sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Dessa har valts ut från totalt 51 behandlingar som listas i Kemisk ogräsbekämpning 2017. I utredningens förslag stiger kostnaderna per behandling med i genomsnitt . För de behandlingar med växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution är den genomsnittliga kostnadsökningen något större, . I tabell 2–4 redovisas hur den kostnadsmässiga rangordningen mel- lan behandlingarna påverkas av olika skatteutformningar. 1 Bekämpningsrekommendationer, svampar och insekter 2017 samt Kemisk ogräsbekämp- ning 2017. det små förändringar i rangordning jämfört med referensscenariot. De utformningar (FÖRSLAG och PRIS %) som differentierar skatte- satsen mellan växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution och övriga växtskyddsmedel får något större påverkan på rangordningen än övriga utformningar. När det gäller de svamp- (tabell 5 och 6) och insektsbekämpningar (tabell 7) i höstvete som har undersökts syns inga förändringar i kostnadsmässig rangordning mellan de olika skatteutformningarna. Detta beror på att antalet alternativ för bekämpning är begränsat och att skillnaderna i kostnad mellan dessa bekämpningar är relativt stora i förhållande till de skattesatser som analyseras. Behandlingar av tre olika typer av insektsangrepp har analyserats (tabell 8–10). Kombinationen av att antalet alternativ för bekämp- ning är begränsat och att skillnaderna i kostnad mellan dessa be- kämpningar är relativt stora i förhållande till de skattesatser som ana- lyseras leder till att inga förändringar i kostnadsmässig rangordning finns mellan de olika skatteutformningarna. Vid bekämpning av bladmögel i potatis (tabell 12) faller de bekämp- ningar som innehåller kandidatämnen för substitution i den kost- nadsmässiga rangordningen vid en övergång från referensalternativet till utredningens förslag. Samma effekt uppnås i scenariot PRIS %. Vid bekämpning av ogräs (tabell 11) respektive torrfläcksjuka (tabell 13) i potatisodling sker ingen förändring av den kostnadsmäs- siga rangordningen i någon av de analyserade skatteutformningarna. Kostnad per hektar för strategier för bekämpning av ogräs i höstvete vid olika skatteutformning (G=Gräsogräs; Ö=Örtogräs) Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad vid skatteutformning/Kostnad i REF (kg eller l per ha) Atlantis (0,5), Legacy (0,15) Boxer (2), Legacy (0,1) (0,6) Atlantis (0,9), Superolja (0,5) Attribut (0,06), Hussar (0,12), Superolja (0,5) (0,165), PG26N (0,5) Cossack (0,7), Superolja (0,5) Foxtrot (1), Express (0,015), Superolja (0,5) Alliance (0,05), Tomahawk (0,6) (0,04) CDQ SX (0,027), Vätmedel (0,1) Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad vid skatteutformning/Kostnad i REF (kg eller l per ha) Express 50 SX (0,012), Starane (0,33), Vätmedel (0,1) Express 50 SX (0,015), Vätmedel (0,1) (0,02), Vätmedel (0,1) Forte (1) Starane XL (1,1) Saracen Delta (0,0875) Zypar (1) Hussar Plus (0,15), Superolja (0,5) Medel för behandlingar med kandidatämnen Medel för alla behandlingar Rangordning av behandlingar av ogräs vid odling av höstvete efter kostnad per hektar vid olika skatteutformningar Rangordning, billigast=1 (Alla) Förändring av rang relativt REF, >0 är fallande rang (Alla) Rangordning, billigast=1 (Alla) Förändring av rang relativt REF, >0 är fallande rang (Alla) Medelvärde för behandlingar med kandidatämnen -0,43 -0,14 -0,14 Rangordning av behandlingar av gräsogräs och örtogräs vid odling av höstvete efter kostnad per hektar vid olika skatteutformningar Rangordning, billigast först (Gräs+Ört) Förändring av rang relativt REF, >0 är fallande rang (Gräs+Ört) Medelvärde för behandlingar med kandidatämnen -0,25 Rangordning av behandlingar av örtogräs vid odling av höstvete efter kostnad per hektar vid olika skatteutformningar Rangordning, billigast först (Ört) Förändring av rang relativt REF, >0 är fallande rang (Ört) Medelvärde för behandlingar med kandidatämnen Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av gulrost vid odling av höstvete Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av bladfläcksvampar vid odling av höstvete vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Tabell 7 Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av insekter vid odling av höstvete vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av rapsjordloppa vid odling av höstraps vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av rapsbagge vid odling av höstraps vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Tabell 10 Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av strategier, för bekämpning av blygrå rapsvivel/skidgallmygga vid odling av höstraps vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av ogräs vid odling av höstraps Kostnad per behandling, kronor/ha Produkt (kg eller l per ha) Boxer (4), Sencor SC 600 (0,325) Centium (0,25) Centium (0,25), Sencor SC 600 (0,25) Fenix (1,75), Sencor SC 600 (0,25) Reglone (1,75), Vätmedel (0,1) Sencor SC 600 (0,325), Spotlight Plus (0,225) Sencor SC 600 (0,35), (0,05), Vätmedel (0,1) Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av bladmögel i potatis (7–10 dagars behandlingsintervall) vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha Medelvärde för behandlingar med kandidatämnen Kostnad per hektar för, samt kostnadsmässig rangordning av, strategier för bekämpning av torrfläcksjuka i potatis vid olika skatteutformningar Kostnad per behandling, kronor/ha 2*0,5 4*0,25 3*0,6 Underlag – övriga ämnen och produkter I denna bilaga förtecknas underlag som utredningen tagit del av, se avsnitt 7.2.2. (2015) Skatt på handelsgödsel – ett billigt sätt att minska övergödningen? Policy Brief nr 2015:6. Bisfenol A – Kartläggning och strategi för minskad exponering. Betänkande av Bisfenol (SOU 2014:90). Blum A., Balan S., et al. (2015) The Statement on Poly- and Perfluoroalkyl Substances (PFASs) Environmental Health Per- spectives, Volume 123 Number 5 2015 A107–A111. ChemSecs webbaserade verktyg Textile Guide, Common consumer products contain high levels of perfluoroalkyl and polyfluoroalkyl substances, Science for Environment Policy 21 January 2016, Issue 443. European Commission DG Environ- ment , edited by SCU, , . , Förslag på begränsning av bly i am- munition för användning i våtmark, restrictions-under-consideration/-/substance-rev/17005/term (2013) Estimating the abatement costs of hazardous chemicals – A review of the results of six case studies. (2016) Environmental taxation and EU environmental policies. EEA Report no 17/2016. Fertiliser tax of €0.05–0.27 per kilogram calculated for as incentive to limit its use, Science for Environment Policy 15 2016, Issue 463. , edited by SCU, , . (2014) Are perfluoroalkyl acids in waste water treatment plant effluents the result of primary emissions from the technosphere or of environmental recirculation? Chemos- phere 129 (2015) 74–80. promemoria Slopad skatt på gödselmedel. Dnr Fi2009/0627 () Huerta Lwanaga, E., Gertsen, H., et al. (2016) Microplastics in the Terrestrial Ecosystem: Implications for Lumbricus terrestris (Oligochaeta, Lumbricidae). Environ Sci Technol. 2016 1;50 (5):2685–91. Kemikalieinspektionen, Åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen – PFAS /om-kemikalieinspektionen/verksamhet/ handlingsplan-for-en-giftfri-vardag/hogfluorerade-amnen- pfas/atgardsprogram Kemikalieinspektionen (2017) Bisfenoler – en kartläggning och ana- lys. Rapport från ett deluppdrag inom Handlingsplanen för en giftfri vardag. Kemikalieinspektionens rapport nr 5/17. Kemikalieinspektionen (2016) Strategi för att minska användningen av högfluorerade ämnen, PFAS. Delrapport från ett regerings- uppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 9/16. Kemikalieinspektionen (2016) Förslag till nationella regler för hög- fluorerade ämnen i brandsläckningsskum. Rapport från ett reger- ingsuppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 1/16. Kemikalieinspektionen (2015) Förekomst och användning av hög- fluorerade ämnen och alternativ. Rapport från ett regeringsupp- drag. Kemikalieinspektionens rapport nr 6/15. Kemikalieinspektionen (2015) Hälsoskadliga kemiska ämnen i bygg- produkter – förslag till nationella regler. Rapport från ett regerings- uppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 8/15. Kemikalieinspektionen (2013) När kan ekonomiska styrmedel kom- plettera regleringar inom kemikalieområdet? Kemikalieinspek- tionens rapport nr 1/13. Kemikalieinspektionen (2008) Ekonomiska styrmedel för bly i ammu- nition. Rapport från ett regeringsuppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 4/08. Kemikalieinspektionen (2007) Kan ekonomiska styrmedel bidra till en giftfri miljö? Kemikalieinspektionens rapport nr 7/07. Kemikalieinspektionen och (1996) Miljön, hälsan och tillsatser i PVC-plast. Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemi- kalier. Betänkande av (SOU 2015:30). Miljömålsportalen, Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning /sv/Miljomalen/7-Ingen-over godning/Nas-malet/fu2015/ Miljömålsportalen, Indikatorn Bensen i luft, /Miljo malen/Alla-indikatorer/Indikatorsida/?iid=25&pl=1 Minskade negativa miljöeffekter från plast. (2017) Mikroplaster – Redovisning av regerings- uppdrag om källor till mikroplaster och förslag på åtgärder för minskade utsläpp i . (2012) Environmental and Health Risk Assess- ment of Perfluoroalkylated and Polyfluoroalkylated Substances (PFASs) in . (2009) åtagande i Baltic Sea Action Plan. Förslag till nationell åtgärdsplan. (2004) Fortsatt grön skatteväxling – förslag till utformning. (2015) Analysis of per- and polyfluorinated substances in articles, Nordiske Arbejdspapirer NA 2015:911. Pearce D., Koundouri P., (2003) Fertilizer and Pesticide Taxes for Controlling Non-point Agricultural Pollution. Agriculture and Rural Development. På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. 2013/14:39. Rougoor C. W., ., et al. (2001) Experiences with Fertilizer Taxes in Europe, ment, 44:6, 877–887. Scheringer M., ., et al. (2014) Statement on poly- and perfluorinated alkyl substances (PFASs), Chemosphere 114 (2014) 337–339. (2012) Kartläggning av plastavfallsströmmar i . rapport nr 108 2012. (2016) Luften i , Årsrapport . , M., , C., et al. (2011) Nitrogen Assess- ment – Sources, Effects and Policy Perspectives. Svenskt vatten (2015) PFASA ut PFAS – En rapport om högfluo- rerade ämnen i konsumentprodukter. Svenskt vatten M142. (2016) Microplastics in Danish wastewater – Sources, occurences and fate. Environ- mental Project No. Weckman A., Skatt på handelsgödsel i – Ett effektivt styr- medel för minskat näringsläckage till ? Examensarbete för mastersexamen i miljövetenskap, . Wierda L., Kemna R. (2015) Market Overview on Directional Mains Voltage Lamps – related to stage 3 of Commission Regulation (EU) No 1194/2012 European Commission, DG ENER.C.3. Wivstad M., , Spångberg J., . (2009) Ekolo- gisk produktion – möjligheter att minska övergödning. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Bör avfallsför- bränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? 84.Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. 85.Rekrytering av framtidens domare. 86.Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. 87.Finansiering, subvention och pris- sättning av läkemedel – en balansakt. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. –ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. 90.Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. 91.Nationella minoritetsspråk i skolan –förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. –en översyn av reglerna. 95.Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. 96.Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. –person uppgiftsbehandling. 98.Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. –ett regelverk för dagens behov. 101.Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn –en ny modell för föräldraförsäk- ringen. Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess. Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energi- produktion beskattas? Beräkning av skattetillägg – en översyn av reglerna. Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Stärkt integritet i verksamhet. Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Rekrytering av framtidens domare. Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i inter nationella situationer. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. – ett regelverk för dagens behov. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. en stärkt minoritetspolitik. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Bostäder på statens mark – en möjlighet? En gemensam bild av bostadsbyggnads‑ behovet. Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäk- ringen. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. i –2014.