sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — De tre institutionerna som bedriver måltidsforskning i har etablerat ett samarbete för utbildning på avancerad nivå och forskning. () är ett nätverk för nordiska forskare inom turism och hospitality. Nätverket arrangerar en årlig konferens, Nordic Sympo- sium on Tourism and Hospitality research, med 150–200 deltagare. I styrelsen ingår representanter för lärosäten från , , , och samt redaktörer för skandinaviska journaler. Utveckling, innovation och forskning FoU är en viktig insatsresurs för innovation. De svenska FoU- utgifterna har legat kring 3–av BNP, vilket placerar oss bland de fyra länder som investerar mest i FoU.28 satsades totalt på forskning i Sverige.29 De statliga investeringarna i forskning uppgick till . Resterande var före- tagsforskning som i huvudsak handlar om utvecklingsprojekt i näringslivet. Inom högskolesektorn är staten den största finansiären av forskning. Övriga medel till forskning kommer från externa finansiärer, både offentliga och privata.30 Svenska företag beräknas stå för högst av den forskning som sker vid universitet och högskolor.31 Det finns fyra myndigheter som framför allt finansierar forsk- ning. Deras sammanlagda finansiering motsvarar . , som är störst, fördelade till grundforskning.32 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) stödjer grund- forskning och behovsmotiverad forskning inom miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas fördelade 2016. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) fördelade 2016. Forte stödjer och initierar grundforskning och behovsstyrd forskning inom arbetsmarknad, arbetsorganisation, arbete och hälsa, folkhälsa, välfärd, omsorg och sociala relationer. Verket för innovationssystem () fördelade 2016 främst till behovsmotiverad forskning och innovations- projekt inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommuni- kation och arbetsliv. Utöver dessa myndigheter fördelade 2016, främst till forskning om förnyelsebar energi. Flera andra myndigheter, till exempel 28Räknat i andel av BNP. 29www.ekonomifakta.se/Fakta/Utbildning-och-forskning/Forskning-och- utveckling/(). 30Även samt flera privata finansiärer ger betydande bidrag till forskning. 31Vetenskapsrådet (2016): Forskningsbarometern 2016 – En överblick av det svenska forsk- ningssystemet i internationell jämförelse. 32Inom naturvetenskap, teknik, medicin, humaniora och samhällsvetenskap. Utveckling, innovation och forskning och , finansierar viss forskning, dock med en mindre del av sina anslag. bildades ett antal forskningsfinansierande stiftelser med kapitalet från de tidigare löntagarfonderna33 som kompletterade statens investeringar i forsk- ning med . 7.2.4Investeringar i besöksnäringsrelevant forskning Besöksnäring och turism omfattar flera branscher såsom hotell, restaurang, handel, transporter, nöje och upplevelser. Bland dessa har transportbranschen, genom sin naturliga koppling till motorfordon och andra transportmedel34, den starkaste koppling till etablerade forskningsstrukturer och några av de strategiska innovationsprogram som finns. Andra branscher, som hotell, restaurang och handel, har fortfarande en svagare koppling till dessa. Forskningsfinansiering från besöksnäringens företag kanaliseras framför allt genom forskningsfonderna Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond (BFUF)35 och Handelsrådet36. BFUF bildades med syfte att främja vetenskaplig forskning, innovationer och utvecklingsprojekt som gagnar företag och anställda i den svenska besöksnäringen och som bidrar till en positiv utveckling av näringen. Fonden har delat ut till besöks- näringsrelaterad forskning. 2017 delade BFUF tillsammans med ut till projekt i ett gemensamt forskningsprogram rörande Framtidens fysiska möteplatser. Handels- rådet finansierar forskning för att stärka och utveckla handels- näringen. har delat ut till forskning. Kartläggningar av forskning och forskningsfinansiering visar att de satsningar som görs från större nationella finansiärer av besöks- forskning (SSF), (Mistra), och kompetensutveckling (), inom områden med anknytning till och () och av högre utbildning och forskning (STINT). 34Motorfordon och andra transportmedel räknas till de branscher som ligger högst i FoU- intensitet enligt . 35Fonden är grundad och finansieras av arbetsmarknadens parter genom Visita och Hotell- och restaurangfacket. 36Bakom står , , , och Unionen. Utveckling, innovation och forskning näringsrelevant forskning och utveckling är blygsamma med hänsyn till besöksnäringens storlek och vikt.37 38 De stora nationella forsk- ningsfinansiärerna lägger tillsammans på projekt med tydlig relevans för området.39 Lärosätena antas finansiera forskning med ungefär motsvarande summa. beräknar att de stora nationella finansiärerna40 bidrar med till forskning inom handel, varav en del projekt är relevanta för besöksnäring och turism. Detta innebär att högst 0,4–0,av de dryga som forskningsfinansierande myndigheter och de stora forskningsstiftelserna investerar i FoU bidrar till besöks- näringsrelaterad forskning. Besöksnäringens egna fonder41 är viktiga aktörer och finansiärer inom sina områden, vilket framför allt beror på att offentlig finansiering är så marginell i sammanhanget. Utöver den nationella forskningsfinansieringen bedrivs forsknings- och innovationsprojekt med relevans för besöksnäringen med medel från EU inom programmen Interreg, Leader och Horizon 2020. Formas har 2017 uppmärksammat att forskning inom området hållbar utveckling av besöksnäringen är begränsad trots områdets betydelse för ekonomi och sysselsättning och miljö- mässig påverkan. utlyste därför Formas medel till synteser som sammanställer och belyser kunskapsbehovet och kun- skapsläget för aktuella frågeställningar inom besöksnäring av rele- vans för samhällets utmaningar och de globala målen för hållbar utveckling. Det finns behov av kunskapsutveckling inom en bredd av ämnes- områden. Det är också viktigt att stärka de forskningsområden och nationella miljöer som utvecklat och etablerat profi- lerad forskning med god vetenskaplig kvalitet. Här finns bland annat 37BFUF (2016): Vem tänker på besöksnäringen? Rapport #05. 38Handelns utvecklingsråd (2015): Kartläggning av Handelsforskning i –2014. 392015 var de väsentliga externa finansiärerna , , och . 40För forskningsprojekt inom handel är de väsentliga finansiärerna , , , , , Veten- skapsrådet och . Utveckling, innovation och forskning forskare och miljöer verksamma inom evenemangsforskning, natur- turismforskning, maritimturismforskning, måltidsforskning m.m. Ett kunskapsområde där besöksnäringsperspektiv behöver stärkas är stads- och samhällsutveckling. Det finns behov av verktyg och mätinstrument som förtydligar och utvecklar besöksnäringens sam- hällsekonomiska roll och som ger en tydligare bild av denna roll i både national- och regionalekonomiska perspektiv, liksom rollen kopplat till hållbar utveckling. Kunskapsutvecklingen inom natur- turism behöver kompletteras med kunskap om besöksnäring i urban miljö. Det är i hög grad städerna som driver resande och det är här besöksnäringens övernattningar, restaurangbesök, handel och andra upplevelser till avgörande del omsätts. Med hänsyn till besöksnäringens utveckling i förhållande till internationalisering, digitalisering och behovet av att utveckla hållbara och lönsamma produkter, tjänster och affärsmodeller ser utredningen att det finns stort behov av kunskapsutveckling dels beträffande sensoriska och estetiska värden men också inom ledarskap och management. Detta behov finns såväl i besöksnäringens branscher som bland offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Att forskningens omfattning och finansiering inte på något sätt motsvarar sektorns betydelse för sysselsättning och BNP beror på flera, delvis samspelande, faktorer. Liksom sektorn är forskningen delvis ung. De första akademiska utbildningarna inom området turism är sprungna ur de regionala högskolorna i , , och sent 70-tal och för att tillgodose behov på de regionala arbetsmarknaderna. I har detta endast möjliggjorts . Forskarexamen i turism utfärdas vid medan examen i turism på grund- och avance- rad nivå utfärdas av ett antal lärosäten. Internationellt är turism ett vedertaget akademiskt ämne på forskarnivå. Beträffande hospitality och gastronomi gavs genom regeringsbeslut i uppdrag att uppmärksamma den este- tiska sidan av restaurangdriften i både teori och praktik. I beslutet anges också att en sådan utbildning har ett klart värde för den svenska restaurangnäringens förmåga att locka besökare till vårt Utveckling, innovation och forskning Måltidskunskap/Culinary Arts & Meal Science blev en av de första utbildningarna, även i ett internationellt perspektiv, där forskarutbildning tillfogades. Forskarexamen i måltidskunskap, där hospitality är en del, utfärdas vid . Denna korta historia innebär att turism, hospitality och måltids- forskning faller mellan stolarna i det akademiska systemet. Ämnes- området är mångdisciplinärt och har särskilt starka anknytningar till forskningstraditioner inom företagsekonomi, kulturgeografi, socio- logi, historia och antropologi där det på olika lärosäten finns forskar- utbildningar och doktorander som tillämpar sin forskning på besöks- näring och turism. Forskare med inriktning mot besöksnäring och turism anser att insikten om besöksnäringens struktur, utmaningar och potential är svag hos många forskningsfinansiärer liksom inom de gransknings- kommittéer och bedömargrupper de rekryterar. Detta har väsentlig påverkan på hur forskare inom området besöksnäring och turism kan söka forskningsmedel och framför allt hur deras ansökningar bedöms. Forskningsfinansiärer menar att de säkerställer rätt bedömning genom att rekrytera bedömargrupper utifrån vilka ansökningar som kommer in. Vidare är det svårt att följa upp besöksnäring och turism via SCB:s ämnesklassificering som bygger på en traditionell ämnes- kanon där kategorier för besöksnäring och turism inte ingår. Detta medför att systematiska analyser av forskning och utbildning på alla nivåer inom besöksnäring och turism är svåra att genomföra. Sammanfattningsvis ser utredningen ett stort behov av stärkt kunskapsutveckling på akademisk nivå bland annat för att främja utvecklings- och innovationsprocesser. Ökade forskningssatsningar på området kan bidra till att stärka den vetenskapliga kvaliteten på forskningen och möjliggöra att den står sig bättre i en internationell jämförelse. Området i stort skulle vinna på om kvaliteten på forsk- ningen ökade då det finns ett tydligt samband mellan forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och förutsättningar för nyttiggörande och därmed större genomslag för forskningen. Stärkt forskning skapar även förutsättningar att bidra till innehåll, kvalitet och lärare i utbildningssystemet. Detta bidrar i sin tur till att ny kunskap förs in i besöksnäringens branscher genom utbildade människor, och ger ökad innovationsförmåga och beställarkompetens i besöksnäringens branscher. Utveckling, innovation och forskning Utredningen ser vidare att kunskap om besöksnäringens struk- turer och villkor behöver stärkas hos statliga forsknings- och innova- tionsfinansiärer. 7.3Initiativ för ökad samverkan Bedömning: Koordinerat stöd till innovation och en instituts- sektor som kan svara mot besöksnäringens och turismens behov är avgörande för svensk besöksnärings långsiktiga konkurrens- kraft och för hållbar utveckling. Det finns behov av en nationell funktion med rollen att koordi- nera besöksnäringens branscher och deras behov med innova- tionsstödsystemets aktörer. I är ett stort antal aktörer aktiva i kunskaps- och innovations- systemet. Som exempel kan nämnas aktörer inom forskning, utbild- ning, utveckling, näringsliv, offentliga aktörer och civilsamhälle, nationellt och regionalt. I samband med forsknings- och innovations- propositionerna 2008, 2012 och 2016 togs en rad initiativ för att stärka samverkan mellan särskilt näringslivet och akademin. Bland annat konsoliderades institutssektorn genom etablering av of (). Institutssektorn i spelar en viktig roll för att föra samman praktik och akademi vilket har stor betydelse för innovation, utveckling och konkurrenskraft. Denna roll kan sägas ligga mellan universitetens och högskolornas forskning och näringslivets och samhällets utveckling. Etour etablerades 199742 som ett institut med syftet att skapa sysselsättning genom ökad kunskap om turism. Då det efter de inledande åtta åren inte presenterades en långsiktig finansierings- lösning integrerades forskningsmiljön i turism- utbildningsmiljö. är ett utredningsinstitut som ägs av och som bedriver forskning och konsultverksam- het. bildades då och gick samman i ett nytt bolag. 42 var huvudman men ägarintressena var bland annat staten genom då- varande Turistdelegationen och näringen genom dåvarande Rese och turistnäringen i , RTS. Utveckling, innovation och forskning of () är ett av staten helägt bolag med uppdraget att vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbart tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. Kärnverksamheten är att bedriva tillämpad forskning och utveckling, industrialisering och verifiering samt kvalitetssäkring. arbetar utmaningsdrivet i både offentlig- finansierade projekt och i direkta uppdrag från industrin eller offentlig sektor. äger och är partner i 100-tals unika testbäddar och demonstratorer där produkter och processer skalas upp och testas under simulerade eller realistiska betingelser. finns över hela är cirka 2 200 medarbetare vara är disputerade forskare. har ett uppdrag att stödja små och medelstora företag var av kunderna är små och medelstora. Besöks- näringen har ingen stark hemvist inom institutssektor och utredningen bedömer därför att en ökad interaktion mellan besöks- näringen och kan skapa viktiga kopplingar mellan aktörer i det svenska innovationsekosystemet, förutsättningar för nyttiggörande av befintlig forskning och kunskap, liksom en bättre insikt om de utmaningar och möjligheter besöksnäringen. vara en värdefull samverkansaktör för besöksnäringen för skapande av ny forskning och nya innovation. Ytterligare initiativ i samband med forskningspropositionerna var satsningen på Strategiska innovationsområden (SIO). Regeringen har gett , och uppdrag att genomföra satsningen på SIO vilka ska fokusera på samverkan inom områden som är strategiskt viktiga för , adressera lösningar på globala samhällsutmaningar och ge en ökad internationell kon- kurrenskraft. Satsningen ger i ett konkurrensförfarande stöd till två olika insatser; Strategiska innovationsagendor samt Strategiska innovationsprogram med syfte att stödja genomförandet av agendor. Besöksnäringen fick stöd för att utveckla en strategisk innovations- agenda 2012–2014 och lämnade in en SIO-ansökan som fick avslag hos . En faktor som påverkade avslaget var besöksnäringens avsaknad av struktur för forskning och innovation, något som också var ett nyckelbehov som Besöksnäringens agenda lyfte. De agendor som beviljats medel för att gå vidare till program och är igång är framför allt inriktade på lösningar i tekno- logisk framkant och lokaliserade till urban kontext. Utveckling, innovation och forskning bedömer att åtminstone två av de 17 beviljade strategiska programmen, Smarta städer respektive Nästa generations resor och transporter, är relevanta ur besöksnärings- och turismperspektiv. gjorde 2016, på uppdrag av 14 regioner i norra , och , en genomlysning med tillväxtstrategiskt syfte.43 pekar på att svensk innovationspolicy i låg grad kopplar till den kontext som råder regionalt och i landsbygder. Vidare konsta- teras att en bättre koppling mellan den nationella innovations- agendan och regional utveckling bör vara ett nyckelområde för fram- tida innovationspolicy. Då besöksnäringen är en viktig näring för samtliga de regioner som studerat konstateras i rapporten bristen på institutionella lösningar för att koordinera nationella, regionala och lokala utvecklingar av näringen trots att besöks- näringens nationella strategi trycker på vikten av att utveckla mark- naderna utanför storstäderna.44 Utredningens konstaterar att besöksnäring och turism saknar en strategisk plats i nationell innovationspolitik. De offentliga utveck- lings- och innovationsinsatser som görs på besöksnäring och turism är framför allt formade som regional- och landsbygdspolitiska insatser finansierade genom Europeiska regionala utvecklingsfonder (ERUF), nationella medel samt genom Landsbygds- programmet. Aktörer som utredningen har varit i kontakt med menar att dessa satsningar i många fall är bra, resulterar i viktiga nätverk och skapar utveckling i de, oftast små, företag som deltar i insatserna och därmed bidrar till lokal och regional utveckling och är väl fungerande för politikens roll regionalt och lokalt. svarar insatserna ofta på lokala/ regionala behov, är kortsiktiga och tidsbegränsade. Forskning ingår i liten grad. De fångar sällan upp de större företagens och de stora evenemangens komplexa utmaningar och de bidrar inte väsentligt till den akademiska kunskapsutveck- lingen och samverkan mellan akademi, besöksnäringens företag, offentliga aktörer och civilsamhället. Valet av inom vilket eller vilka politikområden besöksnäringens utvecklingsinsatser placeras i har därmed stor påverkan på besöksnäringens långsiktiga kompetens- försörjning tillika innovationsförmåga. 43OECD (2017): Territorial Reviews: Nothern Sparsely Populated Areas, . a. s. 207. Utveckling, innovation och forskning Utredningen ser att det offentliga kunskaps- och innovations- stödsystemet behöver samordnas strategiskt och tilldelas resurser för att effektivt möta den växande besöksnäringens och turismens behov. Berörda myndigheter och institut behöver rätt kunskap om besöksnäringen och utvecklade arbetssätt som främja mötet med besöksnäringens branscher och utmaningar. Utredningens analys är att besöksnäringens branscher inte sam- verkar fullt ut och detta kan bidra till att besöksnäring i tappar mark gentemot beslutsfattare, forskningsinstitut och innova- tionssektorn, och därmed förmåga till hållbar utveckling och tillväxt. Besöksnäringens branscher och företag bedöms behöva stöd för att samla sig och formulera sina behov och bidra med relevanta fråge- ställningar. Utredningen ger förslag i kapitel 3 att stödja besöks- näringens branscher att samla sig till en starkare gemensam struktur. Utredningen föreslår bildande av en ny nationell funktion med rollen att verka för långsiktig uppbyggnad av innovationsförmåga och kunskapsutveckling inom ett antal strategiska insatsområden samt koordinera besöksnäringens branscher och deras behov med innovationsstödsystemets aktörer. Denna funktion beskrivs och ges som förslag i kapitel 3. De förslag som avser utveckling, innovation och forskning medför direkta kostnader för staten och har påverkan på flera myndigheter som föreslås få uppdrag inom området forskning, utveckling och innovation. Utredningen uppskattar kostnaderna för förslaget av- seende utvecklingsmedel till till . Kost- naderna för att stödja forskning med relevans för besöksnäringen uppskattas till . Vi bedömer att förslagen indirekt kommer att bidra till ökad innovationsgrad, ökad internationell konkurrenskraft och till att företag inom turism och besöksnäring i ökad grad kan bidra till hållbar utveckling, på både kortare och . Tillväxten kan väntas både på utbuds- och efterfrågesidan. En ökad innovationsgrad bidrar dels till ökad effektivitet i företagen genom förbättrade processer och sänkta kostander, dels till att öka värdet i tjänsterna och därmed attrahera fler besökare/kunder. Utveckling, innovation och forskning SOU 2017:95 slagens genomförande väntas bidra till ökad sysselsättning på medellång och lång sikt. Vi bedömer också att förslagens genomförande kommer att stimulera en generell mobilisering av besöksnäringens hela aktörs- system. Det innebär också att de medför vissa kostnader för hela aktörssystemet genom att en bred mobilisering kräver resurser i form av exempelvis nedlagd tid och medfinansiering i de insatser som kräver detta. Förslagen väntas i störst utsträckning bidra till intensifierad utveckling i besöksnäringsintensiva regioner och destinationer med befintlig koppling till forskning och innovation. Detta kan dock påverkas under arbetets gång genom att insatser och utlysningar disponeras på ett sätt som gagnar särskilda teman och områden. Förslagen väntas bidra till jämställdhet, genom att forsknings- och innovationsresurserna föreslås riktas till branscher i tjänste- sektorn där könsfördelningen bland företagare och sysselsatta är jämn. Av vikt är även att en hög andel av forskare sysselsatta inom området besöksnäring och turism är kvinnor. Förslagen väntas indirekt leda till hållbar utveckling, då hållbarhet är en bärande del i de största insatserna och eftersom forskning, utveckling och innovation leder till ökad kunskap som kan bidra till hållbar utveckling. Sammanfattningsvis medför förslagen ökade kostnader för staten i form av en större engångssatsning. Utredningen ser indirekta effekter i form av ökad innovationsförmåga och stärkta villkor för företag i hela landet med tonvikt på besöksnäringstäta regioner och destinationer. Vidare bedömer utredningen att förslagen har poten- tial att bidra till ökad måluppfyllelse avseende nationella mål för hållbarhet, inom såväl miljö, jämställdhet och integration. 8 Data, statistik och analys –att regeringen ger ett stärkt mandat och tydligt uppdrag samt resurser att ansvara för det nationella arbetet med turismstatistik avseende såväl nyutveckling som förstärkning och kvalitetssäkring av befintliga uppdrag. a)kvalitetssäkring av nuvarande insatser i form av inkvarterings- statistik, de svenska TSA-beräkningarna och de konsument- undersökningar som ingår i dessa, rapportering till internatio- nella organ av svensk turismstatistik samt kommunikation av statistiken b)utveckling av metod för mätning och analys av företagsdata inom besöksnäringens branscher, i syfte att kunna följa upp och utvärdera insatser och deras effekter i företagen i form av exempelvis förädlingsvärde och sysselsättning, samt regionala och kommunala variationer, och som kan utgöra en robust grund som möjliggör jämförbara analyser över tid c)utvärdering av förutsättningarna för nyttjande av digital teknik i turismstatistik avseende både metodutveckling och förenklat uppgiftslämnande för företagen d)utveckling av metod för mätning och uppföljning av hållbar turism och besöksnäring, kopplat till bland annat UNWTO:s och UNSD:s pågående arbete e)samordnad utveckling av regional och i möjligaste mån kom- munal data, som går att koppla till nationella nyckeltal och som ska vara tillgänglig för alla regioner och kommuner på lika vill- kor. Arbetet ska ske i samråd med regioner och kommuner, samt i dialog med besöksnäringen, universitet och högskolor och andra myndigheter. Data, statistik och analys Alla aktörer i besöksnäringen söker efter användbar data och bra analyser som stöd i arbetet, oavsett inom vilket fält de arbetar. Utred- ningen har haft ambitionen att bena ut vilka som är de mest angelägna frågeställningarna och knutarna som behöver lösas, vilka som är minsta gemensamma nämnare för den samlade besöksnäringen, vad som är särintressen för besöksnäringens branscher eller verksam- hetsområden samt vilka utvecklingsområden som kan vara intressanta utifrån besöksnäringens framtida behov, nya tekniska möjligheter och koppling till andra näringar, innovations- och aktörssystem. Vi har tagit del av en lång rad inspel och genomfört en workshop kring statistik med deltagare från myndigheter, branschorgani- sationer, regioner och akademi. Därutöver har vi haft samtal med företrädare för bland annat samt tagit del av andra internationella exempel. Grundläggande frågor är varför det behövs statistik, vilka som är användare och vilka som är målgrupper när material och analyser kommuniceras.