnad av nya stambanor för höghastig- hetståg mellan och /, dels ingångna överenskommelser med berörda kommuner och eventuellt andra aktörer om åtgärder kopplade till nya stambanor samt åtgärder för en ökad tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande i framför allt storstäderna. Överenskommelserna ska ha ingåtts med förbehåll för efterföljande rättsliga prövningar samt regeringens och i före- kommande fall godkännande. Utredningen om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (N 2014:04) Regeringen beslutade att en särskild utredare, som ska fungera som förhandlingsperson, ska ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och /m.m. (dir. 2014:106). Utöver nuvarande uppdrag ska förhandlingspersonen i enlighet med vad som anges nedan dels analysera vissa frågor för att främja cykling, dels genomföra de uppgifter som den avslutade Stockholmsförhandling (N 2013:01) inte slutfört. Förhandlingspersonens utökade uppdrag med koppling till nya stambanor för höghastighetståg. Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen analysera möjligheter att även utnyttja stambanornas service- vägar som cykelbanor, analysera vilka åtgärder som kan genomföras för att öka till- gängligheten för cyklister i anslutning till de stationer som etableras längs de nya stambanorna. Förhandlingspersonens utökade uppdrag med koppling till åtgärder i storstäderna Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen identifiera och analysera åtgärder i infrastrukturen i , samt län som kostnadseffektivt förbättrar tillgängligheten, framkomligheten och trafiksäker- heten för cyklister, ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , samt län om sådana satsningar, genomföra de uppgifter som ännu inte slutförts inom 2013 års Stockholmsförhandling (N 2013:01). Sverigeförhandlingen har överlämnat sex del- och lägesrapporter till regeringen. Den första delrapporten innehöll författningsförslag för hur markvärdesökning kan ligga till grund för kostnadsdelning i exploa- teringsavtal. SOU 2015:60, Ett författningsförslag om värdeåterföring, Den andra delrapporten, SOU 2016:3, finansiering och kommersiella förutsättningar, överlämnades . Rapporten innehöll förutom kommersiella förutsättningar för höghastighetsjärnvägen även finanseringsprinciper för nya järn- vägar inklusive legala förutsättningar för differentierade banavgifter. Den tredje delrapporten, Lägesrapport avseende förhandling om åtgärder i storstäder och järnväg i norra , överlämnades .