sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — FRÅN VÄRDEKEDJA TILL VÄRDECYKEL – så får en mer cirkulär ekonomi Betänkande från Utredningen cirkulär ekonomi Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi Betänkande av Utredningen cirkulär ekonomi SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi (M 2016:01). Regeringen förordnade att vara särskild utredare . Som experter att biträda utredaren förordnades departementssekreteraren , Miljödeparte- mentet, avdelningschefen , , den seniora rådgivaren , Kungl. Ingenjörsvetenskaps- , , handläggaren , , kanslirådet , , den fristå- ende konsulten , kanslirådet , och handläggaren , kommuner och landsting, SKL. Som huvudsekreterare förordnades samhällsekonomen och förordnades juristen som sekreterare. Förslag till lag om ändring i ............................... 1.2Förslag till lag om ändring i lag (1998:492) om 1.3Förslag till lag om ändring i lag (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m.................................................................. 1.4Förslag till förordning om ändring i avfallsförordning (2011:927) ............................................................................... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordning (1997:907) om miljöledning i statliga myndigheter.............. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (1998:780) om biluthyrning ................................................... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordning (2001:650) om vägtrafikregistret ........................................... 1.8Förslag till förordning om ändring i trafikförordning (1998:1276) ............................................................................. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordning (2001:651) om vägtrafikdefinitioner ..................................... 1.10 Förslag till förordning om ändring i vägmärkesförordningen (2007:90)......................................... Utredningens uppdrag och arbete................................ DEL ICirkulär ekonomi för hållbarhet och konkurrenskraft ...... Cirkulär ekonomi – en väg mot hållbarhet..................... Vår linjära ekonomi ................................................................ Den nuvarande utvecklingen är inte hållbar ......................... 3.2.1Det handlar inte bara om klimat och fossil 3.3Förutsättningarna är klara – systemvillkor för En cirkulär ekonomi............................................................... Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter .................. Stor samhällsekonomisk potential......................................... 4.3Nya möjligheter – tekniska drivkrafter för en cirkulär Omfattande verktygslåda för cirkulär ekonomi ................... Minskade affärsrisker och ökad försörjningstrygghet ......... Instabila råvarupriser och affärsrisker.................... Tillväxt och sysselsättning ..................................................... Det räcker inte med bara ny teknik ....................... Hur cirkulärt är ?............................................. Indikatorer för cirkularitet och resurseffektivitet ................ Avfall från konsumtion och produktion ............................. Politisk bakgrund och närliggande begrepp ................ ordförandeskap i EU 2009 .................................... 6.1.5Strategiskt samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi 2016 .............................. Begreppet cirkulär ekonomi................................................. Cirkulär ekonomi högt på den internationella G7 och G20............................................................ Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi.. Politiska mål med koppling till cirkulär ekonomi .............. Näringspolitiska prioriteringar och mål .............. Smart industri – en Energi- och klimatpolitiken ................................. Den ekonomiska politiken ................................... Agenda 2030 – FN:s globala mål för hållbar utveckling .... Många initiativ och aktiviteter............................................. Iakttagelser och kommentarer............................................. Förslag: Nationell samverkan och en delegation för En samverkan med flera syften............................................ Stärk svensk konkurrenskraft .............................. Öka bidrag till global hållbarhet............ Skapa sammanhang och driva innovation............ Inrätta en delegation för cirkulär ekonomi......................... Varför en delegation?............................................ Effektivare samspel mellan olika slags Exempel på konkreta aktiviteter för nationell Skatteväxling – möjliga vägar framåt.......................... Skatteväxling kan leda till ökad cirkularitet ........................ Sänkt skatt på arbete............................................................. Grundprinciper för en gångbar skatt för ökad Tänkbara utformningar av en bred miljöskatt .................... 10.4.2 Punktskatt i form av ett procentuellt påslag på 10.4.3 Punktskatt i form av en skatt per kilo vara.......... 10.4.5 Reformering av EU:s mervärdesskattedirektiv.... DEL II Styrmedel för ökad nyttjandegrad och återanvändning av konsumentprodukter............. Inledning och utgångspunkter................................... FN:s Agenda 2030-mål ......................................... 11.2.5FN:s tioåriga ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion................................. Nulägesbeskrivning och hinderanalys ........................ Efterfrågan på begagnade varor ............................ 12.1.3Reparationer och begagnathandel är 12.1.4Regler anpassade för avfall och bristande förtroende håller tillbaka marknaden ................... 12.1.5Bristande genomslag för cirkulär design vid tillverkning av nya produkter ............................... Nulägesbeskrivning och hinderanalys för reparationer ..... Nulägesbeskrivning och hinderanalys för begagnat Nulägesbeskrivning och hinderanalys för uthyrning och 13.1.1Urvalskriterium 1 och 2. Fokus på förebyggande åtgärder och på Se över kommunernas roll Konkreta förslag som kan beslutas av riksdag eller regering.......................... 13.1.5 Urvalskriterium 6. Förslag med bred verkan....... 13.1.6 Urvalskriterium 7. Öka tillgängligheten till bilpooler............................... 14.1.2 Fasta och flytande bilpooler ................................. Nyttan med bilpooler............................................ 14.2 Gällande rätt.......................................................................... Registrering av fordon........................................... 14.2.7Tidigare försök i att öka tillgängligheten till bilpooler................................. 14.3 Utredningens överväganden och förslag ............................. 14.3.1Inför lagstadgade kriterier för allmänt 14.3.3Fordon som uppfyller kriterierna ska kunna registreras hos Transportstyrelsen ....................... 14.3.4Ge kommunen möjlighet att upplåta gatumark 14.3.5Andra åtgärder för att öka tillgängligheten till 14.4 Stödåtgärder för bilpooler i andra länder ............................ 14.5 Konsekvenser av förslaget .................................................... 14.5.1 Förslagets syfte och berörda miljömål ................. 14.5.2 Kopplingar till transportpolitiska mål och Konsekvenser för företagen.................................. Konsekvenser för allmänheten ............................. Konsekvenser för kommunerna ........................... Konsekvenser för Transportstyrelsen .................. Konsekvenser för miljön....................................... Konsekvenser för brottsligheten .......................... Konsekvenser för sysselsättningen och Konsekvenser för jämställdhet och integration .. Det kommunala självstyret................................... Ikraftträdande och behov av särskilda Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och Bakgrund och gällande rätt .................................................. Utredningens överväganden och förslag............................. Generellt om avdraget........................................... Produkter som omfattas av hyberavdraget.......... Tjänster som konsumenten föreslås kunna få Hur stor del av kostnaden berättigar till Av vem och var får arbetet utföras?..................... Möjlighet att kräva återbetalning av köparen...... Åtgärder för att öka möjligheterna till Sammanfattning av föreslagna kontroll- och Samspel med andra åtgärder och förändringar ................... Konsekvenser av ett hyberavdrag ........................................ Förslagets syfte och berörda miljömål................. 15.6.5Konsekvenser för företagen och Konsekvenser för statsbudgeten .......................... Konsekvenser för miljön....................................... Konsekvenser för integrationen ........................... Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för den regionala utvecklingen ..... Konsekvenser för hushållen.................................. Konsekvenser för brottsligheten .......................... Konsekvenser för det kommunala självstyret...... Ikraftträdande och behov av Underlätta för hushållen att förebygga avfall .............. Bakgrund och gällande rätt................................................... Utredningens överväganden och förslag ............................. Tydliggör kommunens roll ................................... Undvik negativa effekter för konkurrens ............ Kommunens samarbete med privata aktörer ....... 16.2.4Kommunen bör fortsatt få förbereda hushållsavfall för återanvändning ......................... 16.3 Konsekvenser av förslaget .................................................... 16.3.1 Förslagets syfte och berörda miljömål ................. 16.3.5Konsekvenser för kommunerna och 16.3.6Konsekvenser för företag och ideella Konsekvenser för konkurrensförhållandena........ Konsekvenser för kommuninvånarna .................. Konsekvenser för miljön....................................... Konsekvenser för sysselsättningen och Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för integrationen........................... Konsekvenser för brottligheten ........................... Det kommunala självstyret................................... 16.3.16 Ikraftträdande och behovet av särskilda Förebygg avfall i statliga och kommunala Bakgrund och gällande rätt .................................................. Utredningens överväganden och förslag............................. 17.2.1Tydliggör kommuner och myndigheters skyldighet att planera och följa upp 17.2.2Överväg tidsbegränsat statligt stöd till Konsekvenser av förslaget.................................................... Förslagets syfte och berörda miljömål................. Alternativa förslag och scenarier.......................... Konsekvenser för kommunerna........................... Konsekvenser för myndigheterna ........................ Konsekvenser för företagen ................................. Konsekvenser för konkurrensförhållandena ....... Konsekvenser för miljön ...................................... Konsekvenser för brottligheten ........................... Konsekvensen för sysselsättningen samt Konsekvenser för jämställdheten......................... Konsekvenser för integrationen........................... Det kommunala självstyret................................... Stärk rätten att reklamera undermåliga produkter........ Bakgrund och gällande rätt .................................................. Utredningens överväganden och förslag ............................. Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning ..................................... 19.2.1 roll vid handel mellan 19.2.2 Certifiering och uppförandekoder kan stärka förtroendet för begagnathandeln.......................... 19.2.3 Vägledande information om när återanvändning bör undvikas............................... 19.2.4 Utred hur bör tolkas vid handel med begagnade produkter......................... Förslag till lag om ändring i ............................. Förslag till lag om ändring i lag (1998:492) 20.3Förslag till lag om ändring i lag (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m................................................................ Förslag till förordning om ändring (2011:927) ............................................................................. Förslag till förordning om ändring i förordning (1997:907) om miljöledning i statliga myndigheter............ Förslag till förordning om ändring i förordning (1998:780) om biluthyrning ................................................. Förslag till förordning om ändring i förordning (2001:650) om vägtrafikregistret ......................................... Förslag till förordning om ändring (1998:1276) ........................................................................... Förslag till förordning om ändring i förordning (2001:651) om vägtrafikdefinitioner ................................... Förslag till förordning om ändring i vägmärkesförordningen (2007:90) ...................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:3............................................. Utredningens huvuduppdrag har varit att analysera och föreslå styrmedel för att främja ökad nyttjandegrad och ökad återanvänd- ning av produkter för att därmed förebygga uppkomsten av avfall. Styrmedlen ska ge incitament till både producenter och kon- sumenter att främja handeln med begagnade produkter samt stimulera reparationer och uppgradering av produkter. Uppdraget ska i första hand inrikta sig på produkter avsedda för konsument- marknaden. Dessa förslag presenteras i del II i detta betänkande. Regeringens övergripande syfte med utredningsuppdraget var att nå en mer resurseffektiv och cirkulär samhällsekonomi. Utred- ningen har därför valt att även beskriva vad cirkulär ekonomi inne- bär och hur mer kraftfullt kan styra i den riktningen. En bred nationell samverkan för cirkulär ekonomi skulle kunna bli en verksam strategi för både hållbarhet och svensk konkurrenskraft. Dessa delar återfinns i del I i betänkandet. Del I: Cirkulär ekonomi för hållbarhet och konkurrenskraft Med industrisamhällets framväxt följde av stark eko- nomisk utveckling. Den har präglats av en linjär ekonomi som för- enklat bygger på att utvinna naturresurser, producera, konsumera och sedan bli kvitt avfallet. uttrycks detta som ”take-make- dispose” eller ”slit och släng”. Denna ekonomiska framgång har vållat växande kost- nader som inte är synliga i ekonomin. Dessa så kallade negativa externa effekter kan inte längre betraktas som mindre bieffekter, utan har lett till att hela det globala samhället lever nära gräns- erna för jordens bärkraft. Den pågående klimatförändringen är det tydligaste exemplet på att den linjära ekonomin inte är hållbar. Men klimatet är bara en del av en större utmaning. Majoriteten av de negativa miljöeffekter vi ser beror på annan materialanvändning än den fossila energin. Huvudproblemet med den linjära ekonomin är inte att begränsade råvaror ”tar slut” utan att det material vi använder förr eller senare blandas och sprids, tappar sitt ekonomiska värde, blir svårt att nyttiggöra och i många fall slutar som miljögifter för människor och natur. De naturresurser som är tydligast hotade är jordens gröna produktion, de livsuppehållande system som är basen för alla de ekosystemtjänster som ett fungerande samhälle bygger på. Cirkulär ekonomi kan ses som en metafor för en ekonomi som fungerar inom gränserna för jordens bärkraft. Det är en ekonomi där avfall i princip inte uppstår, utan resurser kan behållas i sam- hällets kretslopp eller på ett hållbart sätt återföras till naturen. Detta illustreras översiktligt i bilden nedan. I den cirkulära eko- nomin blir det relevant att tala om användare snarare än kon- sumenter och värdecykler snarare än värdekedjor. Figur 1 Resursflöden i en cirkulär ekonomi Källa: /Mc . Till mitten av detta århundrade förväntas världens befolkning öka till omkring 10 miljarder människor och världsekonomin bli cirka större än . förväntas ytterligare omkring 3 miljarder människor lämna fattigdom och räknas in i den globala medelklassen. Denna enorma konsumtionsökning kommer att sätta ännu högre tryck på naturresurser och eko- system. Det är i denna värld som näringsliv och som ett litet exportberoende land ska vara konkurrenskraftigt. De globala marknaderna kommer att efterfråga smarta, cirkulära lös- ningar. Cirkulär ekonomi handlar om effektivare användning av natur- resurser, vilket också möjliggör sänkta kostnader. Studier av potentialen för cirkulär ekonomi i indikerar möjliga vinster för medborgare jämförbara med de vinster som beräk- nades när planerna för den gemensamma europeiska marknaden formulerades . Bland andra beskriver hur den cirkulära ekonomin kan ge betydande vinster för såväl samhälls- ekonomi som näringsliv. Den tekniska utvecklingen bidrar till starkt växande möjligheter för cirkulär ekonomi . Det beror främst på två tekniska omvälvningar . Den första är digitaliseringen som påverkar hela samhälls- utvecklingen och även ger helt nya möjligheter att följa, mäta och styra material i enskilda produkter eller materialcykler i samhället. Många tjänster kan avmaterialiseras eller virtualiseras, som skett med till exempel musik, böcker eller möten. Digitala plattformar för uthyrning av exempelvis bostäder och lokaler eller för delning av fordon gör att underutnyttjade tillgångar i ekonomin kan nyttig- göras. Den andra revolutionen handlar om att förnybar energi, framför allt förnybar elproduktion, blir konkurrenskraftig utan subven- tioner på allt fler marknader i världen. Därmed kan den cirkulära ekonomin också drivas med cirkulär, förnybar energi. För en cirkulär ekonomi är det centralt att farliga ämnen inte kommer in i kretsloppen. Giftfria material är en del av omställ- ningen till en cirkulär ekonomi. Det finns en stor verktygslåda för att utveckla cirkulära affärsmodeller som i många fall har förutsättningar att vara mer konkurrenskraftiga än de traditionella. Men det finns sam- tidigt många hinder för omställningen mot en cirkulär ekonomi. Lagar och regelverk, institutioner, skatter och subventioner, vanor och tankemönster har formats i den linjära eko- nomin. Omställningen kommer också att ta , kräva stegvis omprövning och många fler förändringar än vad som ryms i denna begränsade utredning. Det innebär en stor potential för innovation av framtidens hållbara affärsmodeller, företag och sam- hällen. Cirkulär ekonomi högt på den globala dagordningen presenterade ett paket med förslag till åtgärder för omställning till cirkulär ekonomi som diskuteras i parlamentet och EU:s medlemsländer. , och är exempel på EU-länder med en strategisk agenda för ökad cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet. lyfte under devisen 3R (Reduse, Reuse, Recycle) detta tema i det dåvarande G8-samarbetet bland världens största eko- nomier . Landet driver ett regionalt 3R- samarbete i och vidareutvecklar nu sitt arbete både nationellt och internationellt. nuvarande femårsplan har cirkulär ekonomi som ett huvud- tema och den kinesiska regeringen beskriver detta som landets till- växtmodell för att kunna fortsätta skapa ekonomiskt välstånd och få kontroll på de påtagliga negativa miljöeffekterna. inkluderar omställningen till cirkulär ekonomi i de megatrender som påverkar vetenskap, teknik och innovation och startar nya studier för att beskriva sambandet mellan ekonomi och resursanvändning. De ledande internationella exempel som utredningen kunnat ta del av och som tycks få allt starkare genomslag, har gemensamt att de drivs ur ett näringspolitiskt och ekonomiskt perspektiv lika mycket som ur ett miljöpolitiskt. – tidigt och aktivt men inte ledande Det pågår många initiativ och samarbeten i med bäring på resurseffektivisering och cirkulär ekonomi. De involverar allt från stora industriföretag till ideella organisationer och inte minst en rad forsknings- och innovationsprogram. Det mesta av de grundläggande principerna formulerades politiskt redan i den så kallade kretsloppspropositionen 1993. Under det svenska ord- förandeskapet i EU 2009 var begreppet Eco Efficient Economy – att skapa mer ekonomisk nytta med mindre användning av begränsade resurser och mindre negativ miljöpåverkan – ett bärande tema. Den nuvarande regeringen har identifierat en cirkulär och biobaserad ekonomi som ett av fem så kallade strategiska sam- verkansområden. Men hör likväl inte till de länder som betraktas som ledande i utvecklingen av en cirkulär ekonomi. Det saknas tydligt uttalade ambitioner och mål och ett strategiskt sammanhang, vilket försvagar effekten av alla de enskilda aktiviteter som pågår. Förslag: Tillsätt en tidsbegränsad delegation för cirkulär ekonomi Utredningen bedömer att regeringen bör lyfta omställningen till cirkulär ekonomi till strategisk nivå i nära samverkan mellan stat, näringsliv, regioner, kommuner, forskning och civilsamhälle. Sam- verkan bör syfta till såväl stärkt svensk konkurrenskraft som global hållbarhet och utformas som en del av näringspolitiken och det svenska genomförandet av FN:s Agenda 2030. Det kräver väl förankrade och ambitiösa mål, synligt ledarskap på högsta nivå och en samlad struktur för alla pågående och kommande initiativ. För att initiera arbetet och driva samverkan bör en tids- begränsad delegation för cirkulär ekonomi inrättas direkt under med representation på högsta nivå från politik, näringsliv och andra aktörer. Gemensamt bör formerna för den konkreta samverkan utarbetas. Delegationens uppdrag bör innefatta att: starta och driva den process som behövs för att få igång en bred och aktiv nationell samverkan, inklusive förslag till mål, prioriteringar och handlingsplan, vara kontaktpunkt mellan alla centrala aktörer: stat, näringsliv, akademi, den regionala och lokala nivån och det civila samhället. Hålla en samlad bild av, och facilitera effektiv samverkan mellan, alla initiativ på området. Framför allt kan delegationen stärka kopplingen mellan innovation och policyutveckling. Utgöra ett och svara för omvärldsbevakning vad gäller cirkulär ekonomi i . Bidra till diskussionen om en ändamålsenlig långsiktig målstyr- ning av hållbarhetsarbete och hur det fortsatta arbetet för cirkulär ekonomi ska organiseras efter det att delegationen upphört. Inriktningen bör vara att förenkla och förtydliga statens styrning, stärka främjarperspektivet i hållbarhetsomställningen och bättre förena miljö- och näringspolitik. Produktdesign kommer att vara ett centralt område för att främja fler cirkulära affärsmodeller. Eftersom är en liten del av en global ekonomi och dessutom del av en gemensam europeisk marknad, behöver dock många skarpa regelförändringar drivas i EU eller internationellt, snarare än beslutas nationellt. Bedömning: Skatteväxling för cirkulär ekonomi Det finns ett brett politiskt stöd i för att öka inslaget av miljöskatter och avgifter till förmån för att sänka skatten på arbete. Trots det har den utvecklingen stagnerat och beräknas ha en av de lägsta andelarna miljörelaterade skatter bland EU:s medlemsländer.