sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — Detta följer av Administrativa kommissionens rekommendation U2. 122EU-domstolens mål Rydergård, C 215/00, ECLI:EU:C:2002:111. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … 23.8Krav på uppehållstillstånd för utbetalning av socialförsäkringsförmåner Gällande utbetalning av bosättningsbaserade socialförsäkringsför- måner anges i 5 kap. 12 § första stycket SFB att för en person som enligt utlänningslagen behöver ha uppehållstillstånd i får bo- sättningsbaserade förmåner lämnas tidigast från och med den dag ett sådant tillstånd börjar gälla, men inte tillbaka än . Om det finns synnerliga skäl får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Dock får sådana förmåner inte lämnas för tid då bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande har lämnats till den försäkrade, om förmånerna är av motsvarande karaktär.123 23.8.1Andra begränsningar av utbetalning av bosättningsbaserade förmåner SFB är subsidiär till lagen (1994:137) om mottagande av asyl- sökande (LMA). Det innebär att asylsökande som omfattas och har fått bistånd enligt LMA inte har rätt till förmåner av motsvarande karaktär i enlighet SFB. Syftet med begränsningen i utbetalningen av bosättningsbaserade förmåner är att det inte ska utgå dubbla för- måner och den avser bosättningsbaserade förmåner av liknande slag inte ska utbetalas. En förmån som nämndes i samband med införan- det av bestämmelsen var barnbidrag.124 Enligt LMA kan asylsökande få bistånd till logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bi- drag för den dagliga livsföringen. Vilka bosättningsbaserade förmåner enligt SFB som kan anses vara av motsvarande karaktär som de i för- fattningarna om bistånd till asylsökanden anser jag i vart fall är äldre- försörjningsstöd, bostadstillägg för pensionärer och andra bostads- bidrag. Det är dock inte omöjligt att även andra bosättningsbaserade förmåner skulle kunna vägras, exempelvis efterlevandestöd och för- äldrapenning som utges på lägstanivå eller grundnivå.125 1235 kap. 12 § andra stycket SFB. 1998/99:119 s. 100. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Av 6 kap. 14 § SFB framgår att den som enligt utlänningslagen (2005:716) behöver ha arbetstillstånd i eller ett uppehålls- tillstånd med motsvarande verkan inte har rätt till arbetsbaserade förmåner förrän ett sådant tillstånd har beviljats. Ersättning får läm- nas tidigast från och med den dag då tillståndet börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Enligt paragrafens andra stycke gäller begränsningarna dock inte för ersättningar från arbetsskadeförsäkringen, eftersom den har anknyt- ning till skadeståndsrätten. Det finns inga synnerliga skäl att bevilja arbetsbaserade förmåner om inte tillstånden har beviljats. Begränsningar av möjligheten till uppehållstillstånd i Lagen (2016:752) om tillfälliga begräsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i trädde i kraft och ska gälla . I 5 § i denna lag regleras de tidsbegränsade uppehålls- tillstånden för skyddsbehövande. Den som bedöms vara flykting får ett uppehållstillstånd som gäller och den som bedöms vara alternativt skyddsbehövande får ett tillstånd . Om personen fortfarande har skyddsskäl när uppehållstillståndet går ut, kan han eller hon få ett förlängt uppehållstillstånd i . Om per- sonen kan försörja sig själv kan han eller hon få ett permanent uppe- hållstillstånd.126 Lagstiftningen väcker frågan om rätt till social trygghet efter att det tidsbegränsade tillståndet löpt ut och utlänningen ansökt om förlängt tillstånd, men ännu inte beviljats ett sådant. En ökad inströmning av ansökningar om förlängning av uppehållstillstånd kommer med stor sannolikhet att öka. Det kan även innebära att handläggningstiderna blir längre hos . Det är inte klarlagt i gällande regelverk vad som gäller för rätten till socialförsäkringsförmåner när en person har ansökt om förlängt uppehållstillstånd, men det gällande uppehållstillståndet har löpt ut handlägger ärendet. HFD har bedömt i en nyligen avkunnad dom som gällde en kvinna från att enligt 5 kap. 12 § SFB skulle hon för för- säkringsfallet ha ett uppehållstillstånd för att kunna få bosättnings- 126 9 § lagen om tillfälliga begräsningar av möjligheten till uppehållstillstånd. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Kvinnan i målet åberopade som skäl att hon hade lämnat in ansökan om uppehållstillstånd, men att den försvunnit i posthanteringen. Vid förlust av ett uppehållstillstånd eller när det tidsbegränsade tillståndet löpt ut har en person enligt HFD inte rätt till bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner. Domstolen stödjer denna tolkning på förarbetena till nuvarande be- stämmelse. Det finns dock möjlighet att på grund av synnerliga skäl betala ut förmåner även om uppehållstillstånd inte har meddelats. I tidigare förarbeten har det ansetts föreligga när prövningen av uppe- hållstillstånd enbart har varit av formell natur, till exempel för ut- ländska adoptivbarn till här i landet bosatta personer.127 I det aktuella målet konstaterade domstolen att det inte fanns några synnerliga skäl för att betala ut socialförsäkringsförmånerna utan att närmare gå in på när sådana skäl föreligger.128 Avslutningsvis kan det noteras att kvinnan i målet sedan fick ett beviljat uppehållstillstånd i . 23.8.2Fortsatt utbetalning av bosättningsbaserade förmåner under handläggning av uppehållstillstånd Bedömning: I promemorian ”Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd” (Ds 2016:45) lämnas förslag till ändringar i LMA och lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. som innebär att den som ansöker om ett fortsatt uppehålls- tillstånd innan det tidigare tillståndet löper ut inte ska återgå till mottagandesystemet hos eller till en mer be- gränsad rätt till vård. Det lämnas också förslag till ändringar i SFB och studie- stödslagen som innebär att bosättningsbaserade socialförsäkrings- förmåner samt studiehjälp och studiestöd ska kunna betalas ut även om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har upphört att gälla om en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd lämnas in innan tillståndet löper ut. Jag anser att dessa förslag är väl avvägda och avstår därför att lägga egna förslag i denna del. 1998/99:119 s. 100 och 138. 128HFD målnr 3297-15 och 3298-15, meddelad . Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Skälen för bedömningen: Ett uppehållstillstånd ska beviljas innan inresan till men undantag finns i 5 kap. 18 § utlänningslagen, vilket innebär att ansökan i vissa fall kan göras medan personen vistas i landet. En utgångspunkt för att få förmåner från de sociala trygg- hetssystemen i är att personen vistas lagligen i landet.129 För den som anses uppbär socialförsäkringsförmåner och vars beslut om förnyat uppehållstillstånd inte hinner fattas innan tidigare tillstånd löpt ut uppstår fråga om förmåner ska utbetalas under hand- läggningstiden eftersom de inte längre uppfyller det särskilda villkoret på uppehållstillstånd. En förlust av ett uppehållstillstånd eller det för- hållandet att ett tidsbegränsat tillstånd har löpt ut medför enligt den ovan redogjorda domen i HFD att en person inte har rätt till bosätt- ningsbaserade socialförsäkringsförmåner enligt den nu aktuella be- stämmelsen i 5 kap. 12 § SFB. Det betyder att även personer som har ansökt om förlängt uppehållstillstånd och det föreliggande tillståndet har löpt ut handlägger ärendet, inte har rätt till bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner. Det framgår enligt mig inte tydligt i 5 kap. 12 § SFB. Det finns därför ett behov av att se över och förtydliga bestäm- melserna för personer som har ansökt om förlängt uppehållstillstånd, och det föreliggande tillståndet har löpt ut Migrations- verket handlägger ärendet. Behovet av att klargöra nuvarande regel- verk är särskilt viktigt i ljuset av lagen (2016:752) om tillfälliga begrä- sningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i som trädde i kraft , som innebär att fler personer beviljas tillfälliga uppehållstillstånd i än vad som var fallet innan lagen trädde i kraft. Detta kommer troligtvis att leda till en ökad arbetsbörda och troligen förlängda handläggningstider hos . Där- utöver har antalet personer som har sökt om uppehållstillstånd i ökat kraftigt, även om antalet asylsökande var betydligt färre än under . Jag har övervägt att föreslå ett förtydligande i SFB där det framgår att socialförsäkringsförmåner inte kan utgå i väntan på förlängt beslut om uppehållstillstånd. Berörda personer skulle då under väntan på beslut från omfattas av LMA, vilket skulle kunna medföra att de har rätt till bistånd. Jag bedömer dock att detta inte är 129 Det finns dock undantag exempelvis hälso- och sjukvård för papperslösa. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … ett skäligt förfarande eftersom det kan slå mycket hårt mot den en- skilde och kan medföra ökade kostnader och administration för kommunerna. Det är också, enligt mig, inte rimligt att den enskilde på detta sätt ska drabbas av ansvarig myndighets handläggningstider och höga arbetsbelastning. Därutöver kan detta leda till visst mer- arbete för eftersom när beviljat förlängt uppehållstillstånd måste innan den på nytt beviljar vissa av socialförsäkringsförmånerna utreda och kontrollera att den enskilde inte har fått förmåner av motsvarande karaktär. Det skulle även skapa en stor administrativ börda för . En möjlig väg är att en person kan fortsätta att erhålla socialför- säkringsförmåner som utreder möjlig- heten till förlängt uppehållstillstånd. Det finns dock inte författnings- stöd för att behålla förmåner om man ansökt om förlängning av uppehållstillståndet innan det andra löpt ut. I ett mål i Kammarrätten i , som gällde beslut om utvisning utan omedelbar verkställighet, ansåg domstolen att den som har rätt att ansöka om förlängt uppehållstillstånd utan att behöva lämna landet och gjort det innan tillståndet gått ut, får fortsätta att visats och anses bosatt här i landet ett överklagande prövas och fram till dess att av migrationsdomstolens dom vinner laga kraft.130 Jag bedömer att för den som har rätt att ansöka om förlängning utan att behöva lämna landet och ansökan om förlängt uppehålls- tillstånd har lämnats in innan det föregående tillståndet löpt ut, kan vistelsen i landet ses som lagligt. Vistelsen ska i sådana fall ses som laglig tills beslutet om uppehållstillstånd vunnit laga kraft. En sådan tolkning är rimlig i ljuset av målet131, där EU- domstolen bedömde att kvinnan i målet vistades lagligen i landet av uppehållstillståndet. Det skulle innebära att under förutsättning att en person fortsatt anses som stadigvarande bosatt i och vistas lagligt i kan han eller hon uppbära socialförsäkringsförmåner för dennes an- sökan om förlängning av uppehållstillstånd tills beslutet vinner laga kraft. 130Kammarrätten i mål 4124-14. 131EU-domstolens dom 85/96, ECLI:EU:C:1998:217. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Jag delar de överväganden och förslag som redovisas i den remitterade promemorian ”Ett sammanhållet mottagande med tids- begränsade uppehållstillstånd” (Ds 2016:45) och avstår därför att lägga egna förslag i denna del. 24Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer För inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet krävs enligt svensk lagstiftning minst 12 månaders medlemskap (medlemsvillkor) i en arbetslöshetskassa, utöver övriga villkor för rätt till ersättning. Vid en gränsöverskridande situation när en person uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning genom sammanläggning av perioder enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordning 883/2004)1, uppstår frågan hur och vilka perioder som kan räknas med för att uppfylla medlemsvillkoret. I är det arbetslöshetskassorna som tillämpar lagstiftningen och bedömer om en sökande uppfyllt medlemsvillkoret. Efter en dom i Högsta förvalt- ningsdomstolen har det uppstått en praxis hos arbetslöshetskassorna där tid som medlem under arbete utomlands, så kallat kvarstående medlemskap, räknats med vid uppfyllandet av medlemsvillkoret. Rådande praxis har uppstått ur en otydlighet i lagstiftningen om vem som omfattas av den svenska arbetslöshetsförsäkringen och . Den problematiska tillämpningen av kvarstående medlemskap bör lösas genom att det tydliggörs i lagstiftningen att medlemskapet i arbetslöshetskassa i ska vara knutet till arbete i eller arbete som anses vara arbete i . Jag anser det vara orimligt att i praktiken låta svensk arbetslöshetsförsäkring omfatta arbete utom- lands som inte anses som arbete i . Förordningen är avsedd att 1 EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer genom sammanläggning lösa försäkringsskyddet så att personer som omfattas av förordningen alltid omfattas av ett lands lagstiftning. Jag föreslår vidare en rad åtgärder rörande inträdet i och utträdet ur arbetslöshetskassor i . 64-årsgränsen vid inträde bedömer jag bör förändras. Ett förslag är att införa en regel som innebär att en person som ansökt till en arbetslöshetskassa vars verksamhets- område de inte omfattas av, kan ansöka till en annan arbetslöshets- kassa utan att gå miste om den medlemstid de kunnat få om de redan vid första tillfället ansökt till rätt arbetslöshetskassa. Ett annat förslag är att reglera att en person som kommer till och som från att försäkringsskyddet upphört i det tidigare arbetslandet, träder in i en arbetslöshetskassa, också får tillgodoräkna sig medlemstid för att överbrygga tiden som förflutit sedan personen omfattades av det andra landets försäkringsskydd. Ändringarna syftar till att underlätta för personer som vill omfattas av det inkomstrelaterade skyddet i arbetslöshetsförsäkringen, att uppfylla villkoren för detta i en gränsöverskridande situation. Vissa av förändringarna får också positiva konsekvenser för personer som inte befinner sig i en gränsöverskridande situation. Vidare efterfrågar jag en större översyn av lagen om arbets- löshetsförsäkring, för att tydliggöra försäkringsskyddet. En sådan översyn behöver dock göras utifrån ett mer generellt perspektiv än vad den här utredningen haft i uppdrag. 24.1Samordning av arbetslöshetsförsäkringen med unionsrätten Regleringen av arbetslöshetsförmåner i skiljer sig mycket åt från den som gäller i många andra europeiska länder. Dels är både lagstiftningen och administrationen av arbetslöshetsförmåner sepa- rerad från övriga delar av de sociala trygghetssystemen, dels består den svenska arbetslöshetsförsäkringen av både en allmän del och en frivillig del. Endast har en liknande sådan tudelad arbetslös- hetsförsäkring. Det gör att förutsättningarna för samordning av arbetslöshetsförmåner skiljer sig åt en del jämfört med övriga med- lemsstater. I det här avsnittet redovisas en kartläggning över rådande tillämp- ning av samordningsbestämmelserna i förordning 883/2004 och Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer tillgången till svensk arbetslöshetsförsäkring genom samordning med unionsrätten. En beskrivning av gällande nationell rätt finns i avsnitt 6.3. En kortfattad beskrivning av några av de särskilda samordningsbestämmelserna för arbetslöshetsförmåner i förord- ning 883/2004 redovisas i avsnitt 11.4.6. Utöver förordning 883/2004 och den nordiska konventionen om social trygghet2, som beskrivs i avsnitt 3.1.3, har också ingått bilaterala avtal om social trygghet som rör arbetslöshetsförmåner med , , , och (se kapitel 13). 24.1.1Sammanläggning av perioder vid rörlighet inom EU/EES och Ett första kriterium för att kunna beviljas arbetslöshetsersättning i är att svensk lag är tillämplig enligt den bedömningsprocess som beskrivs i avsnitt 17.1. Beslut om tillämplig lagstiftning fattas vid behov av . Arbetslöshetskassorna fattar endast beslut om tillämplig lagstiftning i situationer för en helt arbetslös gränsarbetare3 eller så kallad sällanhemvändare4 i situationer enligt artikel 11.3 c när en helt arbetslös gränsarbetare eller sällanhemvän- dare beviljas rätt till svensk ersättning enligt artikel 65 i förord- ning 883/2004. För att genom sammanläggning av perioder kunna använda arbetad tid i en annan stat i Europeiska unionen (EU) eller Euro- peiska ekonomiska samarbetesområdet (EES) för att uppfylla ersätt- ningsvillkoren i lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (), krävs att det senaste arbetet utförts i enligt artikel 61.2 i förordning 883/2004. För den som är en helt arbetslös gränsarbetare eller sällanhemvändare tillämpas sammanläggningsprincipen även vid 2Den nordiska konventionen om social trygghet gäller som lag i , se lagen (2013:134) om nordisk konvention om social trygghet. 3Gränsarbetare definieras enligt förordning 883/2004, artikel 1 f) såsom en person som arbe- tar eller bedriver verksamhet som egenföretagare i en medlemsstat men som är bosatt i en annan medlemsstat, och återvänder dit eller åtminstone en gång . 4Sällanhemvändare finns inte som begrepp i förordning 883/2004. Där talas i stället om arbetslösa personer som inte är gränsarbetare, se till exempel artikel 65 2. andra stycket. Ett annat uttryck för denna grupp är oäkta gränsarbetare. De som avses är likväl de som i förordningen betecknas som arbetslösa personer som inte är gränsarbetare. De är inte gränsarbetare eftersom de återvänder alltför sällan till bosättningsstaten för att uppfylla för- ordningens definition, men anses likväl ha en sådan koppling till bosättningsstaten att de anses bosatta där. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer ansökan om arbetslöshetsersättning i direkt efter arbete i en annan medlemsstat, enligt en undantagsregel i artikel 61.2.5 Även den som omfattas av den nordiska konventionens femårs- regel6 kan sammanlägga perioder direkt efter arbete i en annan med- lemsstat. Femårsregeln innebär att för den som har utfört arbete i sådan utsträckning att han eller hon har omfattats av lagstiftningen om förmåner vid arbetslöshet eller har uppburit sådana förmåner i , om arbetet har utförts eller förmåner vid arbetslöshet har uppburits för anmälan om arbets- löshet hos arbetsförmedlingen och, i förekommande fall, för ansökan om medlemskap i arbetslöshetskassa, tillämpas samman- läggningsprincipen vid ansökan om arbetslöshetsersättning i direkt efter arbete i en annan nordisk stat. Sammanläggning av försäkringsperioder, anställningsperioder och perioder av verksamhet som egenföretagare sker genom tillämpning av den särskilda bestämmelsen i artikel 61.1 i förordning 883/2004. Av artikel 1 t–u) i förordningen framgår att försäkringsperioder, anställningsperioder och perioder av verksamhet som egenföretagare definieras enligt den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts, eller för försäkringsperioder enligt den lagstiftning de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda. Det är därför upp till varje medlemsstat att i sitt nationella system definiera vad som avses med en period. De perioder i som sammanläggningsprincipen tillämpas på är dels perioder av förvärvsarbete som ligger till grund för uppfyllande av arbetsvillkoret, dels perioder av medlemskap i en arbetslöshets- kassa för uppfyllande av medlemsvillkoret. Sammanläggning för uppfyllande av arbetsvillkoret För att kunna beviljas ersättning från grundförsäkringen, det så kallade grundbeloppet, krävs både att de allmänna villkoren för rätt till ersättning och arbetsvillkoret uppfylls i Sverige.7 För att uppfylla arbetsvillkoret krävs att den sökande under en ramtid av 12 månader före arbetslöshetens inträde behöver har haft förvärvs- arbete och utfört arbetet 5De fall som avses i artikel 65.5 a i förordning 883/2004. 6Artikel 10 i lag (2013:134) om nordisk konvention om social trygghet. 73 § och 9–12 §§ . Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer per kalendermånad, eller haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader.8 Vissa arbeten utförda utomlands jämställs med arbete i vid bedöm- ning om uppfyllt arbetsvillkor.9 Perioder av förvärvsarbete i hanteras som försäkrings- perioder enligt artikel 1 t) i förordning 883/2004. Enligt IAF följer det av att alla genom förvärvsarbete i kan kvalificera sig för rätten ersättning från grundförsäkringen.10 Genom tillämpning av artikel 61.1 första stycket kan därmed fullgjorda försäkringsperioder i en annan medlemsstat sammanläggas med försäkringsperioder i för att uppfylla arbetsvillkoret. Genom tillämpning av arti- kel 61.1 andra stycket kan även anställningsperioder och perioder av verksamhet som egenföretagare i en annan medlemsstat samman- läggas med försäkringsperioder i för att uppfylla arbetsvill- koret. Det följer av att alla anställningsperioderna hade varit för- säkrade för den obligatoriska delen av den svenska arbetslöshetsför- säkringen om de hade fullgjorts i , och därmed ska hanteras som försäkringsperioder. Detta innebär att en person som exempelvis endast har arbetat 3 månader i efter arbete utomlands och blir arbetslös, kan använda arbetade perioder i en annan medlemsstat, vare sig det lan- det klassificerat perioderna som försäkringsperioder, anställnings- perioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare, för att uppfylla arbetsvillkoret. Sammanläggning kan även ske för beräk- ning av normalarbetstiden, som enligt 24 § andra stycket har betydelse för dagpenningens storlek i grundförsäkringen.11 När ramtiden före arbetslöshetens inträde fast- ställs, är vissa perioder då den sökande varit förhindrad att arbeta överhoppningsbara.12 Det gäller bland annat vid sjukdom, vård av eget barn som inte fyllt (som kan lik- ställas med förvärvsarbete enligt 13 a § ) och heltidsstudier som avslutats efter fyllda eller som har föregåtts av förvärvsarbete på 92 kap. 8 § Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2016:3) om arbetslöshetsförsäkring. 10Underlag inskickat till utredningen, IAF dnr. 2015/720, s. 3. 11Beräkning av inkomstrelaterad ersättning efter sammanläggning beskrivs i avsnitt 24.1.4. 1216–17 a §§ . Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Om en sådan händelse eller omständighet har inträffat i en annan medlemsstat ska den likställas med en mot- svarande i , och därmed också vara överhoppningsbar vid fastställande av ramtiden. Det följer av principen om likställande av fakta enligt artikel 5 i förordning 883/2004. Även sådana händelser som har inträffat i ett tredje land, som inte har ingått något bilateralt avtal om social trygghet med, ska hoppas över vid fastställandet av ramtiden. Den slutsatsen kan dras efter en dom i HFD.13 Frågan i målet gällde om en period av studier i , som hade föregåtts av arbete i , kunde ses som överhoppningsbara. Enligt 3 § ska ersättningsvillkoren upp- fyllas i , om inte annat följer av förordning 883/2004. Dom- stolen argumenterade dock att bestämmelserna om överhoppnings- bar tid när ramtiden för arbetsvillkoret fastställs inte är ersättnings- villkor. Mot den bakgrunden, och då den sökande uppfyllde övriga krav för att studierna skulle vara överhoppningsbara, konstaterade domstolen att studierna i var överhoppningsbara. Sammanläggning för uppfyllande av medlemsvillkoret För att kunna beviljas inkomstrelaterad ersättning krävs förutom att de allmänna villkoren för rätt till ersättning och arbetsvillkoret uppfylls, även ett uppfyllt medlemsvillkor i . För att uppfylla medlemsvillkoret krävs att den sökande varit medlem i en arbetslös- hetskassa , under förutsättning att medlem- men efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ ALF.14 Av praxis följer att medlemstiden behöver vara sammanhängande. Perioder av medlemskap i en arbetslöshetskassa hanteras också som försäkringsperioder enligt artikel 1 t) i förordning 883/2004 vid bedömning om uppfyllt medlemsvillkor.