sou · H5B3103 · 2017-12-19 00:00:00 — The Irish Refugee Protection Programme (IRPP)5 beslutades av regeringen som en direkt följd av den humanitära krisen i södra . Genom IRPP utlovade att ta emot totalt 4 000 personer , både genom s.k. om- fördelning i enlighet med de två rådsbeslut som togs för att avlasta och (2 622 personer) och genom UNHCR:s vidarebosättningsprogram. deltar inte i med . Per hade 486 av de angivna 520 personerna vidarebosatts från . Inom ramen för omfördelningen inom EU hade till och med tagit emot 69 syrier från , i huvudsak familjer. För omfördelning från EU:s hot spots och vidarebosättning under IRPP inrättades två Emergency Reception and (). De två grupperna hölls isär. Dessa center tillhandahåller bl.a. skola och hälso- och sjukvård. Mot bakgrund av förfrågningar från syrier bosatta på och den pågående humanitära krisen i beslutades om ”the Syrian Humanitarian ” (SHAP). SHAP fokuserade på att ge tillfälliga uppehållstillstånd på till ut- satta personer i , eller till dem som under pågående konflikt () hade flytt från till kringliggande länder och som hade nära familjemedlemmar bosatta på . SHAP gav möjlighet för irländska medborgare av syrisk härkomst och syriska medborgare bosatta på att ansöka om att utsatta nära 3Källa: migration statistics. 4Källa: EMN. Country Factsheet: 2015. 5Källa: Irländska justitie- och jämlikhetsdepartementet, . familjemedlemmar skulle kunna bosätta sig på tillfälligt . Den på bosatta familjemedlemmen (sponsorn) fick uppge vilka familjemedlemmar som var ansågs mest utsatta och skulle omfattas av ansökan. Ansökningsförfarandet pågick mellan och . Förtur skulle ges till de familjemedlemmar som ansågs mest utsatta och som inte ansågs utgöra något uppenbart hot mot samhällets eller landets säkerhet. I första hand omfattades äldre föräldrar, barn, ensamstående mödrar och deras barn, ensamma kvinnor och flickor i riskzonen och funktionsnedsatta. Ansökan fick omfatta upp till fyra familje- medlemmar, varav två skulle markeras som prioriterade. Totalt beviljades 119 ansökningar av 308 (det är dock oklart hur många som kom). SHAP var ett komplement till de andra lagliga vägar som syrier kan använda sig av för att ta sig till , såsom familje- återförening för flyktingar/alternativt skyddsbehövande och UNHCR:s vidarebosättningsprogram (där åtog sig att ta emot 90 personer ). En viktig förutsättning var att personerna inte skulle bli en börda för staten. Personer som kom till inom ramen för SHAP hade rätt att arbeta, etablera verk- samhet eller göra investeringar i landet. Om familjemedlemmarna inte kunde försörja sig själva, var det sponsorns ansvar att stödja dem i . Vidare fick de tillgång till nödvändig medicinsk hjälp om personen själv eller sponsorn inte hade tillräckliga resurser för att själv bekosta sådan behandling. Förskola och skolgång var tillgänglig för dem som var . De hade däremot inte rätt till sociala förmåner eller hjälp att skaffa bostad. Enligt uppgifter i media6 har i samband med årsdagen av New York-deklarationen inlett ett samarbete med Global Refugee Sponsorship Initiative (GRSI) om ett program för vidarebosättning genom sponsring liknande modell, the Irish community sponsorship programme. The Irish Refugee and Migrant Coalition representerar 23 organisationer som ska delta i programmet. 6 Se t.ex. programme/ har cirka 67 miljoner invånare och tog emot 84 270 asylansökningar, vilket motsvarade av det totala antalet asylansökningar i EU . Under fick avslag på sina ansökningar.7 Även om har genomfört flera tillfälliga vidarebosätt- ningsprogram (av ungrare 1956, flyktingar från åren 1975–1984 och kosovoalbaner ) var det först som det första ramavtalet om inrättandet av ett årligt vidarebosättningsprogram slöts med UNHCR. Fransk lagstiftning reglerar inte urvalskriterier eller förfarandet vid vidarebosättning, utan anger bara att kommer att bevilja flyktingstatus till dem som UNHCR anser uppfyller kraven i flyktingkonventionen. Inom ramen för de bilaterala förbindelserna mellan och enades man 2008 om ett hundratal ansökningar och i genomsnitt tas 150 personer emot . kom 1 034 personer till genom programmet.8 Inom ramen för EU:s frivilliga vidarebosättningsprogram av åtog sig att ta emot 2 375 personer i behov av internationellt skydd, till stor del syriska medborgare från och . åtog sig , som en del av EU:s avtal med , att ta mot 6 000 syriska flyktingar från Turkiet.9 Per hade vidarebosatt 726 personer inom ramen för dessa två system/avtal.10 Utöver detta åtog sig att ta emot 2 000 syriska flyktingar från . Totalt ska alltså vidarebosätta fler än 10 000 personer fram till slutet av 2017.11 Country factsheet: 2016 (källa: ). 8Källa: EMN. 9Källa: EMN. 11Källa: EMN, Country factsheet: 2015. Med anledning av krisen i inrättade 2013 ett särskilt mottagningsprogram för syrier och palestinier från grannländer (, och ). I samarbete med UNHCR överenskoms om att ta emot 500 syrier och palestinier från . Per hade 477 av de 498 utvalda personerna anlänt till . Programmet sågs som en framgång och förlängdes därför 2015 till att omfatta ytterligare 500 syrier.12 Det franska Humanitarian startade efter italiensk förebild. En koalition av fem organisa- tioner med inriktning (bl.a. och di Sant'), undertecknade ett memorandum of understanding, MoU, tillsammans med inrikes- och utrikesministerierna, i syfte att ta emot 500 människor som flytt från eller (inklusive palestinier) och som befinner sig i . Fokus ligger på särskilt sårbara personer, t.ex. personer med funktions- nedsättning och äldre, liksom personer med släktband till Frank- rike. Det är organisationerna som väljer ut personerna. De utvalda erhåller en nationell D-visering via den franska ambassaden i (som gör en säkerhetskontroll av personen). När de anländer till måste de söka asyl. Se även avsnitt 3.4. utfärdades 1 100 humanitära viseringar till syrier och 1 800 till kristna irakier som levde under hot från IS.13 utfärdade 2 622 viseringar för syrier. utfäste man sig att utfärda ytterligare 1 500 humanitära vise- ringar (det är dock oklart hur många av dessa som utfärdas inom ramen för ett HAP eller den ovan nämnda vidarebosättningen). I en rapport från () konsta- teras särskilt att deras uppgifter inte omfattar viseringar i syfte att söka asyl. UNHCR är inte inblandade i denna process.14 Det finns 12Källa: EMN. Country factsheet: 2015. 13Källa: EMN, country factsheet 2015. 14EMN (2016): Resettlement and Humanitarian in . dock (eller fanns åtminstone ) en möjlighet att söka asyl vid franska ambassader och konsulat.15 Det finns inget lagstöd för detta förfarande och ingen information lämnas via offentliga kanaler, kanske för att undvika stora mängder ansökningar. Förfarandet är tänkt att användas i undantagsfall. Efter att asylansökan har lämnats in görs en första seriositetsbedömning och sökanden kallas till intervju för att framföra sina skyddsskäl. Allt detta sker vid utlandsmyndigheten. Insamlad information vidare- befordras till (till enheten för asyl, OFPRA), som gör en bedömning av om det finns skäl för att sökanden redan inledningsvis bör stå under franskt beskydd. Det franska utrikes- departementet konsulteras i detta skede och en sakprövning görs. instruerar utlandsmyndigheten om en asyl- visering ska utfärdas eller inte. Viseringen ger tillträde till franskt territorium, där en asylansökan måste ges in från sökandens ankomst. Beslut om uppehållstillstånd för flyktingar och skyddsbehövande fattas officiellt av utrikesministern (i prakt- iken OFPRA). Om beslutet är positivt ges ett uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande med möjlighet till förlängning. Om beslutet är negativt, ges sökanden ändå ett tidsbegränsat uppehållstillstånd (eftersom genom att utfärda asylviseringen har gjort ett visst åtagande). utfärdades 320 viseringar, av 2013 utfärdades 795 viseringar.16 har en lång tradition av att hjälpa människor på flykt. Fler är två miljoner flyktingar har kommit till och över 700 000 har stannat kvar. Vid sidan av den vanliga asyl- processen har använt sig av olika program för inresor. har cirka 8,5 miljoner invånare och tog emot 88 160 asylansökningar, motsvarande av det totala 15Äldre information om detta system återfinns i “Study on the feasibility of processing asylum claims outside the EU against the background of the and the goal of a common asylum procedure” av m.fl. s. 95 f. SOU 2017:103 Internationell utblick antalet asylansökningar i EU det året.17 Under fick avslag på sina ansökningar om asyl. Bara , och tog emot fler asylsökande . var det 42 255 ansökningar (3,av det totala antalet ansökningar i EU det året), varav fick avslag. De avgjort största nationaliteterna av sökande var afghaner och syrier.18 vidarebosatte totalt 760 personer från tredjeländer 2015. vidarebosattes inga personer alls. vidarebosattes dock 390 personer.19 Inom ramen för den vidare- bosättning som beslutats inom EU och genom överenskommelsen med , hade per vidarebosatt 1 501 personer av de 1 900 som man förbundit sig att vidarebosätta. I den siffran ingår personer som kommer via familjeåterförening och vidarebosättning inom ramen för landets humanitära mottagningsprogram.20 driver ett humanitärt mottagningsprogram, omfattande 1 900 särskilt utsatta syriska flyktingar. re- fererar till programmet som ett humanitärt program/humanitär insats, trots att delar är identiska med vidarebosättning. åtog sig sålunda att utöver vanliga asylansökningar ta emot 500 syriska flyktingar från de kris- drabbade områdena (HAP I). Mottagandet delades upp i två delar. Den första delen, som omfattade 250 personer, genomfördes i form av familjeåterförening med hjälp av religiösa och civila organisa- tioner. Den andra delen genomfördes tillsammans med UNHCR och omfattade 250 personer som vidarebosattes från . 17Källa: migration statistics, siffror hämtade . Country factsheet: 2016. Country factsheet 2015. 20Se bilaga till meddelande från kommissionen till , och rådet, Sjätte rapporten om omplacering och vidarebosättning. Resettlement and the humanitarian admission programme in . Internationell utblick SOU 2017:103 Mot bakgrund av den fortsatta krisen i åtog sig att vidarebosätta ytterligare 1 000 syriska flyktingar från krigsregionen (HAP II). De första 400 personerna vidarebosattes genom familjeåterförening, där religiösa försam- lingar och kristna organisationer fick föreslå hälften var av de personer som skulle omfattas. Även privatpersoner hade möjlighet att föreslå sina familjemedlemmar, genom elektroniskt formulär. Efter en avslutad första antagning mottogs de följande 600 perso- nerna i samarbete med UNHCR. Den tredje delen av programmet (HAP III) planeras inkludera 400 särskilt utsatta personer utvalda av UNHCR. Vid ankomsten till genomförs ett förkortat registreringsförfarande och en obligatorisk hälsoundersökning. Därefter beviljas personerna asyl i enlighet med 3 a § i den österrikiska utlänningslagen. För- utom de förmåner som beviljas inom det ordinarie mottagnings- systemet får deltagarna extra stöd i form av olika insatser för att underlätta integrationen. De personer som kommit inom ramen för ett HAP har tidigare erhållit flyktingstatus. Genom en lagändring kunde i stället status som alternativt skyddsbehövande beviljas, vilket inte ger rätt till permanent uppehållstillstånd. Enligt en lagändring får personer som beviljats flyktingstatus efter bara ett tidsbegränsat uppehållstillstånd . Humanitära viseringar och asylansökningar vid utlandsmyndighet Det fanns tidigare (fram till i vart fall ) en möjlighet att söka asyl vid en österrikisk utlandsmyndighet.22 Ansökan kunde lämnas in både i hemlandet och i tredje land, men en ansökan inlämnad i hemlandet avslogs regelmässigt med hänvisning till kravet att man ska befinna sig utanför sitt ursprungsland för att rätt till asyl ska föreligga. är möjligheten att söka på grund av skyddsskäl reserverad för särskilt utsatta släktingar (familjeåterförening). Grunden för möjligheten att söka asyl från en diplomatisk representation fanns i den dåvarande utlänningslagen . 22 Noll, G. (2002). Study on the feasibility of processing asylum claims outside the EU against the background of the Common European asylum system and the goal of a common asylum procedure, se s. 95 f. I huvudsak var det konventionsflyktingar som avsågs. Proceduren var helt skriftlig. Sökanden skulle fylla i ett formulär som skickades från utlandsmyndigheten till det österrikiska migrationsverket. Myndigheten gjorde därefter en pre-screening och bedömde sannolikheten för att sökanden skulle komma att beviljas asyl vid en nationell prövning. Om utgången av pre-screeningen var positiv utfärdades visering och sökanden kunde resa in i för att där lämna in en formell asylansökan inom ramen för den ordinarie asylprocessen. Personalen vid utlandsmyndigheten intervjuade inte sökanden, utan såg bara till att frågeformulären fylldes i och tog kopior av relevanta dokument. Personalen gjorde heller ingen egen utvärdering och hade inget att göra med själva beslutsprocessen.23 Inresetillstånd baserat på enbart skyddsskäl utfärdades dock i mycket få fall. Förfarandet inriktade sig i huvudsak på familjeåter- förening. mottog över 5 000 ansökningar, vilket var betydligt fler än de cirka 500 ansök- ningar som inkom . Merparten av ansök- ningarna kom från afghaner som befann sig i () och (). Endast ett fåtal beviljades inresetillstånd, detta då och ansågs vara säkra länder för afghaner. Som en jämförelse kan nämnas att andelen positiva beslut för afghaner som tagit sig till för att söka asyl på plats var (men skillnaden kan ha flera orsaker). har cirka 60 miljoner invånare och registrerade totalt 83 540 asylsökande, vilket motsvarar av det totala antalet asylsökande i EU det året.24 Det totala antalet migranter som kom till uppgår till nästan det dubbla. var antalet asylansökningar 122 960 stycken, motsvarande 9,76 pro- cent av det totala antalet i EU. Under fick avslag på sina asylansökningar. De största nationaliteterna bland de asyl- sökande var i fallande ordning , , , och . 23Mer om denna skriftliga process finns i rapporten som nämns i föregående fotnot, s. 98 f. Den italienska lagstiftningen innehåller inte några särskilda bestämmelser om vidarebosättning. startades ett permanent nationellt vidarebosättningsprogram, med ett officiellt löfte från inrikesministern att 500 personer skulle vidarebosättas , i första hand från och Sudan.25 utökades denna kvot till 1 989 personer med anledning av EU:s vidarebosättningsprogram av . Vidarebosättningen sker i samarbete med UNHCR och IOM. Mellan och omplacerades 354 syriska flyktingar från och 10 från . Innan vidarebosättningsprogrammet infördes hade haft ett par pilotprojekt. vidarebosattes 200 palestinska flyktingar som bodde i ett flyktingläger mellan och . Under ett annat projekt 2010 vidarebosattes ett dussin eritreanska flyktingar från . vidarebosatte dock inga flyktingar –2014.26 har fått ta emot många asylsökande på grund av sitt geografiska läge nära , vilka ansvarar för i enlighet med Dublinförordningens ansvarskriterier. Som en följd av EU:s beslut om vidarebosättning och uttalandet mellan och ska knappt 40 000 personer omfördelas från till övriga EU fram till slutet av 2017. Humanitära viseringar och privata sponsorprogram startades ett försöksprojekt som kallas eller Humanitarian är ett samarbete mellan det italienska , inrikes- departementet och ett antal kristna sammanslutningar. Avsikten är att tillåta laglig inresa (genom humanitär visering) i för personer på flykt med ett tydligt behov av internationellt skydd och att ta hänsyn till särskild sårbarhet för personer som lätt kan falla offer för människohandel och som inte har någon möjlighet 25Källa: EMN. resettlement study national report. 26Källa: EMN. Country factsheet: 2014. 27Källa: EMN. resettlement study national report. att på egen hand ta sig till . Dessa personer kan tas ut även om de inte uppfyller kraven i . Prog- rammet är öppet för, men inte begränsat till, ensamstående kvinnor med barn, kvinnor som utsatts för människohandel, ensamkom- mande barn, äldre personer och personer med funktionshinder eller allvarlig sjukdom. Projektet är ett komplement till den traditionella vidarebosättningen. Valet och utfärdande av humanitära viseringar sker enligt följande: –den humanitära insatsen riktar sig till alla människor i utsatta situationer, oavsett religiös eller etnisk bakgrund, –de ansvariga organisationerna upprättar, antingen med hjälp av egen personal på plats eller genom rapporter från lokala aktörer, en lista över potentiella deltagare. Riktigheten i uppgifterna kontrolleras av de lokala organisationerna och av de italienska myndigheterna, –Listan över potentiella deltagare överförs till de italienska utlands- myndigheterna i de aktuella länderna för kontroll av Inrikes- departementet, –de italienska utlandsmyndigheterna i de berörda länderna ut- färdar slutligen viseringar med begränsad geografisk giltighet i enlighet med artikel 25 i viseringskodexen. Totalt räknade man med att ta emot 1 000 personer och enligt ett nyhetsbrev från , (ERN+) har detta också lyckats. Vidare har under- tecknats ett nytt ”memorandum of understanding”, MoU, mellan den italienska staten å ena sidan och den stora kristna organisa- tionen Comunità di Sant', Internationella federationen av protestantiska kyrkor i (FCEI) och styrelsen för den valdensiska kyrkan i november 2017.28 Enligt denna ska ytterligare särskilt utsatta 1 000 skyddsbehövande tas emot från . Projektet beskrivs närmare i avsnitt 3.4. 28 /sites/icmc.tttp.eu/files/%20Newsletter%20%232.pdf har drygt 82 miljoner invånare. tog emot 476 510 asylansökningar, motsvarande av det totala antalet asylansökningar i EU det året.29 Under fick avslag på sina ansökningar. var det 745 155 asylansökningar, motsvarande av det totala antalet asylansökningar i EU. Under var det som fick avslag på sina asylansökningar. De flesta sökande kom från och . var det bara 77 485 asylansökningar, varav fick avslag. infördes ett snabbspårs- förfarande för personer från säkra länder, vilket ska ta . Beslutet kan överklagas inom , varefter överinstansen har på sig att pröva överklagandet. Särskilda center för mottagning och inkvartering av sådana sökande har inrättats. beslutade att starta ett pilotprogram i samarbete med UNHCR innebärande att åren 2012–2014 skulle vidarebosättas 300 särskilt utsatta flyktingar. beslutades att vidarebosättningsprogrammet skulle fortsätta och kvoten höjdes till 500 personer . Inom ramen för EU:s frivilliga vidarebosättning beslutad förband sig den tyska regeringen att ta emot totalt 1 600 personer i behov av internationellt skydd fram till slutet av 2017, till stor del syriska medborgare från och . Som huvudregel måste de som antas inom vidarebosättnings- programmen ha erkänts av UNHCR såsom varande personer i behov av internationellt skydd. UNHCR lämnar förslag till beslut och den federala myndigheten fattar det slutliga beslutet. Personer som vidarebosätts till får normalt ett tids- begränsat uppehållstillstånd på initialt . Utgångspunkten är dock att bosättningen i ska komma att bli permanent. 29 Källa: EMN. Country factsheet: 2016. har genomfört humanitära antagningsprogram i olika former , på mer regelbunden basis. Det senaste av dessa program är the Admission Programme for Beneficiaries of Protection from , its Neighbouring Countries, and (HAP ). Programmet, som har upphört, inleddes när inbördeskriget bröt ut i och antalet personer i behov av skydd stadigt ökade inom och utanför . beslutade att ta emot 5 000 särskilt utsatta syriska flyktingar . Detta program följdes av två andra; HAP 2, med en kvot om ytterligare 5 000 personer och därefter HAP 3, med en kvot om ytterligare 10 000 personer . De flesta av de personer som antogs hade beviljats flyktingstatus av UNHCR, men det var inget krav. Admission Procedure for Afghan Local Staff till var tyska trupper statio- nerade i inom ramen för NATO:s ISAF-insats. De tyska styrkorna var beroende av hjälp från lokalanställda, t.ex. tolkar, chaufförer och andra yrkesgrupper. I takt med att den tyska närvaron i minskade, upphörde också arbetstillfällena för många av de lokalanställda. erbjuder sina tidigare lokalanställda, vilka uppgivit att de befinner sig i riskzonen på grund av sitt tidigare arbete för de tyska styrkorna, inresa till efter en individuell bedömning. Fram till hade sålunda 1 865 tidigare lokalanställda afghaner lämnat in sådana riskanmäl- ningar, av vilka 787 beviljades inresa tillsammans med sina närmaste familjemedlemmar. Per hade totalt 2 523 personer beviljats inresa. Normalt får dessa personer inledningsvis ett uppehållstillstånd . kan de få ett permanent 30 Resettlement and Humanitarian in , s. 15–16, do/networks/european_migration_network/reports/docs/emn-studies/emn-studies- 11a__resettlement_humanitarian_admission_en.pdf uppehållstillstånd om de uppfyller vissa krav, särskilt kraven på att kunna försörja sig och tillräckliga kunskaper i det tyska språket.31 Privata/ideella sponsorprogram Vid sidan av de tre humanitära inreseprogrammen som bedrivs av de federala myndigheterna har genomförts privat sponsrade inrese- program för syrier i 15 av 16 tyska delstater. Dessa tillåter särskilt utsatta syrier med släkt i att resa in i . De flesta av dessa program är nu avslutade. De som har möjlighet att vara sponsorer är i första hand tyska och syriska medborgare som har bott i och som önskar ta emot syriska släktingar som vill söka skydd i landet. Sponsorerna måste vara be- redda att stå för alla kostnader för resan till och vistelsen i och måste kunna visa att de har dessa resurser. Personer som beviljas inträde inom ramen för dessa program får ett tvåårigt uppehålls- tillstånd med möjlighet att ansöka om förlängning. Vid slutet av 2015 hade 21 500 personer beviljats inresetillstånd till inom dessa program.32 Programmen diskuteras mer utförligt i avsnitt 3.4. har 5,2 miljoner invånare och tog 2015 emot 31 110 asyl- ansökningar, motsvarande av det totala antalet asyl- ansökningar i EU/EES det året.33 fick avslag på sina ansökningar. beslutade den norska regeringen att införa tillfälliga gränskontroller. Gränskontrollerna förlängdes34 till och pågår . Kontrollerna infördes för att hantera den rådande flyktingsituationen . Sedan gränskontrollerna infördes har det skett en avsevärd 31Resettlement and Humanitarian in , s. 17, do/networks/european_migration_network/reports/docs/emn-studies/emn-studies- 11a__resettlement_humanitarian_admission_en.pdf 32Resettlement and Humanitarian in , s. 6 och 40, do/networks/european_migration_network/reports/docs/emn-studies/emn-studies- 11a__resettlement_humanitarian_admission_en.pdf Country Factsheet: 2015. minskning av antalet asylsökande i Norge.35 Vid utgången av hade 2 248 asylsökande registrerats i , dvs. en nedgång jämfört med . Så låga ankomsttal har inte haft sedan 1997.36År 2016 var det 3 485 asylansökningar, motsvarande av det totala antalet ansökningar i EU. De flesta sökande kom från , och Afghanistan.37 har länge erbjudit olika former av vidarebosättning. Redan efter började man med ad hoc-insatser då man vidarebosatte ungrare. och framåt arbetade man med vidarebosättning av båtflyktingar. etablerades ett årligt vidarebosättningsprogram i nära samarbete med UNHCR. De allra flesta flyktingar som erbjuds vidare- bosättning i hänvisas från UNHCR. Medan i första hand accepterar fall där den sökande är i behov av internationellt skydd, kan vidarebosättning även i vissa fall genomföras på grund av deltagande i bredare strategiska vidarebosättnings- program. I undantagsfall kan sökande också tas emot enbart på grundval av starka humanitära skäl. Årliga kvoter för vidarebosätt- ning fastställs av efter förslag från Justitie- och bered- skapsdepartementet. Kvoten fördelas på olika flyktinggrupper, t.ex. medicinska fall och akutfall och förändras år . har syriska flyktingar dominerat den årliga kvoten.