sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — Tillägget motsvarar innehållet i det andra stycket enligt paragrafens tidigare lydelse. I paragrafen införs ett nytt andra stycke som innehåller en ny be- stämmelse om att det i en tingsrätt får finnas domare för vikariats- eller förstärkningsändamål och domare under utbildning. Icke ordinarie domares anställning i tingsrätt har tidigare reglerats i förordningen med tingsrättsinstruktion där det har angetts att det i en tingsrätt får finnas vikarier för ordinarie domare, tillfälligt anställda förstärkningsdomare, fiskaler och notarier. Lagändringen innebär att det nu framgår av paragrafen att det utöver de ordinarie domarna i en tingsrätt får finnas tidsbegränsat anställda domare för vikariats- eller förstärkningsändamål och domare under utbildning. vikariats- eller förstärkningsändamål avses tidsbegränsat anställda rådmän, inklusive pensionerade f.d. ordinarie domare och assessorer som förordnats av överrätten att tjänstgöra i tingsrätten. Med domare under utbildning avses notarier, fiskaler, tf. assessorer och den nya domarbefattningen adjungerat råd. Genom bestämmelsen framgår det av lag vilka som får döma i en tingsrätt. Paragrafens tredje stycke innehåller en bestämmelse om att en domare som anges i första och andra styckena, dvs. en , chefs- rådman, rådman, domare som tjänstgör för vikariats- eller förstärk- ningsändamål eller domare under utbildning, ska vara lagfaren. Be- stämmelsen motsvarar innehållet i det tredje stycket enligt paragra- fens tidigare lydelse med det tillägget att bestämmelsen gäller också icke ordinarie domare. I varje hovrätt ska det finnas en hovrättspresident, en eller flera hovrätts- lagmän och hovrättsråd, av vilka en eller flera ska vara vice ordförande. I en hovrätt får det finnas domare för vikariats- eller förstärknings- ändamål och domare under utbildning. Domare som anges i första och andra styckena ska vara lagfarna. En hovrätt får vara indelad i avdelningar. Chef för en avdelning är presidenten eller en . Vid varje hovrätt ska det finnas ett kansli som hålls öppet för all- mänheten på bestämda tider. Paragrafen innehåller bestämmelser om de domare som finns i en hovrätt och om hovrätternas organisation. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 16. Paragrafen ändras på så sätt att det införs ett nytt andra och tredje stycke. Ändringarna i andra och tredje styckena motsvarar i sak de ändringar som görs i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena rätte- gångsbalken, se författningskommentaren till den paragrafen. I lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmel- ser om utnämning av sådana domare som avses i 1 kap. 2 § första stycket, 2 kap. 3 § första stycket och 3 kap. 4 §. Paragrafen innehåller en upplysning om att det finns bestämmelser om utnämning av ordinarie domare i lagen (2010:1390) om utnäm- ning av ordinarie domare. Bestämmelsen ändras på så sätt att hänvisningarna till 1 kap. 2 § och 2 kap. 3 § förtydligas till att gälla 1 kap. 2 § första stycket respektive 2 kap. 3 § första stycket. Ändringen görs eftersom 1 kap. 2 § och 2 kap. 3 § numera innehåller bestämmelser, i vardera paragrafens andra stycke, om icke ordinarie domare. 22.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar I varje kammarrätt ska det finnas en kammarrättspresident, en eller flera kammarrättslagmän och kammarrättsråd, av vilka en eller flera ska vara vice ordförande. I en kammarrätt får det finnas domare för vikariats- eller förstärk- ningsändamål och domare under utbildning. Domare som anges i första och andra styckena ska vara lagfarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om de domare som finns i en kammarrätt. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 16. Paragrafen ändras på så sätt att det införs ett nytt andra och tredje stycke. Ändringarna i andra och tredje styckena motsvarar i sak de ändringar som görs i 2 kap. 3 § andra och tredje styckena rätte- gångsbalken, se författningskommentaren till den paragrafen. I en förvaltningsrätt ska det finnas en och en eller flera rådmän. I en förvaltningsrätt får det också finnas en eller flera chefsrådmän. I en förvaltningsrätt får det finnas domare för vikariats- eller förstärk- ningsändamål och domare under utbildning. Domare som anges i första och andra styckena ska vara lagfarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om de domare som finns i en förvaltningsrätt och om förvaltningsrätternas organisation. Våra över- väganden i denna del finns i avsnitt 16. Ändringarna i andra och tredje styckena motsvarar de ändringar som görs i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena , se författningskommentaren till den paragrafen. I lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare finns bestäm- melser om utnämning av sådana domare som avses i 3 §, 4 §, 10 § första stycket och 15 § första stycket. Paragrafen innehåller en upplysning om att det finns bestämmelser om utnämning av ordinarie domare i lagen (2010:1390) om utnäm- ning av ordinarie domare. Ändringen motsvarar ändringen i 4 kap. 2 § , se författningskommentaren till den paragrafen. 22.3Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare Denna lag avser utnämning av ordinarie domare. 1.justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdelningsordförande och övriga justitieråd i och Högsta förvaltnings- domstolen, 2.president, samt råd tillika vice ordförande på avdelning och övriga råd i hovrätt och kammarrätt, 3.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltningsrätt, 6.ordförande tillika chef och övriga ordförande i , I lagen finns det också bestämmelser om rekrytering av adjungerade råd. Paragrafen innehåller en upplysning om att lagen avser utnämning av ordinarie domare och en uppräkning av vilka som är ordinarie domare. Paragrafen ändras genom att det införs ett nytt andra stycke. Ändringen i andra stycket innebär att det framgår av paragrafen att lagen också innehåller bestämmelser om rekrytering av adjunge- rade råd. Ändringen görs till följd av att det i 6 § förs in en bestäm- melse om att ska informera om lediga anställningar som adjungerat råd. Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela före- skrifter om andra uppgifter för nämnden. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppdrag. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 9.4 och 17. Första stycket ändras så att det anges att ska be- driva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare. angavs att nämndens aktiva och långsik- tiga arbete skulle tillgodose rekryteringsbehovet. Ändringen syftar till att förtydliga att inte ensam kan tillgodose rekry- teringsbehovet av ordinarie domare men att konti- nuerligt ska arbeta på flera olika sätt för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Flera myndigheter har viktiga roller att spela för att rekryteringsbehovet av ordinarie domare ska kunna tillgodoses. gäller det inte minst de enskilda domsto- larna och . För Domarnämndens del handlar det om att nämndens kansli, utöver beredningen av enskilda ärenden om ut- nämning av ordinarie domare, ska verka för ett långsiktigt främjande av rekryteringen av ordinarie domare. Det kan handla om informa- tionsinsatser och om uppföljning av den statistik som finns vid nämn- den angående exempelvis antalet sökande och sökandenas yrkesbak- grund. Det handlar också om att nämndens ledamöter ska främja rekryteringen av ordinarie domare, exempelvis genom att bidra med sin kännedom om skickliga jurister och genom kontakter med jurister verka för fler sökande till lediga anställningar som ordinarie domare. Andra stycket ändras redaktionellt så att det tydligt framgår att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. Det handlar om upp- gifter som inte enligt grundlag ska meddelas av . Den änd- rade lydelsen innebär inte någon ändring i sak. Nämnden ska på lämpligt sätt informera om en ledig anställning som ordinarie domare. Nämnden ska också informera om en ledig anställning som adjungerat råd. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att ska utlysa anställningar som ordinarie domare. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 11.2.5. I paragrafen införs en ny andra mening med en bestämmelse om att få en ny uppgift att informera om och utlysa lediga anställningar som adjungerat råd. Det nya systemet med domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister, som föreslås i avsnitt 11, bör bygga på att en kvalifi- cerad och erfaren jurist som är intresserad av domarmeritering och att bli förordnad som adjungerat råd ska kunna få tydlig information om möjligheten till sådan domarmeritering, om utbildningens inne- håll och om lediga anställningar som adjungerat råd. Domarnämn- dens arbete med att informera om lediga anställningar som adjung- erat råd bör ta sikte på att möta informationsbehovet. I ett ärende som gäller en annan anställning än chef för en domstol ska nämnden inhämta ett yttrande från chefen för den domstol som ärendet gäller. Den nya paragrafen innehåller en bestämmelse om att när det gäller en annan anställning än chef för domstol ska inhämta ett yttrande från chefen för den aktuella domstolen. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 17.4.3. Domstolschefens yttrande ingår som ett av de viktiga moment som utgör huvuddragen i rekryteringsförfarandet. Av konstitutio- nella skäl har lagstiftaren bestämt att de viktigaste dragen i rekry- teringsförfarandet ska regleras i lag. Samma behov av tydlighet och transparens som gör sig gällande beträffande andra grundläggande moment i förfarandet vid rekrytering av ordinarie domare finns också beträffande domstolschefens yttrande som är en del i förfarandet. En företrädare för får i ärenden som gäller tillsättning av en chef för en domstol närvara och yttra sig vid nämndens samman- träden. För att värdera en sökandes skicklighet, får nämnden låta en sakkun- nig närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att en representant för får närvara och yttra sig vid sam- manträden. Paragrafens första stycke ändras och det införs ett nytt andra stycke. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 17.5. Det första stycket ändras på så sätt att represen- tant får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden, i ären- den som gäller tillsättning av en chef för en domstol. Ändringen i första stycket innebär att represen- tant får närvara och yttra sig inför nämnden i ärenden om utnämning av domstolschef i syfte att nämnden ska kunna dra nytta av de all- männa sakkunskaper beträffande anställningsfrågor och administra- tiva frågor som finns inom verket. Inom finns om- fattande kunskap om administrativa frågor som är relevanta för vilka övergripande krav som ska ställas på de jurister som ska vara dom- stolschefer. har upprättat en chefspolicy, som ska ge uttryck för vilket chef- och ledarskap som ska utövas inom Domstolar. Det är också som fördelar budgeten in- om Domstolar och har det övergripande ansvaret för arbets- givarpolitiken i Domstolar. har alltså god inblick i vilka förutsättningar för att leda verksamheten som finns i de olika domstolarna. En representant för kan bidra vid sammanträde med upplysningar om vad som krävs för den specifika chefsrekryteringen. Det handlar exempelvis om de konkreta förutsättningarna vid domstolen när det gäller bl.a. ekonomi och organisation. representant bör alltså främst yttra sig om förutsättningarna för chefsuppdraget för att ge ett bra underlag för sin värdering av de olika sökan- denas kvalifikationer. I det nya andra stycket anges att , för att värdera en sökandes skicklighet, får låta en sakkunnig närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde. I de allra flesta ärenden om utnämning av ordinarie domare har genom sin sammansättning den kompetens som behövs för att bedöma skickligheten hos sökande till ordinarie domaranställningar. Den nya bestämmelsen i andra stycket införs mot bakgrund av att nämnden i särskilda typer av ärenden, exem- pelvis om anställning av tekniskt råd eller patentråd, kan behöva tillföras kompetens för att kunna värdera en sökandes skicklighet och lämplighet för anställningen. Exempelvis kan det i ett ärende om utnämning av patentråd vara nödvändigt för nämnden att höra ett patentråd angående anställningens innehåll, vilka krav på skick- lighet som bör uppställas för anställningen och hur en sökandes skicklighet och lämplighet för yrket förhåller sig till dessa krav. Det är mest ändamålsenligt att den som yttrar sig inför nämn- den med stöd av den nya bestämmelsen har kunskaper inom just det kompetensområde som är aktuellt för den anställning som ärendet avser. Om en sådan person inte finns tillgänglig, kan det vara nödvändigt för att låta en person som har kunskaper inom ett närliggande kompetensområde yttra sig. Exem- pelvis kan en sakkunnig med specialkunskaper inom ett visst om- råde yttra sig över vilken skicklighet som krävs för en anställning som tekniskt råd inom ett angränsande tekniskt område. 22.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller hos i ärende om utnämning av ordinarie domare eller hyresråd för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplys- ning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen gäller inte mellan behöriga sökande i ett ärende. Sekretessen upphör att gälla för uppgifter om den som kvarstår som sökande efter ansökningstidens utgång. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den nya paragrafen innehåller en bestämmelse om att sekretess gäller i ärende om utnämning av ordinarie domare eller hyresråd för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet. Våra överväganden i denna del finns i avsnitt 18. Sekretessen gäller alla som söker en utlyst anställning som ordi- narie domare eller hyresråd. Sekretessen gäller dock inte mellan be- höriga sökande i ett ärende. Det innebär att det finns en lagstadgad partsinsyn för sökandena. En sökande som uppfyller de formella behörighetskraven för ordinarie domaranställningar får ta del av upp- gifter om medsökandena. Behörighetskraven innebär att sökanden måste vara svensk medborgare och ha juristexamen samt att sökanden inte får vara försatt i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . ska alltså lämna ut uppgifter om medsökande endast till en sökande som har visat att han eller hon uppfyller behörighetskriterierna för ordinarie domaranställningar. För den som har fått tillgång till sekretesskyddade uppgifter gäller huvudregeln om meddelarfrihet. Det innebär att det inte är straffbart att lämna en sekretesskyddad uppgift till exempelvis en journalist. Att meddelarfrihet ska gälla motiveras av det starka intresset av att syste- met för rekrytering av ordinarie domare är transparent och att det finns förutsättningar för att eventuella missförhållanden kan bli kända. kan det förutsättas att en sökande eller en anställd vid som får tillgång till sekretesskyddade uppgifter om en sökande inte kommer att sprida uppgifterna på ett olämpligt sätt. Sekretessen är begränsad till att gälla vid och upphör att gälla för den som kvarstår som sökande efter Om ansökningstiden exempelvis går ut , har en sökande på sig att ge in en ansökan. Det innebär att ansökningstiden har gått ut . Det är alltså i så fall torsdagen veckan efter ansökningstidens utgång som uppgifterna om de sökande som kvar- står i ärendet upphör att skyddas av sekretess. För den sökande som väljer att återkalla sin ansökan under den fortsätter där- emot sekretessen att gälla. Det innebär att en sökande har möjlighet att från ansökningstidens utgång underrätta sig om vilka de andra sökandena är och mot den bakgrunden avgöra om han eller hon ska stå kvar som sökande och därmed få uppgifterna om sin identitet offentliggjorda. Bestämmelsen har utformats med ett s.k. omvänt skaderekvisit. Det innebär att sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde, dvs. sökanden, lider men. Utgångs- punkten är alltså att sekretess gäller. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . När sekretess enligt bestämmelsen har upphört att gälla kan sekre- tess gälla enligt andra bestämmelser i lagen. Exempelvis gäller sekre- tess, enligt 39 kap. 5 a §, för uppgift som hänför sig till urvalstester, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgif- ten rör eller någon närstående till denne lider men. Dimensioneringen av antalet fiskaler inom ramen för den särskilda domarutbildningen Jag delar utredarens bedömning att den särskilda domarutbildningen behöver byggas ut så att antalet utbildade assessorer som kan söka ordinarie domaranställningar ökar. Det är emellertid svårt att sätta en siffra på hur stor en sådan ut- byggnad behöver vara för att uppnå de mål som utredaren sätter upp. I ett mycket sent skede av utredningsarbetet har utredaren fört fram ett förslag som innebär en 50-procentig ökning av antalet fiskaler jämfört med hur det ser ut . Den särskilda domarutbildningen bygger på att det ska finnas cirka 240 fiskaler i under- rätt. Till detta kommer att har tagit ställning för att tillföra ytterligare 25 fiskaler i underrätt. Med utredarens förslag skulle härutöver ytterligare 100 fiskaler i underrätt föras till den särskilda domarutbildningen, till en trolig kostnad av . Enligt min uppfattning har det inte i utrednings- arbetet gjorts tillräckliga analyser eller förts fram övertygande argu- ment för att en utvidgning i denna omfattning är ändamålsenlig eller nödvändig. Rekryteringen av ordinarie domare En särskild utredare ska se över rekryteringen av ordinarie domare i syfte att säkerställa att alla domstolar i hela landet även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna. I uppdraget ingår bl.a. att utvärdera systemet med extern adjunktion i hovrätt och kam- marrätt, analysera om det i ljuset av praxis om jäv behöver för- ändras och bedöma om det kan vidareutvecklas, t.ex. genom att tillämpas även i tingsrätt och förvaltningsrätt, kartlägga och analysera om benägenheten att söka domaranställ- ningar påverkas av öppenheten i ansökningsförfarandet, och överväga hur de enskilda domstolarnas, och roller och funktioner i rekryteringsarbetet kan tydliggöras och utvecklas. Utredaren ska lämna fullständiga författningsförslag och de förslag till åtgärder i övrigt som behövs. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en översyn trädde lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare i kraft. Genom denna lag har det införts ett öppet ansökningsförfa- rande för alla ärenden om anställning av ordinarie domare. Vidare har det inrättats en fristående statlig myndighet, , som bereder ärendena inför regeringens beslut om utnämning. Regeringen är inte bunden av nämndens förslag, men innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av nämnden ska nämnden få tillfälle att yttra sig. Enligt lagen ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Som utgångspunkter för det nuvarande rekryteringsförfarandet har angetts att det bör –utformas så att domstolarnas och domarnas oberoende ställning inte kan ifrågasättas, –säkerställa en rekrytering som präglas av bredd och hög kvalitet, och –ta tillvara det förändringsarbete som genomförts för att för- bättra domarrekryteringen. De förändringar som har genomförts i fråga om rekryteringen av domare har tillämpats . Arbetet med att utveckla rekryter- ingsprocessen av domare måste fortgå. En utredare ska därför ges i uppdrag att göra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare för att se hur den nya ordningen har fallit ut och vilka ytterligare åt- gärder som behöver vidtas i syfte att säkerställa att alla domstolar i hela landet även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna. De jurister som har genomgått den särskilda domarutbildningen har varit en viktig rekryteringsbas för anställningar som ordi- narie domare. Domarutbildningen sträcker sig och bedrivs i alla hovrätter och kammarrätter. Utbildningen omfattar även tjänst- vid vissa av landets tingsrätter och förvaltningsrätter och innehåller dessutom teoretiska utbildningsinslag. De som har genom- gått domarutbildningen förutsätts därefter skaffa sig ytterligare yrkes- erfarenhet innan de kan bli aktuella för en anställning som ordinarie domare. Strävan har varit att öppna upp domarrekryter- ingen så att även andra skickliga och väl kvalificerade jurister än de som har genomgått den särskilda domarutbildningen ska anställas som domare i större utsträckning. Denna målsättning har tillkom- mit av bl.a. följande skäl. Genom att öppna upp juristkarriärerna inom rättsväsendet kan kunskapsutbyten mellan de olika rollerna och verksamhetsområdena underlättas. Vidare kan en bredare rekry- tering leda till att domstolarna tillförs särskilda kunskaper och er- farenheter inom olika sakområden, vilket bedöms skapa förutsätt- ningar för att ytterligare höja kvaliteten i den dömande verksamheten. Det har även ansetts att det finns behov av att fortsätta arbetet med att uppnå en jämnare könsfördelning och större mångfald i domar- kåren. Att rekryteringen görs från en bredare krets av jurister kan dessutom bidra till att säkerställa domarförsörjningen i hela landet. Ett bredare rekryteringsunderlag kräver åtgärder som skapar in- tresse för domaryrket bland jurister som inte har genomgått den särskilda domarutbildningen och som skapar bättre förutsättningar för att kunna bedöma dessa juristers lämplighet för yrket. En åtgärd som har vidtagits i detta syfte är införandet av möjligheten att låta lämpliga jurister adjungera i hovrätt och kammarrätt (extern adjunk- tion). Enligt nuvarande ordning får överrätterna förordna en åklagare, en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt ämne, en ledamot av eller någon annan lagfaren per- son med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i domstolen att eller i ett särskilt mål tjänstgöra som ledamot i rätten. har gjort en framställan till regeringen om inrättande av en försöksverksamhet med extern ad- junktion vid ett begränsat antal tingsrätter och förvaltningsrätter. Avgöranden från och Högsta förvaltningsdom- stolen har dock medfört vissa begränsningar i tillämpningen av extern adjunktion. Att en adjungerad ledamot är tjänstledig från en anställ- ning utanför Domstolar kan i vissa fall medföra att han eller hon är jävig i mål där arbetsgivaren är part eller annars har ett intresse i saken. Så har ansetts vara fallet när en adjungerad ledamot i kammar- rätt, som var tjänstledig från , deltog i det slutliga av- görandet av ett skattemål (HFD 2011 ref. 15, jfr RÅ 2009 ref. 8). Jäv har också ansetts finnas när en åklagare, som var tjänstledig från och tjänstgjorde som adjungerad ledamot i hov- rätten, deltog i avgörandet av ett brottmål (NJA 2014 s. 482). En annan faktor som kan ha betydelse för rekryteringsunderlaget är öppenheten i ansökningsförfarandet. Frågan om de sökandes iden- titet ska skyddas av sekretess har varit föremål för överväganden, sär- skilt när det gäller de domaranställningar som tidigare omfattades av ett s.k. kallelseförfarande (prop. 2009/10:80 och prop. 2009/10:181). Det har i förarbetena uttalats att farhågor om att ett öppet ansök- ningsförfarande kan komma att försvåra rekryteringen inte ska för- ringas. Uppmärksamheten kring utnämningsfrågor har ökat i medi- erna, vilket skulle kunna verka hämmande för den som är tveksam till att offentliggöra sin kandidatur till en hög domaranställning. Oviljan att ansöka om en anställning i ett offentligt förfarande har dock an- setts delvis kunna vara en attitydfråga.