sou · H5B389 · 2017-11-16 00:00:00 — I åldrarna 12–45 är det av smarttelefonägarna som använder telefonen för internet dagligen.7 Av samtliga svarande i använde internet för informationssökning åtminstone . I mot- svarande utsträckning använde internet för e-post- hantering och för sociala medier. Motsvarande siffror var för informationssökning, för e-posthantering och för sociala medier.8 Enligt 2017 är e-post och direktmeddelanden9 alltjämt domi- nerande när det gäller den dagliga kommunikationen på internet. 6Svenska trender 1986–2015 s. 59 och Svenskarna och internet 2016, s. 11 ff. 7Svenskarna och internet 2017 s. 13 och 21, jfr även Svenskarna och internet 2016 s. 19 f. 8Svenska trender 1986–2015 s. 60. via appar som Messenger eller iMessage. Ny teknik och dess betydelse 2017 skickar av internetanvändarna e-post och av samma urvalsgrupp gjorde det . Mot- svarande andelar för direktmeddelanden är och . Det syns en tydlig skillnad mellan olika åldrar när det gäller användningen av direktmeddelanden. av användarna upp till och av 26–35 åringarna använder sådana för sin kommunikation . Sedan sjunker graden av användning med stigande ålder. Det dagliga använ- dandet av direktmeddelanden har ökat med i alla åldersgrupper år 2016 och 2017.10 Enligt 2017 ökar andelen internetanvändare som ringer eller tar emot samtal via internet. 2017 är andelen som gör det . svarade att de ringde eller tog emot samtal via internet . Dessa siffror kan t.ex. jämföras med 2010 då ringde eller tog emot samtal via internet och gjorde så dagligen.11 6.2.5Privata konton på internet Av 2015 framgår att internetanvändarna då i genomsnitt hade tio privata konton där lösenord måste anges för tillgång till kontot. Antalet konton var något högre än tio i åldrarna 16–och något lägre för den äldre delen av befolkningen och 12–15-åringarna.12 Det sociala nätverk som dominerar är Facebook, vilket av internetanvändarna utnyttjar, varav . Den aktivitet som är vanligast nyttjad bland de som Facebook erbjuder är användande av meddelandetjänsten Messenger, vilken av Facebookanvändarna uppger att de nyttjar.13 Även andra sociala nätverk används emellertid. Tydliga åldersskillnader kan noteras. Exempelvis använder långt över hälften av internet- användarna i åldersgruppen 16–() Instagram14 10Svenskarna och internet 2017 s. 36–39. 11Svenskarna och internet 2017 s. 39. 12Svenskarna och internet 2015 s. 40 ff. 13Svenskarna och internet 2017 s. 43. 14Instagram är ett socialt nätverk på vilket användarna i huvudsak, på olika vis, kommunice- rar med bilder eller videor. Ny teknik och dess betydelse medan motsvarande för åldersgruppen 46–är under hälften ().15 6.2.6Lagring av uppgifter i molntjänster Det finns en rad olika sätt att lagra elektroniska uppgifter. Det vanligaste har varit att spara uppgifterna antingen direkt på datorns hårddisk eller på extern hårdvara, t.ex. ett USB-minne eller en extern hårddisk. Det har också varit vanligast att program som ska användas på en dator eller mobiltelefon har varit installerade på enheten. har emellertid möjligheter för lagring och användning av programvara tillkommit. krävs därför inte att den som vill spara uppgifter gör så till sin dator eller extern hårddisk eller liknande. Inte heller krävs att program som ska köras på en dator är installerade där. Det som krävs är i praktiken i stället en internetuppkoppling. Genom de s.k. molntjänster som tillhandahålls online kan lagring av data ske på internetservrar och programvara kan användas över internet i stället för att vara installerad lokalt. Exempel på lagringstjänster som finns är iCloud, Dropbox och Google Drive. Fördelarna med att lagra information och använda internetbaserade programvaror är bland annat att dessa är tillgängliga från olika tekniska enheter, vilket innebär att användaren inte måste använda en och samma dator eller mobiltelefon för att komma åt informationen, att man på så vis sparar lagringsutrymme på sin egen enhet, att det upplevs vara en säkrare form av datalagring och en möjlighet för användaren att skydda sig mot förlust av data. I Privatpersoners användning av datorer och internet 2014 framgår att nästan en tredjedel av personerna i åldersgruppen 16–hade använt lagringsutrymme på internet . Skillnaderna var stora mellan olika åldersgrupper. Bland 25–34-åringarna hade använt sådant lagringsutrymme medan det bland personer var som hade gjort så.16 15Se Svenskarna och internet 2017 s. 48. 16Privatpersoners användning av datorer och internet 2014 s. 87. Ny teknik och dess betydelse 6.3.1Vad är kryptering? Enligt innebär kryptering att ”i kommuni- kationssystem åstadkomma sekretess (dölja information för obehöriga) och/eller autenticitet (säkerställa äkthet hos information) genom att utnyttja en för de obehöriga användarna hemlighållen nyckel”.17 I andra sammanhang har kryptering beskrivits som ”en metod för att förvandla information till oläslig rappakalja” och att man genom komplicerade matematiska algoritmer kan skapa krypterade meddelanden som är extremt svåra att knäcka.18 Människor har använt metoder för att dölja innehållet i sin kommunikation för obehöriga utomstående. I takt med den tekniska utvecklingen har sådana metoder blivit allt mer svårgenomträngliga. Från de äldsta kända chiffersystemen, som är , till dagens sofistikerade krypteringsmetoder för säker datakommunikation är steget oerhört långt. vilar de på i huvudsak samma principer. Grundläggande är att budskapet som ska skyddas förändras till sitt innehåll så att det inte ska gå att förstå för utomstående. Vidare är det grundläggande att mottagaren har nyckeln för att kunna låsa upp och därigenom förstå budskapet. , som är den kollektiva termen för kryptografi (vetenskapen som behandlar konstruktionen av krypteringssystem) och kryptoanalys (processen som används för att ta reda på inne- hållet i chiffertext utan kännedom om den riktiga dekrypterings- nyckeln), används följande grundläggande terminologi. Klartext kallas det meddelande som ska krypteras (eller ett meddelande som har dekrypterats). Den operation som används för att maskera innehållet kallas kryptering. Krypterad klartext benämns chiffertext, kryptotext eller kryptogram. De regler som används för att kryptera klartextmeddelanden kallas krypteringsalgoritmer. Vanligen är en kryptotext en funktion av inte bara en mer eller mindre allmän krypteringsalgoritm och klartexten. Därtill är den också en speciell krypteringsnyckel som är en, för varje användare, speciell kod. 17Nationalencyklopedin, kryptering, /uppslagsverk//lång/kryptering (hämtad ). 18Sus , Lär dig kryptering, s. 3. /docs/lar-dig-kryptering.pdf. Ny teknik och dess betydelse att i mottagaren återskapa den ursprungliga klartexten krävs en dekrypteringsalgoritm och en mot den speciella krypteringsnyckeln svarande dekrypteringsnyckel. Den som utan dekrypteringsnyckel försöker ta reda på klartexten kallas forcör.19 Det finns en rad olika metoder för kryptering och många är vidareutvecklingar av tidigare metoder och algoritmer. I takt med att datorer utvecklas som kan pröva enorma mängder dekrypterings- nycklar för forcörer (t.ex. brottsbekämpande myndigheter) i jakt på den som omvandlar chiffertexten till klartext utvecklas nya, synner- ligen komplexa, metoder och algoritmer för ännu säkrare kryptering. 6.3.2Hur används kryptering i praktiken? Informationssamhället kräver ett skydd för mycket av såväl lagring av information som kommunikation som sker elektroniskt. Privatpersoner, myndigheter, företag och stater har många och olika legitima behov av att hålla sin kommunikation och information dold från obehöriga. Exempelvis är nog den som ska göra en överföring av pengar via bankens app på mobiltelefonen intresserad av att upp- gifterna lämnas till banken och inte till någon annan. På motsvarande vis vill banken veta att det faktiskt är kontoinnehavaren och inte en bedragare som skickat uppgifterna/uppdraget. Journalister som ska skydda sin källa vill vara säkra på att kommunikationen kan ske säkert och en myndighetsanställd som ska skicka ett e-postmeddelande innehållande känsliga uppgifter är intresserad av att ingen annan än rätt mottagare kan öppna meddelandet. På alla nivåer finns således ett påtagligt och högst befogat behov av att skydda information. Mot bakgrund av detta har en rad tjänster utvecklats. Många myndigheter och företag använder exempelvis s.k. VPN-anslutningar20 som bland annat möjliggör för anställda – även när de inte är på arbetsplatsen – att ta del av informationen på arbets- platsens lokala nätverk via internet. Genom en sådan anslutning verifieras arbetsgivare och arbetstagare för varandra och en skyddad anslutning upprättas. I hemmiljö används ofta trådlösa nätverk som inte sällan är skyddade genom krypteringstjänster så att endast den 19Christer , Kryptografi – en introduktion, , s. 17 f. 20VPN är en förkortning för virtuellt privat nätverk (eng. ). Ny teknik och dess betydelse som känner till nätverksnyckel och eventuellt lösenord kan koppla upp sig mot nätverket. Vid köp i webbutiker via internet sker ofta kryptering för att skydda bland annat kreditkortsinformation. Det har också blivit allt vanligare med krypterade webbsidor genom s.k. TLS-kryptering.21 De anförda fallen utgör exempel på situationer då kryptering förekommer för att obehöriga utomstående inte ska komma åt information. Det har också utvecklats enkla, billiga och användarvänliga krypteringstjänster för den som önskar skydda sina meddelanden. Dels finns särskild programvara som den som vill kryptera sina med- delanden med kan införskaffa, dels har det blivit allt vanligare att leverantörer av meddelandetjänster har en inbyggd funktionalitet i programvaran som antingen på begäran från användaren eller, vilket torde vara det vanligaste, beträffande all kommunikation utför kryp- tering. Som exempel kan nämnas några av de allra populäraste tjäns- terna; Facebooks Messenger, WhatsApp och Instagram, Microsofts Skype och MSN, Googles Gmail och Apples iMessage och FaceTime samt Twitter, Snapchat, Signal och , vilka alla har, eller strävar efter att ha, en användarvänlig inbyggd krypteringstjänst i program- varan för att hindra utomstående att ta del av kommunikationen. Samtliga dessa tjänster finns tillgängliga som särskilda appar på smarttelefoner. Det kan nämnas att Google på sin webbplats fortlöpande presen- terar statistik avseende kryptering av inkommande och utgående e- posttrafik från och till andra e-postleverantörer (dvs. där användare av Googles e-posttjänst Gmail har skickat eller mottagit meddelan- den till eller från en annan e-postleverantör). Statistiken anger hur stor andel av sådan trafik som är krypterad. Bara har det enligt Googles rapporter skett en väsentlig ökning av andelen e-post som skickas med krypterad överföring (TLS-kryp- tering). var av såväl inkommande som utgående trafik till och från Gmail skyddad med krypterad över- föring medan det var av inkom- mande och utgående e-post som skyddades på motsvarande vis.22 21TLS är en förkortning för och är en vidareutveckling av SSL (Secure Socket Layer). I många fall används därför förkortningen SSL synonymt med TLS. Om det i början av en webbadress anges https i stället för http används TLS-kryptering. 22Uppgifterna är hämtade från /transparencyreport/saferemail/ ?hl=sv den Där uppger Google också att alla meddelande som skickas att alla e-post- Ny teknik och dess betydelse I kölvattnet av den diskussion som finns om personlig integritet på internet har också ett flertal internetbaserade e-postlösningar som utlovar insynsskydd från såväl brottsbekämpande myndigheter som hackare och andra dykt upp. Exempel på det anförda är Protonmail och svenska Countermail vilka båda marknadsför sig bland annat som både lättanvända och väldigt säkra. I vart fall Countermail- konton har förekommit i en rad brottsutredningar om allvarlig brottslighet.23 Också behovet av att skydda information lagrad i datorer, servrar, mobiltelefoner och annan teknisk utrustning har tillgodosetts genom att det utvecklats en rad krypteringstjänster. Exempel på sådana tjänster är Microsofts tjänst Bitlocker, som finns inbyggd i flera av Microsofts operativsystem, och Apples Filevault. Samtliga smarttele- foner har också en inbyggd krypteringslösning, vilken kräver lösen- kod eller motsvarande för att informationen i enheten ska vara möjlig att ta del av. Den omständigheten att det finns helt legitima behov för att skydda information har alltså lett till att det utvecklats goda möjlig- heter att på ett enkelt sätt använda kryptering. Sådana möjligheter står givetvis inte till buds endast för goda krafter utan även krimi- nella använder sig i högre utsträckning av olika lösningar för att skydda sin kommunikation. Det har inneburit att de brottsbekäm- pande myndigheterna i hög utsträckning får del av krypterade uppgifter i stället för information i klartext vid hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation samt har fått svårare att vid undersök- ningar av t.ex. beslagtagna mobiltelefoner ta del av innehållet i dem. Vid utredningens studiebesök hos polisen har det från avdel- ningen för samordnad teknisk inhämtning (STI)24 vid Nationella operativa avdelningen framhållits att endast en mycket liten del av den internetkommunikation som avlyssnas efter tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan läsas eller lyssnas av i klartext beroende på den höga krypteringsgraden och att kryp- teringen sker end-to-end, dvs. så att bara sändare och mottagare kan meddelanden som skickas mellan Gmails egna användare är krypterade, varför statistiken endast avser kommunikation med andra e-postleverantörer. 23Se t.ex. Hovrättens för domar och i målen B 4773-15 och B 3847-16 och dom . 24STI ansvarar för driften av det system som de brottsbekämpande myndigheterna använder för bl.a. verkställighet av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Ny teknik och dess betydelse Det är enligt samma källa en tydlig skillnad jäm- fört med bara och en väsentlig skillnad mot för 8– , då i stort sett ingen internetkommunikation var kryp- terad. Internetkommunikation kan exempelvis vara samtal och med- delanden via en mobiltelefons appar eller en dators program (såsom WhatsApp, Skype eller iMessage) och vanlig surf till webbsidor. Av den internettrafik på ett mobiltelefonabonnemang som avlyssnas med stöd av reglerna om hemlig avlyssning av elektronisk kom- munikation uppskattar representanter för STI att av det insamlade kan läsas i klartext, och således ge information i ärendet. Av dessa knappa utgör enligt samma källa mer- parten surfande hos nyhetsbyråer (vanligen via tidningstjänsters appar) och på pornografiska webbsidor, eftersom dessa typiskt sett ännu inte är krypterade. Värdet av att kunna se vilket innehåll på sådana sidor som den misstänkte tar del av är i normalfallet mycket litet, även om det i vissa fall kan tänkas vara av intresse när den miss- tänkte i tidningsappar söker på händelser denne själv är misstänkt för. Eftersom dagens krypteringsmetoder håller synnerligen hög säkerhet, i meningen svårgenomtränglighet för forcörer, får således de brottsbekämpande myndigheterna i de allra flesta fall tillgång endast till ”oläslig rappakalja” genom hemlig tvångsmedelsanvänd- ning och därmed inte till den eftertraktade klartexten som tvångs- medelsbeslutet ger rätt att ta del av. 6.3.3Något om Deep web, Darknet, och andra anonymiseringstjänster har ett fenomen som är anknutet till frågan om krypte- ring kommit upp till diskussion allt oftare i t.ex. brottsutredningar och vid rättegångar. Fenomenet kallas för Darknet och är en del av vad som kan kallas ett dolt internet. I detta avsnitt finns en kort förklaring av begreppet och vilket samband det har med frågorna om kryptering.25 Internet är en sammankoppling av datorer som utgör världens största datornätverk. All kommunikation över internet sker med kommunikationsprotokollet Internet Protocol (IP). 25 Informationen i detta avsnitt är huvudsakligen hämtad från Internetguide #39 Kom igång med ! som finns tillgänglig på /docs/kom_igang_med-tor.pdf Ny teknik och dess betydelse kopplar upp sig mot internet får sig tilldelad åtminstone en IP-adress av nätverksadministratören eller internetleverantören. Starkt för- enklat kan sägas att internettrafik, bland annat på grund av IP- adresserna, är spårbar till användare. Deep web utgör de delar av internet som inte är allmänt tillgäng- liga via vanliga sökmotorer, t.ex. på grund av att de är lösenords- skyddade eller har ett krypterat innehåll. Den personliga sidan på Facebook är ett exempel på en sida som kräver inloggning och som därför inte är sökbar i en vanlig sökmotor och således utgör en del av Deep web. Det är okänt hur omfattande Deep web är men det har bedömts vara väsentligen större än de sökbara delarna av internet.26 Delar av Deep web brukar kallas för Darknet, vilket är krypterade nätverk som möjliggör för användarna att kommunicera utan att varken kommunikationen eller användarna kan spåras, eller i vart fall att sådan spårning väsentligen försvåras. Det troligen mest kända av dessa nätverk är (namnet är en akronym av ”the onion router”, vilket i sig är passande eftersom informationen som skickas skyddas i olika lager). För tillgång till krävs en särskild webbläsare, en s.k. Tor-browser. Sådana finns lätt tillgängliga för de flesta vanliga operativsystem. Principen bakom anonymiseringen i är att användaren dirigeras genom ett gratis och världsomspännande nät- verk bestående av några tusen datorer som skickar trafik mellan sig. När man kopplar upp sig mot nätverket skickas trafiken mellan tre av dessa och sedan vidare till slutdestinationen. All trafik som ens dator skickar och tar emot via krypteras i tre lager, på ett sätt som gör att ingen av de tre datorerna kan koppla trafiken till den som kopplat upp sig. har sina rötter i ett utvecklingsprojekt i den amerikanska marinen och den ursprungliga idén med projektet var att skydda myndigheters kommunikation. utvecklas mjukvaran, vars käll- kod är öppen, emellertid av en ideell stiftelse registrerad i . Bland finansiärerna bakom har bland annat svenska Sida funnits. Skälet till detta var att ansågs som ett viktigt verktyg i länder med totali- tära regimer. Med kunde medborgarna få möjlighet att använda internet utan att avslöja vilka de är eller för att undvika censur. 26 Se Europols rapport 2016 s. 17. Ny teknik och dess betydelse har en rad kommersiella tjänster som kan tillgodose anonymisering på internet dykt upp. Sådana tjänster marknadsförs ofta som ett sätt för enskilda att bevara sin integritet på internet. Det kan antas att intresset för dessa tjänster ökat i takt med en allt mer intensifierad debatt om integritet, massövervakning och osäkerheter avseende den egna identiteten på internet. Det finns som sagt ett flertal olika anonymiseringstjänster till- gängliga för den som önskar agera på internet ”under radarn”. Det skulle inte leda denna framställning framåt att presentera de olika metoder som används. Gemensamt för tjänsterna är emellertid att de använder krypteringsteknik, ibland i kombination med annan teknik, för att kunderna ska bli svårare att upptäcka och identifiera i sina aktiviteter på internet. Inte sällan sker anonymisering genom att användarna tilldelas samma IP-adress och möjligheter att använda sig av VPN-anslutningar. I många fall kan användarna av tjänsterna dessutom vara anonyma även för företaget som tillhandahåller tjänsten genom att betala kontant eller med virtuella valutor. 6.3.4I vilken utsträckning använder kriminella kryptering? Av naturliga skäl finns ingen tillförlitlig statistik beträffande kriminellas användning av krypteringstjänster. Emellertid framhålls från olika håll att användningen av sådana tjänster minskar effektiviteten i de brotts- bekämpande myndigheternas användning av befintliga tvångsmedel.27 Europol har i en rapport konstaterat bland annat följande om kriminellas – främst terroristorganisationers – användning av kryptering.28 Individuals and groups involved in terrorist and extremist activities use encryption or obfuscation in order to evade interception of their com- munications by law enforcement and intelligence agencies. Terrorist groups encourage their followers to cover their traces with encryption software. Al-Qaeda and IS have gone as far as to develop their own tools. However, the use of these seems to be waning. recently, terrorists, like other criminals, are exploiting the opportunities for Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel (Dnr ÅM-A 2016/0093), s. 7. 28TE-SAT 2016 s. 17. Ny teknik och dess betydelse secure communication provided by smartphone applications and other software, thereby abusing the efforts made by companies to ensure privacy and data protection for their . The development and accessibility of such software provide terrorists with the opportunity to communicate covertly without the burden of developing and main- taining their own tools. Terrorist groups publicise numerous detailed guides about how to remain anonymous and use mainstream tools and apps securely. Även Darknet, främst , synes användas i hög utsträckning av kriminella. På flera håll har bilder av Darknet målats upp som ett nät- verk där alla typer av olagliga produkter och tjänster finns tillgängliga. Exempelvis hävdas att det genom Darknet är möjligt att beställa mord eller droger.29 Även beträffande Darknet har Europol yttrat sig i den citerade rapporten. Under , ett avsnitt som behandlar riskerna för s.k. cyberterrorism, anges följande.30 Traditionally, criminal forums and marketplaces operated in the open or Deep Web. However, Darknets such as – a freely available anony- mity network – are increasingly becoming host to such sites, commonly known as hidden services. These offer a place to acquire almost any illicit commodity or service such as narcotics, weapons – including firearms and explosives – forged documents, , stolen credit card infor- mation and hacking tools, including zero-day exploits. services include infrastructure-as-a-service such as secure hosting services, which provide a high level of resilience against law enforcement interventions, virtual private networks (VPNs) and proxy services that play an important role in providing anonymity, and botnet rentals to launch, for instance, Distributed Denial of Service (DDoS) attacks or large-scale online banking attacks. Hacking services, including support for advanced attacks such as economic espionage, and money laundering services are other examples of criminal offerings that are available online. Det finns domar i som bekräftar att det via Darknet åtmin- stone skett omfattande drogförsäljning i landet.31 Frågan om krimi- nellas användning av kryptering kommer i viss mån utvecklas vidare nedan i kapitel 7. 29Se t.ex. /kultur-noje/pa-natets-morka-sida/ 30TE-SAT 2016 s. 17. Det bör nämnas att DDoS (som omnämns i citatet) står för distributed denial of service och är en större attack mot ett nätverk eller datorsystem, ofta utfört av hackare med hjälp av kapade uppkopplade datorer. Zero-day exploits är ett inom it-kretsar vedertaget begrepp för utnyttjande av vissa säkerhetsbrister i programvara. Hovrätten för Nedre dom i mål nr B 553-15 och Hovrätten för Västra dom i mål nr B 3847-16. 7Brottsutvecklingen av betydelse för utredningen Frågan om brottslighetens ändrade karaktär är enligt direktiven av betydelse för denna utredning. I detta kapitel ska därför fokus riktas mot hur brottsutvecklingen sett ut på några för utredningen rele- vanta områden. Det är emellertid svårt att avgöra hur omfattande en redovisning av hur den moderna brottsligheten ser ut ska vara. En allt för vidlyftig framställning kan leda till att kärnan, dvs. de för utredningen relevanta områdena, försvinner i mängden information. kan en allt för begränsad redogörelse innebära risk för att relevanta aspekter och konsekvenser av brottsutvecklingen inte framträder så tydligt som är önskvärt.