sou · H4B345 · 2017-01-01 00:00:00 — Det finns flera olika metoder som fondförvaltare kan använda sig av för att ta hänsyn till hållbarhetsaspekter. Investeringar som görs med hänsynstagande till sådana aspekter brukar ofta betecknas som ansvarsfulla eller hållbara investeringar. Negativt urval var den metod som först etablerades för bl.a. förvaltning av s.k. etiska fonder och för förvaltning av kapital ägt av kyrkliga eller ideella organisationer. Metoden har ofta använts för att utesluta bolag branschvis, t.ex. inom tobaks- eller vapenindustrin. Den kan även användas för att utesluta bolag som inte respekterar vissa principer, t.ex. FN:s Global Compacts principer, riktade till företag, om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och bekämpning av korruption. En annan metod är positivt urval, s.k. best in class, där fond- förvaltaren går igenom risker förknippade med ESG-principerna branschvis och sedan systematiskt försöker värdera vilka företag som bäst hanterar dessa risker inom respektive bransch. Värderingen utgör sedan utgångspunkt för hur investeringsportföljen byggs upp. Fondförvaltare har också möjlighet att påverka de företag i vilka fondens medel placeras att ta ökad hänsyn till hållbarhetsfrågor genom dialog, enskilt eller tillsammans med andra investerare. Uppdraget att föreslå åtgärder för att förbättra informationsgivningen och jämförbarheten kring hur fondförvaltare integrerar hållbarhetsaspekter i sin förvaltning Fondförvaltare har i olika grad integrerat analyser av hållbarhets- kriterier i sin fondförvaltning. Sättet på vilket detta arbete bedrivs och hur förvaltarnas målsättning med och resultat av arbetet kom- municeras till fondandelsägarna och potentiella investerare skiljer sig dock åt mellan olika förvaltare. För att förbättra möjligheten för investerare att väga in hållbarhetsaspekter vid val av fonder samt att öka jämförbarheten mellan fonder behövs det en analys av hur informationsgivningen kan förbättras. Denna analys bör omfatta informationsgivning och jämförbarhet avseende hållbarhetsaspekter för både värdepappersfonder och alternativa investeringsfonder. •inventera de verktyg och metoder som fondförvaltare an- vänder sig av för att arbeta med hållbarhetsaspekter i sin förvalt- ning, såsom miljö- och klimatfrågor, mänskliga rättigheter, arbets- villkor och bekämpning av korruption och på vilket sätt detta kommuniceras till investerare, •ta ställning till vilken information investerare behöver för att kunna ta hänsyn till sådana hållbarhetsaspekter vid köp av fond- andelar, •ta ställning till för vilka fondtyper information ska göras tillgäng- lig, •analysera om det finns behov av att anpassa informationen till olika typer av investerare, •analysera i vilken form informationen ska göras tillgänglig, •föreslå tillägg i informationskraven för värdepappersfonder och alternativa investeringsfonder, •överväga om det finns behov av att redovisa resultatet av fondförvaltarens eventuella arbete med hållbarhetsaspekterna och i så fall i vilken form, •överväga om tredjepartsgranskning och myndighetstillsyn av infor- mationen bör införas, •analysera om informationskrav även bör åläggas rådgivare och distributörer av fondandelar, och •med beaktande av tryckfrihets- och yttrandefrihetsförordning- arna, utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska utifrån de förslag som lämnas redovisa de konse- kvenser och kostnader som uppstår för investerare, fondbolag, AIF- förvaltare, rådgivare och distributörer av fondandelar samt för Finans- inspektionen och myndigheter i övrigt. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer som har relevans för utredningsuppdraget. Utredaren ska beakta relevant arbete som pågår med dessa frågor, t.ex. inom Nordisk miljömärkning (Svanen), Swesif och Fond- bolagens förening. Utredaren ska även hålla sig informerad om rele- vant arbete på området som pågår på internationell nivå och med anledning av och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). Uppdraget ska fortfarande slutredovisas . Utredningen om en översyn av fondregelverket (Fi 2014:15) Utvidgning av uppdraget och förlängd tid för viss del av uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en översyn av fondregelverket (dir. 2014:139). Regeringen beslutade att uppdraget skulle utvidgas (dir. 2014:158). Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att också föreslå åtgärder för att tydliggöra skillnaden mellan aktivt och passivt förvaltade fonder för investerare. Utredningstiden förlängs när det gäller uppdraget att föreslå de lagändringar som krävs för att genomföra UCITS V-direktivet. En- ligt dir. 2014:139 ska det uppdraget redovisas . Det uppdraget ska i stället redovisas . Uppdraget i övrigt ska fortfarande slutredovisas . Aktiv och passiv fondförvaltning Passiv förvaltning av en fond innebär att fondförvaltaren gör place- ringar så att sammansättningen av placeringarna följer ett valt mark- nadsindex. För indexfonder är målsättningen att avkastningen ska motsvara genomsnittlig kursrörelse jämfört med det index som valts. Med aktiv förvaltning menas att fondförvaltaren väljer place- ringar som bedöms ha störst chans att ge bra avkastning med avsikt att överträffa marknadens genomsnittliga avkastning. Aktiv förvalt- ning innebär inte att tillgångarna i fonden behöver omsättas i hög takt utan förutsätter snarare förekomsten av aktiva placerings- beslut. Aktiv förvaltning innebär en sammansättning av placeringar som tydligt avviker från sammansättningen av ett visst valt index. Detta är en förutsättning för att avkastningen ska kunna överträffa marknadens genomsnittliga avkastning också efter kostnader. Ak- tiv förvaltning av fonder kräver mer resurser hos förvaltaren i form av bl.a. analys. Detta innebär att den avgift som förvaltaren tar ut för en aktivt förvaltad fond ofta är högre än avgiften för en passivt förvaltad fond. Om en fond som betecknas som aktivt förvaltad i praktiken visar sig ligga nära en passivt förvaltad fond – både i termer av avkast- ning och i sammansättningen av placeringarna – skulle man kunna tala om en ”falsk” aktivt förvaltad fond, eftersom den potentiellt utlovade meravkastning och förvaltaraktivitet som motiverat en högre avgift inte kommer att kunna realiseras. Resultatet efter avgifter blir tvärtom sämre än för en motsvarande fond för vilken förval- taren tar betalt endast för passiv förvaltning. Uppdraget att föreslå åtgärder för att tydliggöra skillnaden mellan aktivt och passivt förvaltade fonder En investerare som köper andelar i en aktivt förvaltad fond hoppas i stor utsträckning att den högre avgift som förvaltaren tar ut mot- svaras av en större möjlighet till hög avkastning. Det innebär även en potentiellt högre risk. Bland aktivt förvaltade fonder är därför spridningen i avkastning vanligen större mellan olika fonder än bland passivt förvaltade fonder. Det bör finnas möjlighet för investerare att tydligt förstå vilka alternativ som står till buds och vilka kostnader och risker som är förenade med aktiv respektive passiv fondförvaltning. Forskning visar att många investerare har svårt att tillgodogöra sig finansiell information. Det råder vidare en kunskapsobalans mellan investerare och de som erbjuder finansiella tjänster. Detta ställer därför högre krav på att såväl information som marknads- föring är utformad så att investeraren kan förstå och ta till sig den. •kartlägga skillnader i avgifter mellan ett urval av jämförbara aktivt och passivt förvaltade fonder som erbjuds den svenska allmän- heten, med undantag av sådana fonder som omfattas av premie- pensionssystemets särskilda rabattsystem. •analysera hur de aktivt förvaltade fonderna marknadsförs till fondsparare, med beaktande av hur den jämförelsevis högre av- giften motiveras i förekommande fall, •analysera vilken information investerare behöver för att kunna tydligt förstå innebörden av aktivt respektive passivt förvaltade fonder, •föreslå möjliga förbättringar av informationen till investerare eller andra åtgärder som förbättrar investerares förutsättningar att göra ett val när det gäller aktivt eller passivt förvaltade fonder, och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska utifrån de förslag som lämnas redovisa de konse- kvenser och kostnader som uppstår för investerare, fondbolag, , rådgivare och distributörer av fondandelar. Utred- aren ska därutöver bedöma vilka konsekvenser och kostnader för- slagen innebär för tillsynsmyndigheterna. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer som har relevans för utredningsuppdraget. Utredaren ska beakta relevant arbete som pågår med dessa frågor, t.ex. inom och berörda bransch- och investerarorganisationer såsom och . Utredaren ska även hålla sig infor- merad om relevant forskning inom området. Den del av uppdraget som avser att föreslå de lagändringar som krävs för att genomföra UCITS V-direktivet ska redovisas , i stället I övrigt ska uppdraget fortfarande slutredovisas . fondutredning (Fi 2014:15) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om enöversyn av fondregelverket (dir. 2014:139). Regeringen beslutade att uppdraget skulle utvidgas (dir. 2014:158) och utredaren fick i uppdrag att också före- slå åtgärder för att förbättra informationsgivningen och jämförbar- heten kring hur fondförvaltare integrerar hållbarhetsaspekter i sin förvaltning, såsom miljö- och klimatfrågor, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och bekämpning av korruption. Regeringen beslutade att uppdraget skulle utvidgas ytterligare och ut- redaren fick i uppdrag att också föreslå åtgärder för att tydliggöra skillnaden mellan aktivt och passivt förvaltade fonder för investe- rare (dir. 2015:28). Utredningstiden när det gäller uppdraget att före- slå de lagändringar som krävs för att genomföra UCITS V-direktivet förlängdes , så att det skulle redovisas i stället för . Uppdraget i övrigt skulle fort- farande slutredovisas . Utredningen redovisade uppdraget att föreslå de lagänd- ringar som krävs för att genomföra UCITS V-direktivet i delbetänk- andet UCITS V En uppdaterad fondlagstiftning (SOU 2015:62). Den återstående delen av uppdraget ska i stället redovisas . För genomförandet av utredningens uppgift att kartlägga skillnader i avgifter mellan ett urval av jämförbara aktivt förvaltade fonder och indexfonder som erbjuds den svenska allmänheten har analysföre- taget sammanställt vissa uppgifter (se avsnitt 5.5). I denna bilaga finns i, tre tabeller, de centrala uppgifterna från Morning- stars datasammanställning. 1 225 222 661 1 286 452 367 1 297 509 073 1 302 364 865 1 315 662 333 1 370 429 688 1 394 841 972 1 455 259 902 1 532 352 301 1 640 234 598 1 720 080 871 2 104 943 997 2 113 882 931 2 537 304 658 2 670 807 614 2 695 346 687 2 988 111 688 3 114 551 661 3 127 455 436 * Årlig avgift avdragen. 3 275 751 027 3 549 767 892 4 022 199 576 4 055 887 997 4 173 178 675 4 624 429 431 4 646 398 654 4 805 550 913 4 988 501 451 5 057 475 938 5 094 171 880 7 717 954 154 8 780 551 773 8 842 703 345 9 642 105 991 9 950 867 582 9 967 581 936 11 087 941 633 11 881 430 031 12 699 572 270 13 949 971 876 14 924 598 990 15 023 038 062 16 423 990 794 17 717 807 078 20 505 523 510 25 005 399 998 33 164 131 432 34 217 999 993 * Årlig avgift avdragen. 4 136 224 334,00 4 155 362 505,93 4 237 000 293,04 4 312 707 182,47 4 314 358 065,04 4 482 644 229,61 4 654 174 400,62 4 787 021 939,83 4 901 119 753,00 4 928 004 746,37 5 358 331 152,81 5 430 869 372,00 5 559 954 416,25 5 658 937 902,18 5 953 130 695,00 6 080 396 538,55 6 500 072 371,49 6 945 584 067,75 7 097 017 850,31 7 231 225 994,86 * Årlig avgift avdragen. 7 297 767 908,39 7 304 921 510,00 7 441 308 904,50 7 441 772 201,09 7 593 032 691,23 7 806 134 856,35 8 458 812 798,16 8 576 464 603,12 8 618 724 998,85 9 406 025 736,46 9 729 226 739,52 11 206 511 668,62 11 747 260 009,58 13 241 439 424,84 13 879 585 614,20 14 115 502 180,84 15 765 076 552,09 16 784 059 262,15 19 455 998 042,67 21 210 068 610,71 21 532 860 168,39 37 241 286 618,24 38 884 900 313,73 39 329 607 616,00 40 977 586 400,74 44 481 162 784,42 45 330 524 943,66 55 088 517 578,08 64 576 654 784,31 67 642 699 803,44 * Årlig avgift avdragen. 6 813 096 634,47 7 045 611 986,00 7 056 829 008,00 7 134 110 570,97 7 215 850 037,84 7 268 998 551,35 7 283 619 839,26 7 305 624 190,00 7 401 957 611,00 7 559 335 697,00 7 683 659 947,00 8 007 678 588,47 8 028 587 136,64 8 280 337 148,45 8 287 467 188,96 8 504 822 713,11 8 526 684 115,00 8 915 303 419,82 9 267 693 494,72 9 358 754 884,92 * Årlig avgift avdragen. 9 670 005 298,68 10 234 344 414,00 10 326 283 060,00 10 450 214 759,80 10 450 934 454,00 10 524 778 243,21 10 677 748 701,00 11 637 208 494,14 11 652 015 010,81 11 922 324 780,83 12 196 913 544,19 12 384 440 994,00 12 684 365 267,64 14 558 595 168,00 14 726 235 945,16 14 790 450 248,29 15 208 746 163,39 15 554 252 514,50 15 863 476 703,50 17 194 533 804,00 17 469 432 950,00 19 317 436 203,00 19 842 963 775,66 22 024 039 244,00 22 931 200 746,85 30 081 965 342,00 34 324 060 964,45 65 578 704 996,51 90 150 947 950,15 248 200 000 000,00 * Årlig avgift avdragen. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 43.Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.