sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — 2014, Vol 54, Nr 3, s. 393–410. , , , , , T., Österbacka, E. & , E. (2011). Dropping out in . Social Exclusion and Labour Market Attachment among Upper Secondary Scool Dropouts in , , and . , O. & , A. ”Long-term consequences of being not in employment, education or training as a young adult. Stability and change in three Swedish birth cohorts” i , 2016. Vol 18, Nr 2, s. 136–157. Çelikaksoy, A. & Wadensjö, E. (2015). De ensamkommande flyktingbarnen och den svenska arbetsmarknaden. : for Integration Studies (SULCIS). (2016). (2016). Indragen studiehjälp på grund av ogiltig frånvaro i gymnasieskolan – statistik /16. webbsida (2017). /Om-ditt-besok/ Patient/Din-journal/. Dir. 2015:70 Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. Dir. 2016:51 Tillit i styrningen. Dir. 2016:67 Elever som kommer till under senare årskurser. Dir. 2016:82 Tilläggsdirektiv till Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U2015:06). Diskrimineringslag (2005:567). Ds 2016:5 Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen. (2014). Förorterna som glömde. & , A. (2015). En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden. Engzell, P. (2016). Intergenerational Persistence and Ethnic Disparities in Education. , Samhällsvetenskapliga fakulteten, . Eurofound (2012). NEETs – not in Employment, Education or Training: Characteristics, Costs and Policy Responses in Europe. : Publications Office of Union. European Commission (2015). Literature review and identification of best practices on integrated social service delivery. , M., Grunow, D. & Aisenbrey, S. ”Work interruptions and young women’s career in , and the US” i Work, employment and society. 2016, Vol 30, s. 291–308. (2016). Folkbildningens betydelse för samhället 2015. (2014). Uppdrag om delmål m.m. inom ramen för ”En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016”. Delrapportering av regeringsuppdrag. Dnr 599/2014. (2016). Barn i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller våld. Resultat och erfarenheter från ett utvecklingsarbete. (2017). Forss, K. (2007). Utvärdering som hantverk – bortom mallar och manualer. Forte (2016). Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen – röster om och en kunskapsöversikt. Förordning (2015:55) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2012). Personer med aktivitetsersättning, behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden – en kvalitativ undersökning genomförd med hjälp av djupintervjuer. Underlagsrapport till med aktivitetsersättning. (2012). med aktivitetsersättning – en studie om situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. (2016). Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2016–2020. (2016). Hardoy, I, Røed, K, , K. & , T. (2016). En komparativ analyse av effekter av innsats for å inkludere utsatte unge i arbeid i . : Institutt for samfunnsforskning. & Laurelii, E. (2016). Civilsamhället – arena för arbete och sysselsättning. : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. & Laurelii, E. (2016). Möjligheter till arbetsintegration inom civilsamhället. Hensvik, L. & , O. (2013). Networks and Youth Labor Market Entry. Hoffer Gittell, J. (2016). Transforming Relationships for High Performance – The Coordination. Hollertz, K. ”Integrated and individualized services – paradoxes in the implementation of labour market policies in ” i Heidenrich & (eds.) (2015). Social and Employment Policies in Europe – Inclusion and Challenges for Local Welfare Governance. Cheltenham, UK: . & Tovatt, C. ”Networks and labor market entry – a historical perspective” i Labor History. 2017, Vol 58, s. 67–90. (2016). Arbete, arbetslöshet och jämlik hälsa – en kunskapsöversikt. : Kommissionen för jämlik hälsa. (2016). Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Utkast till lagrådsremiss. Ju2016/08546/L7. Kommission för ett socialt hållbart (2013): Malmös väg mot en hållbar framtid – hälsa, välfärd och rättvisa. (2016). Digitalisering och konsumentintresset. Kronofogden (2016). Antal gäldenärer 18–, län och kommun. & , A. (2015). – vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? ”Osäkra övergångar” i (red.) (2015). ”Privatisering – varför och varför inte?” i , B. (red.) (2001). Politik som organisation. (2016). Samverkansmodellen – en modell för att leda samverkan strategiskt. (2016). Inkomna ansökningar om asyl, 2015. Myndigheten för delaktighet (2016). En funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle – MFD:s förslag på struktur för genomförande, uppföljning och inriktning inom funktionshindersområdet. Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015). Modell för stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016). Unga nyanländas etablering – kartläggning av etableringsuppdraget. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016). Unga nyanländas etablering – verksamhetsexempel och ungas röster. Myndigheten för vårdanalys (2012). Patientcentrering i svensk hälso- och sjukvård – en extern utvärdering och sex rekommendationer för förbättring. Myndigheten för vårdanalys (2014). Möjligheter till delaktighet och inflytande för personer med psykisk ohälsa. Redovisning av delfrågeställningar i Vårdanalys utvärdering av handlingsplanen PRIO. Välfärdscenter (2016). Unga in i – psykisk hälsa, arbete, utbildning. (2016). Relationship Between and . (2013). people on the edge. , M., ,T. & , M. ”Investment in secondchance education for adults and income development in ” i . 2013, Vol 26, s. 514–538. Norska regeringens webbsida (2017). /no/tema/pensjon-trygd-og-sosiale- tjenester/nav-reformen/id604957/. (2015). for – Bridging Sectors for Delivery. (2016). Investing in Youth – . 1999/2000:79 Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. 2005/06:192 Lära, växa, förändra – Regeringens folkbildningsproposition. 2008/09:28 Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning. 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. 2014/15:85 Ökad individanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning. 2015/16:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2016/17:1 Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. (2014). Utvärdering av Origo. (2015). Familjecentrum – utvärdering och kartläggning. Regeringsbeslut (2016/07776/RS (delvis). 2016/07778/RS, 2016/07779/RS (delvis)) Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut (S2011/08687/SF, S2016/07776/RS (delvis)). Regleringsbrev för avseende Inspektionen för socialförsäkringen. Regeringsbeslut (S2017/00379/FS (delvis)). Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025. Regeringsbeslut (U2016/05414/UF). Uppdrag att utvärdera genomförandet och effekter av åtgärderna i strategin för unga som varken arbetar eller studerar. (2015). Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. Bilaga 3 till regeringsbeslut (Fi2016/01355/SFÖ). () & Kommuner och Landsting (2015). Tillgänglighet och samordning för en mer patientcentrerad vård. Insatser inom hälso- och sjukvården. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2015. & Schlimbach, T. ”NEET in disguise? Rival narratives in troubled youth transitions” i . 2015, Vol 57, Nr 2, s. 133–150. (2016). Nationella samordnare som statligt styrmedel. (2016). Vägen in – hela vägen. Sektorsövergripande samverkan för framgångsrik samhällsetablering. Samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården (2016). Resultat av mätning av socialsekreterares tid i 47 kommuner. Konferensen ”Förbättringsresan” . Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). Kommunernas aktivitetsansvar 2016. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (2016). kommun, kommun, Arbetsförmedlingen & Delegationen för unga till arbete (2016). Integration och etablering – Kartläggningsrapport avseende aktörer, insatser och skolbakgrund för utlandsfödda och ensamkommande barn i kommunerna . Skolinspektionen (2010). Undervisning vid Hem för vård eller boende, HVB – Elever får inte den undervisning de har rätt till. Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för studieavbrott i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2016). Kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret. Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Skollag (2010:800). (2011). Vad gör kommunerna för ungdomar som inte går i gymnasieskolan? En rapport om det kommunala informationsansvaret (uppföljningsansvaret). (2014). Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. (2014). Privata aktörer inom förskola och skola – en nationell kartläggning av enskilda huvudmän och ägare. (2015). Uppföljning av introduktionsprogrammens första kull. (2016). Gymnasiesärskolan – uppföljning och analys av reform. (2016). Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. (2016). Redovisning av uppdrag om uppföljning av sysselsättning efter avslutade studier inom vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare. (2016). Slutbetyg i , . (2014). Bostad sökes – slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren. (2016). En mer tillgänglig och patientcentrerad vård. Sammanfattning och analys av landstingens och regionernas handlingsplaner – delrapport. (2016). Individ- och familjeomsorg – lägesrapport . & (2013). Placerade barns skolgång och hälsa – ett gemensamt ansvar. SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete – kartläggning och kunskapsöversikt. Greppet – att vända en regions utveckling. SOU 2003:92 Unga utanför. SOU 2007:37 Vård med omsorg – möjligheter och hinder. SOU 2011:61 Vanvård i social barnavård. SOU 2013:13 Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. SOU 2013:40 Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. SOU 2013:74 Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. SOU 2014:12 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. SOU 2014:49 Utveckla lokalsamhällets arbete mot våld i nära relationer. En vägledning för kommuner, landsting, statliga myndigheter och idéburna organisationer. SOU 2016:2 Effektiv vård. SOU 2016:38 Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. SOU 2017:4 För en god och jämlik hälsa – en utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. (2010). Att förebygga spelproblem – en kunskapsöversikt och en systematisk litteraturöversikt. (2016). SiS i korthet 2015 – en samling statistiska uppgifter om SiS. (2016). Slutredovisning av regeringens uppdrag till och Specialpedagogiska skolmyndigheten – att utveckla och pröva en samverkansmodell för skolverksamheten. (2016). Analys av bortfallsbias för gruppen NEET. (2016). Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. (2016). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015. (2016). Översikt över studier om utbildningars arbetsmarknadsutfall. Statskontoret (2007). Har insatserna någon effekt på arbete eller studier? En utvärdering av folkhögskoleinsatserna för arbetslösa. Statskontoret (2014). Systemrelaterade effektiviseringspotentialer i statlig kärnverksamhet. Dnr 2013/273-5. Statskontoret (2014). Statlig styrning i otraditionella former. Statskontoret (2015). Att styra mot ökat förtroende – är det rätt väg? Statskontoret (2016). Folkbildningen – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. Statskontoret (2016). Statens styrning av kommunerna. Statskontoret (2016). Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Stiftelsen webbsida (2017). /projekt/skolfam/. , V. (2001). Unga arbetslösas ansikten – identitet och subjektivitet i det svenska och danska samhället. : sociologiska institutionen. , M., , , , M. & , A. ”Do open youth unemployment and youth programs leave the same mental health scars? Evidence from a Swedish 27-year cohort study” i for Equality in Health. 2015, Vol 15. , M., Winefield, A., , K., & Hammarstrom, A. ”Un- employment and mental health scarring during the life course” i European journal of public health. 2014, Vol 24, Nr 3, s. 440–445. (2015). Utvärdering av Sysselsättningsinitiativet för unga. Studieförbunden (2015). Studieförbundens verksamhetsplan 2016. Studieförbunden (2016). För en bättre etablering av unga och asylsökande på arbetsmarknaden. Kommuner och Landsting (2009). Födda 1981: 95-27-13. Kommuner och Landsting (2013). Medborgardialog som del i styrprocessen. Kommuner och Landsting (2015). Barnavårdskarriärer – en studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård. Kommuner och Landsting (2015). När brukare och patienter blir medskapare – en lönsam historia. En idébok om brukar- och patientmedverkan som inslag i kommuners, landstings och regioners styrning. Kommuner och landsting (2015). I kommuner och landsting/regioner – resultat från enkätstudie. Kommuner och Landsting (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. En longitudinell studie över årskullen 1981 och dess övergång från skola till arbete. Kommuner och Landsting (2016). En grundläggande rättighet. Kommuner och Landsting webbsida (2017). /sip/pilotprojekt-it-stod-och-sip/. Kommuner och Landsting & Getting it right for every child. (2016). Tidiga insatser – visar vägen. Szulkin, R., Nekby, L., , M., , C. , , , R. (2013). På jakt efter framgångsrik arbetslivsintegrering. Sävenstrand, A. & Ehneström, C. (2013). Om samverkan som strategi för hållbara effekter. Temagruppen Unga i arbetslivet (2010). Unga som är utanför arbetsmarknaden – en socioekonomisk diskussion. Temagruppen Unga i arbetslivet (2012). Det lönar sig II – en analys av arbetsmarknadsprojekts samhällsekonomiska lönsamhet. Temagruppen Unga i arbetslivet (2012). Temporära organisationer för permanenta problem – om implementering av samverkansprojekt för unga som står långt från arbetsmarknaden. Temagruppen Unga i arbetslivet (2013). 10 orsaker till avhopp – 379 unga berättar om avhopp från gymnasiet. Temagruppen Unga i arbetslivet (2014). Bakom siffrorna – unga som varken arbetade eller studerade 2000–2010. Temagruppen Unga i arbetslivet (2015). Unga som varken arbetar eller studerar (UVAS). Temagruppen Unga i arbetslivet (2016). Gräv där du står. : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Temagruppen Unga i arbetslivet (2017). : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. ”Den kommunala arbetsmarknadspolitiken och arbetslösa ungdomar” i , J. (red.) (2014). Den långa vägen till arbetsmarknaden – om unga utanför. (2008). Fokus08 – en analys av ungas utanförskap. (2011). Gravid i plugget – vad kan skolan göra. (2011). Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. (2012). Fokus 12 – levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning. United Nations (2014). Concluding observations on the initial report of . CRPD/C/SWE/CO1. (2015). Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. U2015/05478/UF. , P., , A. & , U. ”Children of boom and recession and the scars to the mental health. A comparative study on the long term effects of youth employment” i for Equality in Health. (2014). för folkhälsa – slutrapport. Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar Allt för många unga har svårt att etablera sig i arbetslivet. En särskilt utsatt grupp är unga som varken arbetar eller studerar. Gruppen unga som varken arbetar eller studerar är heterogen och alla dessa unga befinner sig inte i en utsatt situation. Det finns dock de som har en kombination av olika svårigheter, såsom skolmisslyckanden, långvarig tid utan arbete, ekonomiska problem och ohälsa. Dessa ungdomar har ofta behov av samordnat stöd från ett flertal statliga och kommunala aktörer. En rad verksamheter och insatser riktas till unga arbetslösa. Det finns ändå behov av ett strategiskt arbete som är specifikt inriktat på unga som varken arbetar eller studerar och en utvecklad samverkan kring insatser till denna grupp, för att öka deras möjligheter att etablera sig i samhället. En särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, ska främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Samordnaren ska bland annat •vid behov utveckla former för ett samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar och arbeta för att den nationella, regionala och lokala samverkan kring gruppen förbättras, bland annat mot bakgrund av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar, •systematiskt samla och analysera kunskap om insatser till målgruppen för att främja kunskaps- och erfarenhetsbaserade insatser och utvecklingen av kvaliteten i insatser till ungdomarna, •redovisa den kunskap och de erfarenheter som samlats in och analyserats och lämna förslag till hur ett samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar fortsättningsvis bör vara utformat, •vid behov lämna författningsförslag, och •nära samarbeta med Delegationen för unga till arbete (A 2014:06) i syfte att samordnaren och delegationen ska komplettera och förstärka varandras arbete. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Antalet unga som varken arbetar eller studerar har varit relativt . Enligt () arbetskraftsundersökningar befann sig 86 500 unga i åldern 15–i en sådan situation 2014. Gruppen ungdomar som varken arbetar eller studerar består dock av individer som befinner sig i olika situationer. En del har inte behov av vare sig enskilda eller samordnade insatser för att etablera sig i arbetslivet eller i samhället i stort. För andra ungdomar som söker arbete är Arbetsförmedlingens olika insatser tillräckliga. I gruppen finns även arbetslösa unga som inte är inskrivna hos Arbetsförmedlingen samt unga som behöver stöd från en rad myndigheter och aktörer för att förbättra sina chanser att komma in på och klara av en utbildning eller kunna söka och få ett arbete. Det finns ett flertal faktorer som påverkar ungas möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden negativt. En stor del av de ungdomar som varken arbetar eller studerar saknar fullföljd gymnasieutbildning. Många har en historia av skolmisslyckanden bakom sig, vilket kan minska motivationen att återuppta studier. Att ha avbrutit eller aldrig påbörjat gymnasieutbildning är den faktor som tydligast påverkar risken att återfinnas i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. En del ungdomar lider av psykisk ohälsa eller annan sjukdom som försvårar vägen tillbaka till studier eller till ett arbete. Det finns de som har ekonomiska svårigheter och som varit arbetslösa . Flertalet av dem som varken arbetar eller studerar saknar arbetslivserfarenhet eller har inte arbetat tillräckligt mycket för att kvalificera sig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Eftersom många inte heller är inskrivna hos Arbetsförmedlingen deltar de inte i arbetsmarknadspolitiska program, där ersättning i form av aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning kan lämnas. Detta kan leda till en försörjningsmässig utsatthet och till beroende av ekonomiskt bistånd eller behov av att försörjas av andra, till exempel sina föräldrar. Många unga blir dessutom skuldsatta. Det är inte ovanligt att unga som varken arbetar eller studerar har en kombination av dessa olika problem. Inom gruppen unga som varken arbetar eller studerar är utrikes födda överrepresenterade och med ett ökande antal nyanlända kan andelen komma att öka framöver. Många som kommer till som unga kan ha särskilda behov beroende på att de inte behärskar svenska språket. Det kan t.ex. vara orsaken till att de inte fullföljer studier. Andelen unga med funktionsnedsättning, och särskilt unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, har ökat . När det gäller könsfördelningen är andelen kvinnor respektive män bland unga som varken arbetar eller studerar relativt jämn sett till hela åldersgruppen. Det går dock att urskilja skillnader när det gäller inkomst och vård av barn. Unga män som varken arbetar eller studerar har i högre utsträckning än unga kvinnor ersättning med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Unga kvinnor har i högre utsträckning föräldraledighet eller vård av närstående som huvudsaklig inkomstkälla (SCB 2012). Vidare är utrikes födda kvinnor överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. Att bli förälder tidigt, särskilt när det gäller föräldraskap i tonåren, ökar risken för främst kvinnor att hamna i gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Risken för att unga varken arbetar eller studerar skiljer sig åt och är även relaterad till vilka förutsättningar dessa personer har i sin omgivning. Föräldrars utbildningsbakgrund och familjens ekonomi har avgörande påverkan på ungdomars etableringsmöjligheter. Ungdomar från resurssvaga familjer eller familjer med sociala problem har sämre förutsättningar att lyckas i skolan. Som grupp når elever med funktionsnedsättningar i lägre utsträckning målen för utbildningen. Ofta finns tecken i på att en ungdom riskerar att inte påbörja eller fullfölja en gymnasieutbildning. Risken att hamna i gruppen unga som varken arbetar eller studerar är även olika stor i olika delar av landet och varierar stort mellan olika län och kommuner. Kommuner med en svag lokal arbetsmarknad och en stor andel unga med enbart förgymnasial utbildning har en högre andel unga som varken arbetar eller studerar. Det finns även skillnader inom län och kommuner. Exempelvis har resurssvaga stadsdelar i storstadsregioner en högre andel unga som varken arbetar eller studerar. De långsiktiga konsekvenserna av att varken arbeta eller studera är betydande både för individen och för samhället. Att varken ha arbetat eller studerat ökar risken att långvarigt hamna utanför arbetsmarknaden och risken förstärks ju en individ står utanför. Studier visar att 60–av unga som varken arbetat eller studerat återfinns i samma situation det påföljande året och att drygt hälften av de unga fortfarande varken arbetar eller studerar (SOU 2013:74 s. 114). De långsiktiga konsekvenserna handlar om att långvarigt befinna sig i en ekonomiskt utsatt situation, men även om försämrad hälsa och ökad dödlighet samt att individer söker sig bort från arbetsmarknaden. En del hamnar även i kriminalitet. Misslyckas samhället med att stärka framtidsutsikterna för unga som varken arbetar eller studerar äventyras inte bara framtida produktivitet och skatteintäkter, utan även samhällets sammanhållning och unga individers hälsa och sociala tilltro. Flera insatser har genomförts och planeras framöver för unga som varken arbetar eller studerar och för att bekämpa ungdomsarbetslösheten generellt. har kommunerna fått ett tydligare ansvar för att följa upp vad de ungdomar gör, som inte fyllt och som inte går i gymnasieskolan och inte har fullföljt en gymnasieutbildning. Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar, som är ett förtydligande av det tidigare informationsansvaret för ungdomar, innebär att kommuner har en skyldighet att hålla sig informerade om och erbjuda individuella åtgärder för dessa unga.