sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Stödet för energieffektivisering, som går till fastighetsägaren, ska beräknas utifrån sparade kWh. För att få stödet ska renoveringen leda till att energianvändningen minskar med . Stödet för renovering beräknas som av renoverings- kostnaden. Stöd kan till exempel ges för byte av stammar, byte av badrums- eller köksinredning, målning/tapetsering, byte av tak, ventilation eller bullerdämpning. Den delen går direkt till hyres- gästerna genom att stödet krona för krona ska användas för hyres- rabatter . Detta innebär att hyran förhandlas och sätts som vanligt, men genom stödet får hyresgästerna rabatt på hyran . Syftet är att öka takten på renovering och energieffektivisering av det befintliga bostadsbeståndet. Genom ekonomiskt stöd till fastighetsägare i områden med socioekonomiska utmaningar får dessa enligt regeringen bättre förutsättningar att genom renovering 2015/16:1 Utgiftsområde 18, . 2015/16:CU 1. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? och energieffektiviserande åtgärder minska energianvändningen och förbättra boendemiljön. skyddas hyresgästerna mot orimliga hyreshöjningar. De grundläggande villkoren för att få stöd är att byggnaden innehåller till övervägande del bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt och finns i ett område med socioekonomiska utmaningar, vilket innebär att av hushållen har låg köpkraft. beslutar om stöd och sköter utbetal- ningen. En första utbetalning med högst av det förvän- tade renoveringsstödet ska ske i samband med stödbeslutet. När renoveringsåtgärden är slutförd och en renoveringsrapport har lämnats enligt förordningen, fattar ett utbetal- ningsbeslut och bestämmer slutligt stödets storlek. I renoverings- rapporten ska stödmottagaren redovisa vilka åtgärder som har genomförts, vilka kostnader som åtgärderna har medfört och vilket resultat som har uppnåtts. Om stödmottagaren har genomfört en renoveringsåtgärd som medför en förbättrad energiprestanda med , ska en energieffektiviseringsrapport lämnas in till senast efter att renoveringen har slutförts. Rapporten ska innehålla en energideklaration enligt lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, som har upprättats efter renoveringen. ska kontrollera att stödet inte överstiger netto- kostnaden för energieffektiviseringen. Överstiger stödet nettokost- naden, ska stödbeloppet räknas ner så att det motsvarar denna kostnad. Med kostnad avses den totala kostnaden för de åtgärder som bidrar till hela energieffektiviseringen i byggnaden. Med intäkt avses nuvärdet av hela den beräknade energibesparingen . Intäkten ska utgå från en marknadsmässig avkastning på nationell nivå och marknadsmässiga energipriser för fjärrvärme och el på kommunnivå. Med nettokostnad avses skillnaden mellan kostnaden och intäkten. fastställer genom särskilt beslut en gång mark- nadsmässig avkastning på nationell nivå samt marknadsmässiga energipriser för fjärrvärme och el på kommunnivå. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? 4.4Modeller för statliga stimulanser i andra länder Utredningens direktiv lyfter fram de tyska energisparlånen som en utländsk modell, där staten stimulerar energieffektiviserande åtgärder i bebyggelsen. Den tyska modellen kan sägas illustrera ett typfall med subventionerade statliga energilån. Ett system som är snarlikt det tyska tillämpas i , men med bankerna som lån- givare. Ett andra typfall tillämpas i , där kreditgarantier används, kombinerade med en subvention av garantiavgiften. De tillämpade systemen beskrivs i det följande. Beskrivningen inleds med en översikt över hur olika ekonomiska styrmedel användes inom EU:s dåvarande 27 medlemsstater (blev med- lem 2013 och ingick därför inte i översikten).65 4.4.1Ekonomiska styrmedel i EU:s medlemsstater I europeiska och nationella strategier är det ett långsiktigt arbete att förbättra energieffektiviteten i fastighetsbeståndet med ett slutmål . EU:s övergripande politik syftar till att minska kol- dioxidutsläppen inom ekonomin med 80–till 2050. Här kommer byggsektorn, som står för av energianvänd- ningen i och nästan samma nivå av CO2-utsläpp, att behöva spela en nyckelroll. Behovet av att främja en marknadsomställning och nödvändig- heten att genomföra mer genomgripande och fler renoveringar av fastighetsbeståndet kan dock vara större än fastighetsägarnas eko- nomiska möjligheter. Alla strategier för renoveringar kommer där- för att vara beroende av ett betydande ekonomiskt stöd för att överbrygga klyftan mellan den ekonomiska förmågan hos fastig- hetsägare och den renoveringskvalitet som fastställs som nödvändig i de långsiktiga klimatmålen. genomförde Per- formance Institute Europe (BPIE) en översyn av befintliga euro- peiska styrmedel och utvärderade deras effektivitet och genom- slagskraft.66 Utvärderingen resulterade i följande slutsatser. 65Översikten är hämtad ur en rapport från (): An overview of good practices, October 2013. 66BPIE, Energy efficiency policies in – The use of financial instruments at member state level. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? I alla dåvarande 27 medlemsstater finns i allmänhet pågående program till stöd för energieffektiva fastigheter i form av kon- ventionella eller innovativa finansieringsåtgärder eller hjälp med extern finansiering. De flesta styrmedlen är inriktade på befintliga fastigheter, främst inom bostadssektorn. Bidrag och subventioner är vanligare än andra styrmedel. Efter dessa följer förmånliga lån. Ofta används skattemässiga styr- medel (till exempel skatteavdrag) men i mindre omfattning än finansieringsinstrument som exempelvis bidrag. Många av de nya medlemsstaterna är mer beroende av extern finansiering (till exempel eller stöd via internationella finansinstitut som Europeiska investerings- banken) än majoriteten av länderna i EU-15. Trots att det finns många pågående program är det oklart hur effektiva de är. Det är ofta svårt att samla in relevant informa- tion från olika programutvärderingar. Det är dessutom ofta ännu svårare att jämföra dem, eftersom medlemsstaterna använder olika nyckeltal och det saknas en standardiserad metod för uppföljning och utvärdering av enskilda program. Endast i ett mycket litet antal program finns angivna målsättningar och dessa utvärderas sällan, även om det finns undantag. Få program innehåller ett löpande kontrollförfarande under genomförandet. Få styrmedel är inriktade på genomgripande renoveringar eller energieffektiva fastigheter i allmänhet. Många styrmedel fokuserar på särskilda tekniker eller byggna- tionsaspekter, även om ungefär en tredjedel ger stöd utifrån en helhetssyn. Icke-statliga styrmedel som avtal om energiprestanda och kvot- plikt för energieffektivitet (vita certifikat) spelar en viktig roll, eftersom de kan locka till sig privat finansiering. Europeiska och internationella finansieringskällor (EU:s struk- turfonder, Europeiska investeringsbanken och liknande) blir allt viktigare. De kan få en ännu större framtida roll, även om det Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? finns en oro över att vissa medlemsstater nästan helt är bero- ende av sådan finansiering för sina nationella program. Det finns inte en enskild lösning. För att finansiera en omfat- tande renoveringsstrategi, krävs att samtliga finansierings- instrument används, på grund av höga totala kostnader för djupgående renoveringar. Fler lärdomar och mer kunskap kan hämtas från befintliga pro- gram. Det behövs nya sätt att förstå de befintliga programmen så att både genomförande och genomslagskraft kan förbättras. De ekonomiska styrmedlen kan delas in i konventionella och inno- vativa styrmedel. De konventionella styrmedlen har använts sedan oljekrisen . De omfattar bidrag och subventioner, lån och skatteincitament. Avgifter har använts i mycket mindre ut- sträckning. Det har även funnits fonder (till exempel från inter- nationella finansinstitut), som ofta erbjudit finansiering med lån eller bidrag. Dessutom finns mekanismer för finansiering genom försäljning av tilldelade utsläppsrätter (AAU), även kallade gröna investeringsprogram,67 som genomförs under Kyotoprotokollet och som har använts för att finansiera program för fastighets- renoveringar. Finansieringen har stor betydelse för möjligheten att nå ut på marknaden och stödinstrumenten bidrar på olika sätt till att över- vinna detta. Trots att investeringar i energieffektiva fastigheter är kostnadseffektiva, sett under en fastighets livslängd, har det i flera tidigare studier framkommit att de omfattande kostnaderna ofta utgör ett stort hinder när det gäller att vidta genomgripande för- bättringsåtgärder som rör fastigheternas energiprestanda. 67 Gröna investeringsprogram är en mekanism inom ramen för den internationella handeln med utsläppsrätter (IET). Mekanismen är utformad för att skapa en större flexibilitet om hur målen i Kyotoprotokollet ska uppnås utan att det påverkar miljöintegriteten i den inter- nationella handeln med utsläppsrätter. Inom ramen för de gröna investeringsprogrammen kan en part till protokollet som förväntar sig att den egna ekonomiska utvecklingen inte kommer att medföra att den egna kvoten av utsläppsrätter överskrids sälja överskottet av Kyoto-kvotenheter (tilldelade utsläppsrätter) till en annan part. Intäkterna från försälj- ningen av utsläppsrätter ska kanaliseras till utveckling och genomförande av projekt som antingen bidrar till att utsläppen av växthusgaser minskar (hård miljöanpassning) eller till att bygga upp det nödvändiga ramverket för denna process (mjuk miljöanpassning). I flera central- och östeuropeiska EU-länder har intäkterna från försäljning av utsläppsrätter helt eller delvis använts för fastighetsrenoveringar inom ramen för de gröna investerings- programmen. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? De vanligaste styrmedlen som används i är följande. Direkta bidrag eller subventioner som kan erbjudas från offent- liga medel som direkta anslag från myndigheter eller via banker eller stiftelser. Program för förmånliga lån uppmuntrar till energieffektiva åtgärder genom subventionerade räntor eller kreditriskstöd. Nationella och lokala myndigheter stödjer vanligtvis dessa pro- gram genom styråtgärder, genom att dela riskerna med bankerna och/eller genom att täcka en del av räntekostnaden för lånet. Mervärdesskatt påverkar normalt slutkonsumenten men inte producenten, som skjuter kostnaden vidare till konsumenten. Differentierade momssatser kan användas för att påverka hus- hållens val av energieffektiv teknik eller åtgärder för förbättrad energiprestanda. Skatter, skatteincitament eller skatterabatter finns i tre former. – Momsincitament för att främja marknadspenetration, eller – Skatterabatter för investeringar i energibesparande åtgärder. Kontakten går antingen via skattemyndigheten eller via försälj- ningsstället. Det går att använda energi- och/eller klimatskatter och därigenom skapa en fond för att finansiera åtgärder som bidrar till att minska energianvändningen och därmed förenade utsläpp av växthusgaser (till exempel genom att finansiera program för för- nybar energi med en avgift på elförsäljning). Mindre vanliga styrmedel inkluderar kvotplikt för energieffek- tivitet (vita certifikat) och avtal om energiprestanda med energi- tjänsteföretag (ESCO). I har avtal om energiprestanda funnits och system med kvotplikt för energieffek- tivitet . Till skillnad från de tidigare nämnda pro- grammen bygger dessa innovativa instrument normalt på privat finansiering i stället för statliga budgetar, även om det finns undantag. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? En översyn som genomfördes av BPIE under 201168 identifi- erade mer än 130 större pågående program inom Europeiska unionen, varav cirka 100 program utnyttjade konventionella styr- medel, 18 utnyttjade innovativa styrmedel, 8 hade fått stöd genom och 6 finansierades via internationella institutioner som , utvecklingsprogram m.fl. fanns det pågående incitament i 26 av de 27 med- lemsstaterna, som avsåg totalt 100 verksamma program finansi- erade med hjälp av olika typer av styrmedel. Flera av programmen är definierade efter typ av instrument och land. Inom dessa stöd- program för fastighetsrenovering har 68 bidrags- och subventions- program, 18 instrument för förmånliga lån och 25 skattemässiga instrument (13 skattereduktion, 4 skatteavdrag, 8 sänkt moms) identifierats. Tio program (CZ, DE, ES, LT, PT, SK, SL, GB) har genomförts med mer än en typ av verksamt instrument. Vanligast var att bidrag och subventioner kombinerades med förmånliga lån och att skatte- reduktioner kombinerades med skatteavdrag. Bidrag och subven- tioner är tydligt den mest utbredda programformen, följt av för- månliga lån och skattereduktioner. Metoden med sänkt moms har fått allt större användning, medan endast ett fåtal medlemsstater använder sig av skatteavdrag. Flest antal identifierade instrument fanns i och , vilket huvudsakligen beror på att majoriteten av programmen i dessa länder utvecklas och genomförs på regional nivå (avser 2010–2011). Den statliga tyska banken , Kreditanstalt fur Wiederaufbau, som ägs av och delstaterna, har statens upp- drag att bland annat förmedla lån till renovering och energieffek- tivisering. Bankens uppdrag har sin bakgrund i ett omfattande samhällsuppdrag i samband med att den så kallade Marshallplanen 68 BPIE, Europe’s under the microscope. A country-by-country review of the energy performance of , 2011. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? tillkom 1948 för återuppbyggnaden av bland annat dåvarande efter . Staten finansierar bankens verksamhet med budgetmedel. KfW samarbetar med andra banker, som gör kreditbedömningar och fungerar som en länk mellan KfW och kunderna. Den lokala banken får ersättning för sitt arbete men står också för en viss kreditrisk om kunden inte fullföljer sina åtaganden. Bankerna har möjlighet att göra en viss vinst, om de gör korrekta kredit- bedömningar. Energisparlånen gäller alla typer av bostäder, oavsett ägande- form. Bostadsföretag såväl som privatpersoner kan ansöka om lån. När låntagaren är en privatperson eller ett hushåll är marginalen alltid för att täcka bankens kreditrisk och dess hantering av lånet. Om låntagaren däremot är ett företag, har KfW utvecklat ett prissystem som tar hänsyn till olika företag och deras finansiella situation. KfW har definierat 7 olika kategorier för att klassificera den finansiella situationen och 3 kategorier för att klassificera tillgäng- liga säkerheter hos företagen. Beroende av utfallet hamnar före- taget i en av 9 olika priskategorier. Inom respektive priskategori får bankerna olika marginaler för att hantera lån och ta kreditrisker. Motivet är att bankerna ska uppfatta det som attraktivt att även ta kreditrisker för företag som har en sämre finansiell situation. Marginal för hantering och kreditrisk 69 /, Climate and Energy Policy in Mechanisms to /Participation in Low Carbon Development. A case-study of Germany´s Sector, 2012. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? KfW ger lån både för nybyggnad av energieffektiva bostäder och för energieffektivisering av befintliga bostäder. Lånen är kopplade till energisparmål i bostäderna. Det finns tydliga definitioner och standarder för vad som krävs för att uppnå energisparmålen. KfW använder två mått – årlig primärenergiåtgång samt byggnadens värmeförluster – för att bedöma om byggnaden uppfyller målen, varvid den första faktorn viktas högre än den andra. Ett energisparlån innebär således ett lån till en låg, subventio- nerad ränta under förutsättning att renoveringen leder till upp- ställda mål. Om de uppnådda energibesparingarna blir större än de standarder som har satts upp, kan en särskild effektivitetsbonus betalas ut. Den kan uppgå till maximalt , vilket medför att lånet skrivs av med samma andel av det ursprungliga lånebe- loppet. Bidraget uppgår då till (jfr Tabell 4.1). Vid nybyggnad kan lånet uppgå till maximalt och vid ombyggnad till maximalt . I hyresfastigheter får fastighetsägaren inte höja hyran för den del som bekostats av energi- sparlånen. Räntan på lånen är bunden . Lånen är amorterings- fria och ska återbetalas inom en 30- årsperiod. * Kraven redovisas som en procentsats i jämförelse med de krav som ställs i de tyska byggreglerna för ett nybyggt hus. Som alternativ till lån kan bidrag lämnas till energieffektiviserande åtgärder i befintliga bostäder. Bidraget utgör en procentuell andel av den totala investeringen. Beroende på åtgärd och uppnådd 70 Federal Ministry for Economic Affairs and Energy: German strategy for Energy-Efficient- & CO2-Rehabilitation Programme, 2014. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? effekt, kan bidrag lämnas av investerings- kostnaden. Ju bättre energieffektivitet som uppnås desto högre blir bidraget. Ett tak finns för beräkningen av bidraget. För en enskild åtgärd kan bidrag aldrig räknas mot en investeringskostnad som är högre än . Om byggnaden uppfyller en av KfW definierad standard, kan bidraget aldrig räknas mot en investeringskostnad som är högre än . En certifierad energikonsult måste bedöma projektet, dels innan det påbörjas för att utvärdera potentialen i just den specifika bygg- naden och dels när arbetet är klart för att mäta det faktiska utfallet innan lån, bidrag eller bonus betalas ut. Erfarenheterna av KfW-programmet kan sammanfattas på följande sätt.71 Ju mer transparent och enkelt systemet är, desto lättare är det att förstå och enklare är det att genomföra. Den obligatoriska medverkan av en energiexpert är viktig för att –Stödja investeraren i energieffektiviseringsprojektet, så att rätt åtgärder genomförs, –Garantera en hög kvalitetsnivå och pålitlighet beträffande upp- nådd energieffektivitetsnivå, –Garantera att offentliga medel används på rätt sätt, samt att –Garantera en hög grad av kunskapsspridning. Övervakningen av effekterna är viktig för att visa ekonomiska effekter och klimateffekter och för att bidra till att uppfylla det statliga målet. Enligt KfW riktar sig programmet till alla, vilket hjälper till att nå storskaliga effekter. Programmet har ett starkt fokus på att lån, bidrag och bonusar ger ytterligare incitament. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? Flera studier har visat de positiva effekterna av dessa investeringar för den tyska ekonomin. Investeringarna har skapat ekonomiska värden, arbetstillfällen på lokal, regional och central nivå samt minskade energikostnader och CO2-utsläpp. Investeringarna i energieffektiviseringar bedöms ha skapat mer än 300 000 nya arbetstillfällen i mindre och mellanstor byggnadsin- dustri, upp till 440 000 arbetstillfällen. I en utvärdering av programmet har Forchungszentrum Jülich bedömt det totala värdet för den tyska staten av KfW:s program till 4–per satsad euro.72 Institutet har då tagit hänsyn till tillförda budgetmedel, skatter och kostnader för socialt stöd liksom reducerade kostnader för arbetslöshet. Lagstiftning reglerar principerna för stöd till invester- ingsprojekt för modernisering av värmesystem i . Med lagen inrättades också fonden för modernisering av värmesystem, som förvaltas av den statliga (). Fonden ägs och förvaltas av BGK men ingår inte i bankens balansräkning. Stödet har utvecklats av den natio- nella polska myndigheten för energihushållning. De stödberättigade projekten omfattar förbättringar för energi- användare i bostads- och tjänstesektorn, reducering av energiför- luster i värmedistributionen och övergång från traditionella till förnybara energikällor. Möjliga stödmottagare är bland annat bostadsrättsföreningar, villaägare och kommuner. Stödet är dessutom tillgängligt för lokala värmeproducenter. Statliga institutioner omfattas dock inte. Genom fonden för modernisering av värmesystem erbjuds sök- ande ett statligt finansierat bidrag för energieffektiviserande reno- veringar. Bidraget uppgår sedan av ett banklån som finansierar projektet, med begränsningen att bidraget inte får 72Forchungszentrum Jülich, Impact on public budgets of KfW promotional programmes in the field of Energy efficient and rehabilitation, 2011. 73Underlaget till avsnittet om är hämtat från en rapport framtagen av i : Recommendations for Armenia and Bosnia & on encouraging energy efficient renovation of the multifamily housing stock. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? överstiga av projektets totala kostnad eller två gånger den beräknade årliga energikostnadsbesparingen enligt en energibe- siktning. Efter att moderniseringsåtgärderna har slutförts betalar BGK ut bidraget direkt från fonden till den mottagande affärsbanken som en avbetalning på krediten för investeringen. På så sätt förfinansie- ras projekten av olika investerare som husägarföreningar, koopera- tiv, kommuner med flera. När betalningen inkommit, minskas deras utestående lån med bidragsbeloppet. Vanligen är tiden kort mellan den tidpunkt då lånet tas och projektet slutförs. Energibesparingskravet är en viktig del av förfarandet för ansökan. Kravet ligger på 10–energibesparing, beroende på vilken typ av åtgärd den sökande avser att genomföra. En kon- sekvens är att det för en del byggnader, där ägarna redan själva har genomfört vissa åtgärder, är svårt att uppfylla kravet. Regelverket utarbetades under det första . har endast mindre förändringar skett. De flesta avser förhållandet mellan BGK, affärsbankerna och . har intagit en mer flexibel inställning och försökt att snabbare förhindra avbrott i finansi- eringen. gjordes några genomgripande förändringar av lagen, som påverkade både programmets ekonomiska förutsättningar och tillämpningsområde. Det resulterade i en lägre stödnivå, men även i en breddning av tillämpningsområdet. Förändringen har inneburit att stödet minskat från till , vilket dock inte har lett till färre ansökningar. Dessutom mjukades de strikta ekonomiska villkoren upp. Före förändringarna var åter- betalningstiden (eller mindre) och lånebeloppet fick inte överstiga av projektvärdet. Båda dessa bestämmelser förändrades, vilket har bidragit till mer omfattande och komplexa åtgärder. Den viktigaste förändringen 2008 var att ett renoveringsbidrag och ett kompensationsbidrag infördes. De båda bidragen är inrik- tade på en mindre andel av fastigheterna. Fokus skiljer sig också något, i och med att det är byggnadskonstruktionen som priori- teras. Renoveringsbidraget kan utnyttjas för flerbostadshus uppförda . Syftet är att bidra till omfattande renoveringar och Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? bidraget har tillkommit för att många byggnader annars skulle riskera att rivas på grund av allvarligt eftersatt underhåll. Bidraget avser reparationer som genomförs av enskilda personer, bostads- rättsföreningar, kooperativ och allmännyttiga bostadsföretag. Endast fastigheternas bostadsdel omfattas, vilket innebär att om av den renoverade ytan består av bostäder kan av den totala kostnaden omfattas av bidraget. För att komma ifråga för renoveringsbidrag behövs en besikt- ning med vissa energibesparingsuppgifter, men bidraget är främst inriktat på renovering och ombyggnad av flerbostadshus med fönsterbyten och renovering av balkonger. Det maximala stöd- beloppet motsvarar av lånebeloppet och får inte över- stiga av den totala projektkostnaden. Kompensationsbidraget omfattar ett ännu mindre segment och riktar sig endast till fysiska personer som äger en fastighet, där kommunen förfogar över lägenheter och utövar hyreskontroll. Bidraget betalas ut som ett engångsbelopp i syfte att hjälpa till att täcka renoveringskostnaden och uppgår till av kost- naden. Finansieringsstrukturen speglar att det är moderniseringsbidraget för värmesystem som är prioriterat, trots ändringarna. De två andra bidragen får relativt begränsad finansiering. Fonden finansieras enbart med budgetmedel. Frågan om det vid en åtgärd är möjligt att kombinera EU-finansiering med bidraget till modernisering av värmesystem är omdiskuterad.