sou · H5B311 · 2017-02-28 00:00:00 — Om skyldigheten att lämna föranmälan eller ändringsanmälan inte fullgörs får Transportstyrelsen förelägga den skattskyldige att lämna anmälan eller att komma in med korrekta uppgifter. Trans- portstyrelsen ska även få använda denna befogenhet för att hämta in uppgifter som behövs för att avgöra om det finns en skyldighet att lämna anmälan. Föreläggandet får förenas med vite, om det finns anledning att anta att föreläggandet annars inte följs. Ett föreläggande med vite ska delges, men ett föreläggande utan vite kan normalt sändas i vanligt brev utan krav på mottagningsbevis eller liknande. Skulle det däremot i något särskilt fall finnas behov av bevis om att den som har förelagts har nåtts av föreläggandet kan delgivning användas. Transportstyrelsen ska få ta bort eller inaktivera en föranmälan eller ändringsanmälan om det kommer fram att den inte längre behövs eller att den tillfälligt inte behövs. Som exempel skulle detta kunna bli aktuellt om den enskilde hör av sig till Transportstyrelsen och uppger att fordonet inte längre kommer att användas på vägar där skatt tas ut. Det kan även hända att Transportstyrelsen på andra Förslag till utformning av ett vägskattesystem sätt får kännedom om att fordonet har skrotats eller bytt ägare etc. Förslaget innebär en befogenhet, alltså ingen skyldighet, för Trans- portstyrelsen att ta bort eller inaktivera en anmälan. Kommittén anser vidare att en föranmälan eller ändringsanmälan ska inaktiveras som en följd av att fordonet ställs av, för att sedan återaktiveras om fordonet ställs på igen. Anmälan inaktiveras respek- tive återaktiveras alltså som en direkt följd av att fordonet ställs av respektive ställs på. De uppgifter som lämnas i föranmälan och ändringsanmälan bör tas in i vägtrafikregistret. Det blir då lättare för en kontrollant vid vägkanten att undersöka om en anmälan har lämnats och om den är korrekt. Kommitténs bedömning av vilka uppgifter som bör föras in i vägtrafikregistret finns i avsnitt 10.20.2. Vilka formkrav som gäller för att lämna föranmälan och ändrings- anmälan framgår av avsnitt 10.10.3 nedan. Där sägs bland annat att föranmälan och ändringsanmälan ska lämnas elektroniskt. Kommittén lämnar dock inte några förslag på hur föranmälan och ändringsanmälan ska lämnas rent praktiskt. Enligt kommitténs bedömning bör det kunna göras på olika sätt, exempelvis digitalt på Transportstyrelsens webbplats eller via en app (se mer om det i kapitel 11). Bestämmelser om föranmälan och ändringsanmälan finns i 4 kap. i förslaget till vägskattelag. Vidare finns ett förslag till bemyndigande i 13 kap. 6 § i samma lagförslag. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Kommitténs förslag: Den som är skattskyldig ska lämna upp- gifter till ledning för beräkning av vägskatten. Uppgifterna ska lämnas i en vägskattedeklaration. En vägskattedeklaration ska lämnas för varje skatteperiod eller, om skatteredovisningen inte avser skatteperioder, för varje skattepliktig händelse. En vägskattedeklaration som lämnas för skatteperiod ska lämnas även om det inte finns någon skatt att redovisa. I en deklaration som lämnas efter skattskyldighetens inträde ska den skattskyldige lämna uppgift om det antal kilometer som fordonet, då det varit skattepliktigt, har använts under skatte- perioden och de övriga uppgifter som behövs för beräkning av vägskatten. Deklarationen ska ha kommit in till Transport- styrelsen senast den 12 i kalendermånaden efter skatteperiodens utgång. I en deklaration som lämnas för skattepliktig händelse ska den skattskyldige lämna uppgifter om ett avsett användande av de vägar där skatten tas ut och de övriga uppgifter som behövs för beräkning av skatten. Deklarationen ska ha kommit in till Transportstyrelsen innan skattskyldigheten inträder. Om det finns särskilda skäl, ska Transportstyrelsen bevilja anstånd med att lämna den månadsvisa deklarationen. En ansökan om anstånd ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast den dag då deklarationen skulle ha lämnats. Om förutsättningarna för anståndet ändras innan anståndstiden har gått ut ska Trans- portstyrelsen ompröva anståndet. Om en deklaration för skatteperiod inte lämnas i rätt tid eller om den avlämnade deklarationen är ofullständig, får Transport- styrelsen förelägga den deklarationsskyldige att lämna deklara- tionen eller göra nödvändiga kompletteringar. Föreläggandet får förenas med vite. Det ska vara tillåtet att när som helst byta från förfarandet med ruttbiljetter till det månadsvisa deklarationsförfarandet, men ett byte från det månadsvisa deklarationsförfarandet till förfarandet med ruttbiljetter får bara avse kommande skatte- perioder. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Kommitténs bedömning: Transportstyrelsen bör sammanställa tjänsteleverantörens uppgifter om körsträckor och förtrycka den sammanställda uppgiften i den skattskyldiges deklaration. Skälen för kommitténs förslag De skattskyldiga ska vara deklarationsskyldiga Som framgår av övervägandena i avsnitten 8.4.3 och 9.3.8 ovan anser kommittén att det aktuella skattesystemet bör bygga på att de skattskyldiga ansvarar för att lämna den information som behövs för att skatten ska kunna tas ut. Kommittén föreslår därför att de skattskyldiga ska vara uppgiftsskyldiga för användningen av ett skattepliktigt fordon på de vägar där skatten tas ut. Uppgifterna ska lämnas i en särskild vägskattedeklaration. Kom- mitténs förslag om formkrav för vägskattedeklarationer finns i avsnitt 10.10.3 nedan. Där sägs bland annat att deklarationerna ska lämnas elektroniskt. Deklarationsskyldigheten innebär att de skattskyldiga självmant för varje skatteperiod ska lämna uppgifter till ledning för beräkning av skatten. Att uppgifterna ska lämnas självmant innebär att de ska lämnas utan föregående anmaning. De skattskyldiga måste alltså själva hålla reda på när det är dags att deklarera. Däremot ska de skattskyldiga kunna ta hjälp av ett deklarationsombud för att lämna deklarationerna, vilket kommittén återkommer till i avsnitt 10.10.5 nedan. Den närmare innebörden av skyldigheten är att den deklarations- skyldige ska lämna de uppgifter om fordonets väganvändning och de andra uppgifter som behövs för att ett skattebelopp ska kunna beslutas, såsom uppgifter om de fordonsegenskaper som skatten differentieras utifrån (se avsnitt 10.7 om skattens storlek och differentiering). Förslag till utformning av ett vägskattesystem I avsnitt 10.6.3 ovan föreslår kommittén att varje skatteperiod ska motsvaras av en kalendermånad sedan skattskyldighet har inträtt. Frågan är då om deklaration ska lämnas för varje skatteperiod, även om fordonet inte har använts på skattepliktig väg . På punktskatteområdet finns det bestämmelser om att den som är registrerad och godkänd ska lämna deklaration för varje period oavsett om skattskyldighet har inträffat . Om skatt- skyldighet inte har inträffat en viss månad lämnas en så kallad noll- deklaration. För sådana aktörer som inte är registrerade ska punkt- skattedeklaration i stället lämnas när det förekommer en händelse som utlöser deklarationsplikt. Å ena sidan skulle det innebära en ökad administration för de skattskyldiga om de måste deklarera oavsett om körning skett. Detsamma gäller för myndigheten. Å andra sidan skulle det för- modligen underlätta kontroll- och sanktionsmöjligheterna om de skattskyldiga alltid måste lämna deklaration. Då finns det nämligen ingen tvekan om att deklarationen borde ha lämnats i det fall då den har uteblivit och att den därmed är försenad om den inte kommit in i rätt tid. Vidare innebär en noll-deklaration att en upp- gift har lämnats och tilläggsavgift kan tas ut om det senare visar sig att den uppgiften är oriktig (se avsnitt 10.16.4 om tilläggsavgift). Avgiften kan tas ut även i det fall att någon deklaration felaktigt inte har lämnats, men enligt dagens skatteförfarandebestämmelser13 ska ett skattetillägg undanröjas om deklarationen sedan lämnas inom . Kommittén anser mot bakgrund av det anförda att deklaration ska lämnas för varje skatteperiod, oberoende av om någon körning har skett eller inte . När det gäller deklarationstidpunkten föreslår kommittén att deklarationen ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast den 12 i kalendermånaden efter skatteperiodens utgång. Om den deklarationsskyldige visar att denne på grund av sär- skilda omständigheter är förhindrad att lämna deklarationen i rätt tid, får Transportstyrelsen medge denne anstånd med att lämna deklarationen. En ansökan om anstånd ska ha kommit in till Trans- 13 Se 49 kap. 7 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslag till utformning av ett vägskattesystem portstyrelsen senast den dag då deklarationen skulle ha lämnats. Ändras förutsättningarna för anståndet innan anståndstiden har gått ut ska Transportstyrelsen ompröva anståndet. Om den som är deklarationsskyldig inte lämnar in deklarationen i rätt tid får Transportstyrelsen förelägga denne att lämna deklara- tionen. Om en deklaration har lämnats, men är ofullständig, får Transportstyrelsen förelägga den deklarationsskyldige att göra nödvändiga kompletteringar. Ett sådant föreläggande får förenas med vite, om det finns anledning att anta att det annars inte följs. Ett föreläggande med vite ska delges, men ett föreläggande utan vite kan normalt sändas i vanligt brev utan krav på mottagnings- bevis eller liknande. Skulle det däremot i något särskilt fall finnas behov av bevis om att den som har förelagts har nåtts av före- läggandet kan delgivning användas. I avsnitt 10.11 nedan föreslår kommittén att de som deklarerar för skatteperiod ska föra en elektronisk logg över hur fordonet används inom . Det föreslås vidare att loggen ska föras med hjälp av en tjänsteleverantör som den skattskyldige har anlitat. Denna tjänsteleverantör ska lämna uppgift om fordonets sammanlagda körsträcka till Transportstyrelsen (se avsnitt 10.12.10). Kommittén anser att Transportstyrelsen bör sammanställa upp- gifterna om körsträckor från tjänsteleverantören till en uppgift om sammanlagd körsträcka för skatteperioden och sedan förtrycka denna uppgift i deklarationen. Därmed blir den skattskyldige tvungen att stryka över uppgiften om denne skulle anse att uppgiften inte stämmer. Den skattskyldige styrs därmed till att deklarera i enlighet med vad som har dokumenterats i loggen. Vidare blir den skattskyldige observant på att den beslutsfattande myndigheten har tillgång till information från en tredje part. Den förtryckta upp- giften bör enligt kommitténs mening minska risken för både oav- siktliga misstag och medvetet fusk. Deklaration för en enstaka färd i förväg (ruttbiljett) Förfarandet att deklarera väganvändningen för en viss skatteperiod efter skattskyldighetens inträde är främst avsett för reguljära använ- dare av det skattebelagda vägnätet. Som framgår av kommitténs över- Förslag till utformning av ett vägskattesystem SOU 2017:11 väganden i avsnitt 8.10.3 anser kommittén att de skattskyldiga, i stället för att deklarera väganvändningen i efterhand och doku- mentera väganvändningen i en elektronisk logg, ska kunna välja ett enklare förfarande, som kan kallas för ruttbiljett. Detta förfarande är främst tänkt för sällananvändare eller tillfälliga användare av systemet, men det finns inga hinder mot att även reguljära använ- dare väljer att använda sig av det. Det är dock rimligt att förvänta sig att det framför allt är sällananvändare och tillfälliga besökare som föredrar ruttbiljetter. En ruttbiljett är ett slags deklaration som avser en framtida skattepliktig väganvändning. En sådan deklaration ska avse en en- staka rutt, det vill säga en viss skattepliktig händelse. Deklarationen ska lämnas före skattskyldighetens inträde, det vill säga innan färden påbörjas. Som framgår av avsnitt 10.14.1 nedan anser kommittén att även betalningen i detta fall ska ske före skattskyldighetens inträde. I deklarationen ska den skattskyldige lämna de uppgifter som behövs för skatteuttaget, vilket är uppgifter om fordonet och den skattskyldige själv samt den rutt enligt vilken fordonet ska färdas. En föranmälan ska dock redan ha lämnats, antingen precis innan eller , och därför kan hänvisning ske till de redan lämnade uppgifterna. Om uppgifterna som har lämnats i för- anmälan inte längre stämmer ska de ändrade förhållandena anmälas i en ändringsanmälan. Detta ska ske innan deklarationen lämnas. Föranmälan och ändringsanmälan beskrivs i avsnitt 10.10.1 ovan. Kommittén lämnar inte några förslag på hur ruttbiljetterna rent praktiskt ska få bokas och betalas, men vill ändå framhålla vikten av att det system som tillhandahålls för detta ändamål är användar- vänligt på alla tänkbara sätt. De lösningar som tillhandahålls för att boka och köpa ruttbiljetter bör därför vara flera till antalet, lätt åtkomliga, lätta att förstå och även i övrigt enkla att hantera. I av- snitt 11.2.2 finns exempel på hur bokning och betalning av rutt- biljetter skulle kunna gå till. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Byte från månadsdeklarationer till ruttbiljetter och tvärtom Om de skattskyldiga väljer månadsdeklarationer eller ruttbiljetter beror på vad de bedömer passar dem bäst utifrån deras förutsätt- ningar då detta val görs. Förutsättningarna kan dock senare förändras, så att det valda förfarandet inte längre fram- står som det som är mest lämpligt. Det bör då vara möjligt att göra om det ursprungliga valet av deklarationsförfarande. Det bör vara tillåtet att när som helst gå över från att använda förfarandet med ruttbiljetter till att i stället börja använda det månadsvisa deklarationsförfarandet. Däremot bör det inte vara tillåtet att byta från det månadsvisa deklarationsförfarandet till förfarandet med ruttbiljetter mitt . Ett sådant byte får i stället bara gälla för kommande skatteperioder. Det inne- bär exempelvis att om man gör bytet kan ruttbiljetter börja användas först . Deklaration för skatteperioden januari ska då lämnas . Således ska det lämnas en deklaration för skatteperiod, som avser den totala körningen januari, och eventuella deklarationer för skatte- pliktiga händelser, som avser enstaka körningar . Eftersom ett byte av deklarationsförfarande ska initieras genom en ändringsanmälan, är det lämpligt att i samband med bestämmel- serna om ändringsanmälan reglera från och med när en anmälan om byte av deklarationsförfarande ska få genomslag. I enlighet med vad som sagts ovan ska bestämmelserna ange att en ändringsanmälan som avser byte från deklaration för skatteperiod till deklaration för skattepliktig händelse börjar gälla först efter skatteperiodens utgång. En ändringsanmälan som avser byte från deklaration för skatte- pliktig händelse till deklaration för skatteperiod får däremot genom- slag direkt. I avsnitt 10.10.1 ovan finns kommitténs förslag om när en ändringsanmälan ska få genomslag. Bestämmelser om deklarationer och deklarationsskyldighet finns i 5 kap. i förslaget till vägskattelag. En bestämmelse om ändrings- anmälan vad gäller byte av deklarationsförfarande finns i 4 kap. 3 § i samma lagförslag. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.10.3 Formkrav för att lämna uppgifter Kommitténs förslag: Vissa formkrav ska gälla för uppgifts- lämnande enligt vägskattelagen. Föranmälningar, ändrings- anmälningar och vägskattedeklarationer ska lämnas elektroniskt på fastställt formulär och undertecknas av den som är skatt- skyldig, en behörig ställföreträdare eller ett deklarationsombud. Inför införandet av skatteförfarandelagen (2011:1244) uttalade regeringen att ökad användning av elektronisk kommunikation bör uppmuntras, eftersom det underlättar för såväl de skattskyldiga som för samt att det även ur ett rättssäkerhetsperspektiv finns fördelar med elektronisk kommunikation (prop. 2010/11:165 s. 311 f. och 345). Formkraven för inkomst- och skattedeklarationer i skatte- förfarandelagen – att fastställda formulär ska användas och att upp- gifterna ska undertecknas – är teknikneutrala och inrymmer såväl elektronisk som pappersbaserad kommunikation. I propositionen inför lagens införande (a prop. s. 343 ff.) uttalade regeringen att en teknikneutral lag är mer flexibel och ger utrymme för en successiv utveckling av formerna för elektroniskt uppgiftslämnade. Några särskilda bestämmelser om elektroniskt uppgiftslämnande ansågs varken nödvändiga eller önskvärda. I stället kunde inom ramen för lagens formkrav genom verkställighetsföreskrifter precisera i vilken utsträckning och på vilket sätt uppgifter ska kunna lämnas elektroniskt. Det är alltså som fastställer formulär för deklara- tioner och föreskriver vad som krävs i olika situationer.14 Skatte- verket arbetar aktivt med att utveckla olika e-tjänster för att lämna inkomst- och skatteuppgifter elektroniskt och de skattskyldigas användning av tjänsterna har ökat successivt. 14 Se t.ex. 22 kap. 3 § skatteförfarandeförordningen (2011:1261). Förslag till utformning av ett vägskattesystem Skälen för kommitténs förslag Fastställda formulär ska användas för att lämna uppgifter I likhet med vad som gäller för deklarationer på skatteområdet i övrigt anser kommittén att uppgifterna i en vägskattedeklaration ska lämnas på ett så kallat fastställt formulär. Med det menas att upp- gifterna ska vara uppställda på ett visst angivet sätt. Av praktiska skäl är det nämligen lämpligt att uppgifterna lämnas på ett strukturerat sätt. Detta krav ska av praktiska skäl även gälla för uppgifter i för- anmälningar och ändringsanmälningar. Uppgifterna ska lämnas elektroniskt Frågan är då hur uppgifterna ska lämnas, utöver det ovannämnda kravet om att fastställda formulär ska användas. Bestämmelserna i skatteförfarandelagen som gäller formkrav för inkomst- och skattedeklarationer är teknikneutrala. På så sätt blir lagen flexibel och det finns utrymme för en successiv utveckling av formerna för elektroniskt uppgiftslämnande, vilket kan vara viktigt med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen. Någon lag- ändring kommer då inte att krävas för att tillåta nya former för elektroniskt uppgiftslämnande. I stället är det vanligtvis Skatte- verket som fastställer formulär för skattedeklarationer och före- skriver vad som krävs i olika situationer. Den skatt som kommittén föreslår är ny och förhållandevis annorlunda i jämförelse med andra svenska skatter. Enligt vad kommittén föreslår om skattesystemets utformning skiljer sig även detta från hur andra svenska skattesystem är utformade. Kommittén föreslår bland annat att de skattskyldiga ska vara skyldiga att med hjälp av en tjänsteleverantör föra en elektronisk logg över väg- användningen. Vidare ska tjänsteleverantören lämna uppgifter till Transportstyrelsen, vilka sammanställs och förtrycks i deklarationen. Vid dessa förhållanden förefaller det naturligt att föreslå att uppgifts- lämnandet för denna skatt ska ske elektroniskt. I andra europeiska länder som har infört liknande skatte- eller avgiftssystem, det vill säga avståndsbaserade vägtullar för tunga lastbilar, sker informationsutbyte endast på elektronisk väg. Något pappersbaserat uppgiftslämnande förekommer alltså inte. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Mot bakgrund av det ovan anförda anser kommittén att deklara- tioner och anmälningar enligt vägskattelagen ska lämnas elektroniskt. Däremot lämnar kommittén inte några förslag till bestämmelser som preciserar på vilket sätt uppgifterna kan lämnas eller under- tecknas elektroniskt. Detta kan i stället föreskrivas i förordning eller myndighetsföreskrifter. Kommittén vill härvid understryka vikten av att tillämpa sådana lösningar som är användarvänliga och som innebär minsta möjliga administration för både de enskilda och det allmänna. Kommittén ser stora fördelar med att tillämpa lösningar som innebär att uppgifterna kan lämnas på internet, exempelvis via ett webbformulär eller en app. Uppgifterna skulle kunna undertecknas exempelvis med en elektronisk signatur eller en säkerhetskod. Uppgifterna ska också undertecknas. Eftersom uppgifterna ska lämnas elektroniskt ska också kravet på underskrift uppfyllas med elektroniska medel. Uppgifterna ska undertecknas av den som är skyldig att lämna uppgifterna eller den som är behörig företrädare. Även ett deklarationsombud ska få underteckna uppgifter. Förslag om deklarationsombud finns i avsnitt 10.10.5. Bestämmelser om formkrav för uppgiftslämnande finns i 4 kap. 4 § och 5 kap. 4 § i förslaget till vägskattelag. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.10.4 Uppgifter som har lämnats för någon annans räkning Kommitténs förslag: Bestämmelserna om uppgifter som har lämnats för någon annans räkning i 4 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) ska göras tillämpliga genom att en hänvisning till bestämmelserna tas in i vägskattelagen. Bakgrund: I 4 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244, SFL) finns bestämmelser om uppgifter som har lämnats för någon annans räk- ning. Enligt huvudregeln i 4 kap. 1 § SFL ska en deklaration eller någon annan uppgift som har lämnats av en behörig företrädare anses ha lämnats av den som företräds. Det är alltså den uppgifts- skyldige, och inte företrädaren, som ansvarar för att uppgifterna lämnas i rätt tid och att de är korrekta, och som kan drabbas av särskilda avgifter (förseningsavgift och skattetillägg) om så inte är fallet (prop. 2010/11:165 s. 316 f. och 708 f.). I 2 § samma kapitel finns även en presumtionsregel som säger att en deklaration eller någon annan uppgift som har lämnats för en juridisk person, ska anses ha lämnats av den juridiska personen, om det inte är uppenbart att uppgiftslämnaren saknade behörighet att företräda den juridiska personen. Regeln innebär bland annat att skattetillägg kan komma att tas ut av en juridisk person i de fall en oriktig uppgift har lämnats i en deklaration för den juridiska personen av en obehörig företrädare. I ett sådant fall kan dock bestämmelsen om befrielse från särskild avgift i 51 kap. 1 § SFL bli tillämplig. Skälen för kommitténs förslag: Huvudregeln i 4 kap. 1 § SFL om att en uppgift som har lämnats av en behörig företrädare för en uppgiftsskyldig anses ha lämnats av den uppgiftsskyldige uttrycker en princip på skatteområdet som gällde även innan en sådan bestämmelse togs in i lagstiftningen. Vid införandet av SFL ansågs principen vara av så central betydelse att den borde framgå av lagen (prop. 2010/11:165 s. 316 f.). Kommittén anser att detsamma bör gälla för vägskattedeklarationer och anmälningar som lämnas enligt vägskattelagen. Det innebär att det är den uppgiftsskyldige och inte företrädaren som ansvarar för att lämnade uppgifter är lämnade i rätt tid och är korrekta och som, om så inte är fallet, kan drabbas av förseningsavgift och andra särskilda avgifter (se kommitténs för- slag om särskilda avgifter i avsnitt 10.16.1–10.16.4). Förslag till utformning av ett vägskattesystem Kommittén anser att också presumtionsregeln i 4 kap. 2 § SFL ska göras tillämplig genom att en hänvisning tas in i vägskattelagen. Bestämmelsen kan motiveras av praktiska skäl och för att beskatt- ningsförfarandet ska bli effektivt. Utan en sådan regel skulle en juri- disk person ha stora möjligheter att undgå den tilläggsavgift som föreslås tas ut när en oriktig uppgift har lämnats (se avsnitt 10.16.4). Då skulle nämligen en juridisk person kunna låta en obehörig före- trädare underteckna en deklaration som innehåller en oriktig uppgift, och sedan, efter att har ifrågasatt uppgiften, komma in med en ny deklaration med rättade uppgifter undertecknad av be- hörig företrädare. En sådan ordning är inte önskvärd. En vägskattedeklaration eller någon annan uppgift som har lämnats för en juridisk person ska därför enligt kommitténs förslag anses ha lämnats av den juridiska personen, om det inte är uppen- bart att den som lämnade uppgiften saknade behörighet att före- träda den juridiska personen.