sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — De ovanstående bedömningarna gjordes med stöd av metoden Expert Elicitation, som något förenklat innebär att man samlar experter för berörda förmåner och låter dem bedöma de totala felens omfattning utifrån en analys av befintliga kontroller, granskningar och undersökningar kompletterat med deras expertkunskap. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet ternas individuella bedömningar vägs samman vilket resulterar i en slutlig bedömning av omfattningen. har i sin rapport utbetalningar inom social- försäkringen – kontrollverksamhet (RiR 2016:11, s. 16) mot bakgrund av de omfattningsbedömningar som gjorts av Delegationen mot felaktiga utbetalningar, ovannämnda uppskattning av och en uppskattning av Försäkrings- kassan konstaterat att omfattningen av de felaktiga utbetalningarna uppskattas till mellan 16–och att osäkerhets- intervallet är relativt stort. Det kan i detta sammanhang noteras att det även finns äldre om- fattningsbedömningar, t.ex. i – system- brister och fusk i trygghetssystemen (RRV 1995:31). Vi anser att bedömningarna är föråldrade i detta sammanhang och redogör inte närmare för dessa. Rapporter och tidigare utredningar I betänkandet Det ska vara lätt att göra rätt (SOU 2014:16 s. 199) konstateras att det sker ett systematiskt utnyttjande av arbetsgivar- stöd. Det handlar exempelvis om att arbetsgivare inte betalar ut den lön som anställningsintyget visar och därmed rekvirerar felaktiga belopp från Arbetsförmedlingen. Det finns också exempel på ideella föreningar som startas upp, beviljas arbetsgivarstöd och kort därefter upphör med verksamheten, men fortsätter att rekvirera stöd. I rapporten som dörröppnare till välfärdssystemet har Brå identifierat ett antal varianter på felaktiga intyg som berör . Bland annat uppger Brå att det hos Arbetsförmed- lingen förekommer handskrivna arbetsgivarintyg där det kan vara svårt för handläggaren att tyda uppgifterna. Det finns även exempel på muntliga avtal, där anställningsavtal sedan upprättas i efterhand när Arbetsförmedlingen frågar efter det (s. 36). En annan typ av intyg är lönespecifikationen som i vissa fall avser kontanta löne- utbetalningar. Som Brå konstaterar är kontanta betalningar ofta omöjliga att spåra eller kontrollera. En del branscher har mer kontanta betalningar än andra, som restaurang, taxi etc. Ett kvitto på Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet SOU 2017:37 en kontant betalning säger egentligen mycket lite om hur det förhåller sig med lönen från arbetsgivaren. I rapporten i (s. 120) redovisar Brå bl.a. att det finns exempel på att företag kan ha ”på-pappret- anställda”. Även om en person anges som arbetstagare har denne alltså aldrig arbetat i företaget. Det förekommer också att en person uppges ha högre lön eller mer arbetstid än vad som är fallet, vilket kan innebära att utbetalningarna blir högre. Inhämtade uppgifter från Arbetsförmedlingen Undersökning av Arbetsförmedlingens brottsanmälningar Arbetsförmedlingen har rapporterat in uppgifter om sammanlagt 79 anmälningar upprättade –2015 som avser misstankar om brott mot välfärdssystemen. Majoriteten av anmälningarna avser grova bedrägerier, vilka utgör Bedrägeri av normalgraden utgör som rubricerats som bidragsbrott utgör (avser ringa brott) och anmälningar med rubriceringen urkundsförfalskning 19 procent.4 Arbetsförmedlingen har fått impuls utifrån i 28 fall, varav 9 har kommit från arbetstagare, 8 från , 4 från annan myndig- het, 3 från anonym tipsare, 1 från Kronofogden och 3 från antingen annat bolag, kund eller tredje part. För 51 fall anges att anmälan härrör från egenkontroll. Arbetsförmedlingen har tagit fram en sektorsspecifik rapport som tar sikte på taxibranschen, Taxibranschen – Granskning ur perspek- tivet felaktiga utbetalningar och konkurrensbegränsning. I denna indikeras att vissa taxiföretag sannolikt överutnyttjar subventioner för att kunna få billig arbetskraft. Beträffande risken för felaktiga utbetalningar anges att denna inte är obetydlig. 4 Enligt beror den höga andelen urkundsförfalskningar på att det finns många etableringsärenden som nästan uteslutande handlar om urkundsförfalskning avseende små belopp. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet slumpvis utvalda utbetalningarna som har granskats saknas underlag eller också stämmer de inte. Det framgår att förekomsten av kontant utbetalade löner försvårar kontrollen. Arbetsförmedlingen har framfört att inte heller en elektronisk utbetalning innebär att det finns några garantier för att en löne- utbetalning speglar de verkliga förhållandena. Även om en viss lön sätts in på arbetstagarens konto förekommer det att arbetstagare tvingas att återbetala en del av eller hela lönen kontant till arbetsgivaren. Arbetsförmedlingen har vidare uppmärksammat andra företeelser som t.ex. att försäkringspremier inte längre betalas in när beslut om att bevilja programutbetalningar har fattats. Vissa branscher och även utbildningsformer kan vara utsatta. Detta inkluderar även snabbspåren. Med snabbspår avses här den hjälp som branscherna tillsammans skapar för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsfömedlingen beskriver att de kriminella uppläggen ofta handlar om att manipulera lönekostnader så att det t.ex. utbetalas helt svarta löner eller bara betalas in en del av den arbetsgivaravgift som borde betalas. Det förekommer att själva affärsidén i ett bolag är att anställa personer på olika stöd. Företaget försätts därefter i konkurs, företrädarna skapar nya bolag och man flyttar anställda mellan bolagen för att återigen anställa dem på stöd. Vidare rör sig brottsligheten mellan olika myndigheter och former av utbetal- ningssystem. Snabbt genomförda politiska beslut ger inte sällan möjlighet till missbruk. har myndigheten fått signaler om oseriösa leveran- törer inom den nya branschen med anläggningsboenden och HVB- hem. Arbetsförmedlingen vill också lyfta fram den upphandlade verk- samheten i form av arbetsmarknadsutbildningar och kompletterande arbetsförmedlingstjänster som utgör en marknad på 4–6 miljar- der kronor. I uppföljningen av leverantörer har Arbetsförmedlingen identifierat flera företag som inte är seriösa. utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Vid genomgången av de 79 anmälningarna har utredningen gjort följande iakttagelser. Redovisningen nedan följer de olika typer av utbetalningar som myndigheten gör. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Anmälningar där flera system utsatts Det finns 11 anmälningar där brottsligheten uppges rikta sig mot flera arbetsgivarstöd . Rubriceringen i fallen har sin för- i hur Arbetsförmedlingen redovisade anmälningar under dessa år. Anmälningarna utmärker sig framför allt genom att samtliga avser fall där en misstänkt har riktat sig mot mer än ett utbetalningssystem. Samtliga avser juridiska personer (aktiebolag och ideella föreningar) och totalt finns misstankar om 148 fall av överträdelser. Det felaktigt utbetalda beloppet uppgår totalt till . Beloppet för enskilda anmälningar varierar mellan och 6,6 miljo- ner kronor. Antalet inblandade personer varierar mellan en och fyra och den angivna brottstiden ligger mellan några månader upp till . Samtliga dessa fall utgör misstankar om kvalificerade välfärdsbrott. Det finns vidare 26 anmälningar där flera anmälningar gjorts mot samma personer/företag. Om dessa kan nämnas nedanstående. I samtliga fall, utom ett, är det flera utbetalningssystem som är utsatta . –Sex anmälningar har gjorts mot en ideell förening och avser förstärkt anställningsstöd, lönebidrag, nystartsjobb, stöd för personligt biträde, trygghetsanställning och instegsjobb. Det totala beloppet uppgår till . I upplägget ingår två personer och det har angetts att oriktiga handlingar har använts. Brottstiden anges till . –Två anmälningar har riktats mot en enskild näringsverksamhet som fått utbetalt från utbetalningssystemen utvecklingsanställning och särskilt anställningsstöd. Oriktiga handlingar har använts och i båda anmälningarna anges att orik- tiga identiteter förekommer. –Tre anmälningar rör särskilt och förstärkt anställningsstöd samt I fallet förekommer ett aktiebolag och det har använts oriktiga handlingar. Beloppet uppgår till totalt . –Två anmälningar har riktats mot ett aktiebolag angående nystarts- jobb. Beloppet uppgår till totalt och tidsperio- derna respektive . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet –Två anmälningar har gjorts mot en ideell förening avseende trygghetsanställning och instegsjobb. Det förekommer oriktiga handlingar. Beloppet uppgår till totalt . I upplägget anges fyra personer vara inblandade och brottstiden anges till . –Tre anmälningar har gjorts mot en enskild person gällande utbetalningssystemen merkostnadsersättning, ersättning till kom- pletterande aktör och nystartsjobb. Brottsrubriceringarna anges till urkundsförfalskning och det totala beloppet uppgår till . Brottstiden anges till dryg . –Sex anmälningar rör ett ärende där en person misstänks för att i en enskild näringsverksamhet ha missbrukat sex olika utbetal- ningssystem. Dessa är stöd till personligt biträde, lönebidrag, utvecklingsanställning, förstärkt anställningsstöd, instegsjobb och särskilt anställningsstöd. Det totala beloppet uppgår till och det anges att det varit två personer in- blandade i upplägget. –Två anmälningar har gjorts mot en enskild person avseende bidragsbrott, ringa brott, och urkundsförfalskning och avser etableringsersättning. Beloppet uppgår till och ingen brottstid anges. Utredningen bedömer att samtliga fall, utom det sist beskriva, dvs. 24 anmälningar är sådana att det rör sig om kvalificerad välfärds- brottslighet. Arbetsförmedlingen har gjort totalt 26 anmälningar som gäller etableringsersättning. Varken brottstiden eller beloppens storlek gör att den misstänkta brottsligheten bör anses som kvalificerad. Samt- liga brottstider understiger och det högsta beloppet uppgår till . Däremot framgår det att i åtta anmälningar har oriktig identitet använts, dvs. i närmare en tredjedel av fallen. Dessa åtta anmälningar bör på grund härav anses som kvalificerade välfärdsbrott. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet sammanhanget noteras att det i nio anmälningar inte framgår om personen har använt en riktig identitet eller inte. Det finns totalt 12 anmälningar gällande nystartsjobb. Fem anmäl- ningar har ansetts innefatta kvalificerad välfärdsbrottslighet i genom- gången där flera utbetalningssystem utsatts (se ovan). Gällande de sju övriga anmälningarna uppgår brottstiderna i fem av dem till mellan 1–och i en anmälan till mellan 2–. Detta sam- mantaget med höga belopp, vilka ligger mellan och nästan , gör att dessa sex anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. I ett av dessa före- kommer dessutom en oriktig identitet och i två andra anmälningar är det två personer som är involverade i brottsupplägget. Av de totalt 12 anmälningarna gällande nystartsjobb omfattar därför 11 miss- tankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. I fråga om särskilt anställningsstöd har Arbetsförmedlingen gjort sex anmälningar. Tre av dem får anses innefatta kvalificerad välfärds- brottslighet i genomgången där flera utbetalningssystem utsatts sam- tidigt (se ovan). I två av de övriga anmälningarna uppgår beloppen till och , varför även dessa omfattar misstankar om kvalificerade välfärdsbrott. En av dessa anmälningar ingår i en grupp av anmälningar som gjorts mot ett företag. Av de sex anmälningarna omfattar således totalt fem miss- tankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Fem anmälningar gäller lönebidrag. Två anmälningar har ansetts innefatta kvalificerad välfärdsbrottslighet i genomgången där flera utbetalningssystem utsatts (se ovan). Även de tre kvar- varande anmälningarna omfattar misstankar om kvalificerad välfärds- Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet brottslighet då ett av dem avser ett belopp på , ett har en brottstid och ett involverar tre personer i brottsupplägget. En anmälan rör bosättningsstöd. I brottsupplägget finns två personer involverade och oriktiga handling har använts. En annan anmälan avser ersättning – materiell skada. Beloppet uppgår till och oriktiga handlingar har använts. Ännu en anmälan avser pend- lingsstöd och inkluderar en brottstid på samt oriktiga handlingar. Dessa tre anmälningar omfattar misstankar om kvali- ficerad välfärdsbrottslighet. Redovisningen ovan innebär sammantaget att totalt 57 anmälningar, dvs. av det totala antalet anmälningar, innehåller miss- tankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Utredningen bedömer därför att Arbetsförmedlingen är utsatt för kvalificerad välfärds- brottslighet och att merparten av antalet anmälningar innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Det kan konstateras att av anmäld brottslighet så finns det miss- tankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet inom samtliga utbetal- ningssystem med undantag för utbetalningssystemet programresa. Med hänsyn tagen till vilka utbetalningssystem som innefattas i rubriceringen ”Flera arbetsgivarstöd” är det systemet med nystarts- jobb som är mest utsatt/polisanmält () följt av systemen instegsjobb () och lönebidrag (). Lönebidragen utgör en mindre del av den brottslighet som kartläggningen identi- fierat, men Arbetsförmedlingen lyfter fram att lönebidrag tillsam- mans med bl.a. nystartsjobb utgör en relativt stor del av myndig- hetens återkrav. När det gäller nystartsjobben kan det konstateras att Arbetsförmedlingen inte har förordningsstöd för att göra arbets- marknadspolitisk bedömning före beslut om ersättning vilket kan vara en delförklaring till att nystartsjobb är mer utsatt. En annan möjlig förklaring är att det inte fanns något tak för den ersättning som betalades ut vid nystartsjobb fram till . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten som riktas mot Arbetsförmedlingen ut? Ett av de kännetecken som utifrån undersökningen av anmälningar kan iakttas är att företag använts i uppläggen. I många fall är det en naturlig följd av att flera stöd bygger på utbetalningar till arbets- givare. Företag förekommer i av anmälningarna, varav aktiebolag förekommer mest frekvent (), därefter ideella föreningar () och enskilda firmor (). Att före- tag används som brottsverktyg bekräftas såväl av Arbetsförmed- lingen som i den senaste lägesbilden från Nationella underrättelse- centret och i olika rapporter från fram- håller också att även civilsamhället används i allt större utsträckning och lyfter fram problematiken kring oseriösa aktörer inom ideella föreningar. För dessa föreningar saknas ett nationellt företrädar- register vilket gör det svårt att kontrollera dem. Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter Oriktiga handlingar förekommer i av anmälningarna. Vidare har oriktig identitet upptäckts i av anmäl- ningarna och det bör påpekas att det i lika stor andel av anmäl- ningarna inte framgår om identiteten är riktig eller inte. När det gäller antalet medverkande kan konstateras att av anmälningarna endast har en person inblandad, att av anmälningarna involverar två personer, att av anmäl- ningarna involverar 3 personer och att involverar fyra personer. 5 Myndighetsgemensam lägesbild om grov organiserad brottslighet 2016-2017, Nationella under- rättelsecentret, Brå 2015:8 och 2016:10. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Brottstiden och beloppens storlek Angående brottstid kan noteras att av anmälningarna har en angiven misstänkt brottstid på mellan 4–och på mellan 1–. Resterande anmälningar anger en brottstid under . När det gäller beloppen i anmälningarna rör det sig förhållandevis ofta om stora belopp. I ligger beloppet mellan och , i ligger beloppet mellan en halv och , och i ligger beloppet mellan och . Det har inte uppmärksammats några direkta internationella kopp- lingar gällande brottsligheten mot Arbetsförmedlingen. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utredningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna som granskats och som avser kvalificerad välfärdsbrottslighet uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till . Detta innebär att anmälningarna som avser misstänkta kvalificerade välfärdsbrott står för i princip hela det anmälda beloppet. Rapporter och tidigare utredningar I IAFs rapport rutiner för polisanmälan enligt bidragsbrottslagen (IAFs rapport 2012:8, s. 21) anges att misstänkta bidragsbrott ofta består i att den ersättningssökande lämnar in kassa- kort där uppgifter inte stämmer överens med uppgifter från arbets- givarintyg eller med uppgifter som kommer fram via samkörningar av data med eller CSN. Motsvarande anges i Rätt och riktigt (SOU 2008:74, s. 134), där det står att en väsentlig orsak till felaktiga utbetalningar av ersättning bedöms vara felaktigt dekla- rerade kassakort, där sökanden anger att man varit arbetslös när man egentligen arbetat (vitt eller svart). Liksom för Arbetsförmedlingen utgör arbetsgivarintyget ett viktigt intyg för arbetslöshetskassorna. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet dörröppnare till välfärdssystemet (s. 36) beskriver Brå bl.a. att arbets- löshetskassorna hanterar stora mängder arbetsgivarintyg, vilket innebär att vissa kassor har infört egna standarder som underlättar för handläggarna. Brå uppger i rapporten att det enligt IAF är så att arbetslöshetskassorna ofta får ofullständigt ifyllda arbetsgivarintyg, och det kan vara svårt att bedöma om de är felaktiga eller bara slarvigt ifyllda. Kraven på kvaliteten på arbetsgivarintygen varierar mellan arbetslöshetskassorna. Ett ofullständigt intyg kan godtas av en kassa men inte av en annan. Av Brås rapport i (s. 117–118) framgår att exempelvis intyg som visar att personen blev uppsagd när denne i själva verket själv sade upp sig används för att få ersättning från arbetslöshetskassa. Det vanligaste är dock att den enskilde haft annan ersättning parallellt med arbetslöshetsersättning. Det kan då handla om ersättning från eller CSN, men också om att den enskilde haft svarta inkomster. Inhämtade uppgifter från arbetslöshetskassorna Undersökning av arbetslöshetskassornas brottsanmälningar Arbetslöshetskassorna har rapporterat in uppgifter om sammanlagt 2 193 anmälningar till utredningen vilka avser brott mot välfärds- systemen. Brottsrubriceringen i anmälningarna är i princip uteslutande olika former av bidragsbrott. Några enstaka anmälningar (cirka 10 stycken) har andra rubriceringar som bedrägeri, brukande av osann urkund, osant intygande och urkundsförfalskning. Impulserna i anmälningarna har i av fallen kommit genom egen kontroll. I av anmälningarna fram- går inte varifrån impulsen kommit. I fråga om de övriga 20 procen- ten har impulsen i merparten fall kommit utifrån. Det finns dock en osäkerhet i denna siffra på grund av det sätt som informationen har redovisats till oss. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Är arbetslöshetskassorna utsatta för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Inledningsvis kan konstateras att det i fråga om arbetslöshets- kassornas utbetalningssystem endast finns utbetalningssystemet för arbetslöshetsersättning. Vid genomgången av gjorda anmälningar har utredningen gjort följande iakttagelser. I merparten av de 2 193 anmälningarna understiger brottstiden , beloppen är förhållandevis låga och det finns inte några andra kvalificerande moment som gör att anmälningarna bör omfattas av utredningens uppdrag. Det finns dock en del anmälningar som skiljer sig från mängden. I 262 anmälningar ligger brottstiden mellan 1 och . Ytterligare ett ärende utmärker sig med en brottstid . Det finns vidare 44 anmälningar i vilka beloppet uppgår till mellan 100 000–. Samtliga dessa 307 anmälningar om- fattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. När det gäller andra kvalificerande moment finns fem anmäl- ningar i vilka två eller tre personer har deltagit i upplägget och då använt sig av oriktiga arbetsgivarintyg. I ett annat ärende har totalt tre oriktiga arbetsgivarintyg från två olika arbetsgivare använts. I två anmälningar har arbetstagaren, som haft falskt körkort, fått lön från ett utländskt företag som arbetslöshetsersättning har erhållits i . Även nu angivna åtta anmälningar innefattar kvalificerad välfärdsbrottslighet. Detta innebär sammanfattningsvis att totalt 315 anmälningar, dvs. av totalt antal, innehåller misstankar om kvalificerad väl- färdsbrottslighet. Utredningen bedömer därför att arbetslöshets- kassorna är utsatta för kvalificerad välfärdsbrottslighet men att merparten av antalet anmälningar inte innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten mot arbetslöshetskassorna ut? I några anmälningar är egna företag inblandade. I två fall har personen inte uppgett att denne haft eget företag, och i ett av dessa har företaget dessutom erhållit statliga bidrag. I ytterligare ett fall har personen arbetat i sin makes företag och maken har utfärdat ett arbetsgivarintyg till personen. Personen har arbetat i företaget utan att skatter har betalats in, och erhållit ersätt- ning från arbetslöshetskassan med under . Brottstid och beloppens storlek Av genomgången framgår att brottstiden i av de anmäl- ningar som omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet ligger , och att brottstiden i en anmälan uppgår till . Beloppen i anmälningarna ligger mellan och . I av anmälningarna ligger beloppet . I fem anmälningar har två eller tre personer deltagit i brottsupplägget och man har använt sig av oriktigt arbetsgivarintyg. Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter Oriktiga handlingar har använts i 42 anmälningar (). Det kan särskilt noteras att 21 anmälningar av dessa avser oriktigt kör- kort och 11 stycken oriktigt arbetsgivarintyg. Det förekommer fall där en person har fått full arbetslöshetsersättning som denne har arbetat heltid under annan identitet. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Den internationella koppling som innebär att personer som erhållit ersättning från arbetslöshetskassa i även erhållit lön utom- lands, bör noteras. Det finns exempel på att man använt sig av flera olika arbets- givarintyg från mer än en arbetsgivare. Det finns vidare exempel på andra tillvägagångssätt som lett till dubbla utbetalningar. Ett sådant är att personer har studerat heltid som de har erhållit ersättning från arbetslöshetskassan. Ett annat att en frihetsberövad person uppgett sig vara helt arbetslös och erhållit ersättning eller att en person har arbetat och varit föräldraledig som ersätt- ning utgått. En annan person har saknat såväl arbets- som uppe- hållstillstånd i , men ändå uppburit ersättning. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utred- ningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna som omfattar anmälningar som innehåller kvalificerad välfärds- brottslighet för den tid som granskats uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till . Detta inne- bär att anmälningarna som rör misstänkt kvalificerad välfärds- brottslighet utgör av totalt anmält belopp. Rapporter och tidigare utredningar Av Brås rapport i (s. 119) framgår att det har uppmärksammats att personer uppgett att de ska studera utomlands, men sedan aldrig genomfört studierna. I ett av de fall som studerats var syftet aldrig att studera utan i stället att använda studiemedlen för att betala skulder. I ett annat kan avsikten i och för sig ha varit att studera, men så har inte skett och som skäl för det har den misstänkte hänvisat till bristande hälsa vilket denne har försökt styrka med läkarintyg. I rapporten som dörröppnare till välfärdssystemet (s. 45–46) har Brå identifierat ett antal varianter på felaktiga studieintyg som kan användas för att få utbetalningar från CSN.