sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — I artikeln anges bl.a. att var och en, vid prövningen av hans eller hennes civila rättigheter och skyldigheter, ska vara berättigad till en rättvis och offentlig för- handling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk dom- stol, som upprättats enligt lag (art. 6.1). Familjerättsliga tvister är en typ av tvister som rör civila rättigheter och som därför anses falla under tillämpningsområdet för artikeln. Även verkställigheten av en dom i en sådan tvist anses som en del av det förfarande genom vilket de civila rättigheterna fastställs. har i fallet Micallef mot uttalat att artikel 6.1 är tillämplig även när det gäller förfaranden om interimistiska åtgärder relaterade till civila rättigheter men det kan undantagsvis finnas skäl att tillämpa arti- keln mindre strikt i sådana förfaranden. För att konventionens garantier i fråga om ett rättvist rätte- gångsförfarande ska bli effektiva måste det finnas en grundläggande rätt till domstolsprövning, dvs. en rätt att få tillträde till domstol. Artikel 6.1 i konventionen innehåller som framgår ovan också ett krav på att rättegång i mål om bl.a. civila rättigheter och skyl- 5 Avsnittet bygger på , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 2015, s. 19 f. Nedslag i internationell rätt digheter ska hållas inom skälig tid. I mål om vårdnad, boende och umgänge, liksom andra civilrättsliga mål, räknas tiden från den dag som målet anhängiggörs vid domstol fram till dess att det finns en lagakraftvunnen dom som kan verkställas. I mål om vårdnad eller umgänge kan en långdragen process bidra till att barnet hinner rota sig i en viss miljö eller att barnets relationer till båda eller någon av föräldrarna hinner utvecklas i negativ riktning. Detta kan få till följd att det i praktiken blir omöjligt, eller olämpligt, att ändra på den situation som uppkommit eller befästs under handläggningen av målet. För att processen ska bli meningsfull i dessa mål krävs alltså att målen handläggs och avgörs skyndsamt. Även relativt korta dröjsmål kan strida mot artikel 6.1. Artikel 8 i angår rätten till skydd för bl.a. privat- och familjelivet. I artikeln anges att var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespon- dens (art. 8.1). Rätten innebär som huvudregel en rätt att leva tillsammans och att på olika sätt behålla och utveckla relationerna utan att staten ingriper. Lagstiftning som gäller vårdnad, boende och umgänge med barn faller inom tillämpningsområdet för arti- kel 8. Detsamma gäller de avgöranden i enskilda fall som nationella domstolar eller myndigheter träffar i sådana frågor. Artikel 8 inne- bär också krav på förfarandet i mål om vårdnad och umgänge. De berörda föräldrarna och barnen måste få möjlighet att på ett effek- tivt sätt delta i rättegången. Det är också viktigt att domstolen får ett gott underlag för sitt beslut. I vårdnads- och umgängesfrågor ska domstolen fästa särskild vikt vid barnets intressen. Av rätten till familjeliv följer att den förälder som vid skilsmässa inte får vård- naden om sitt barn som huvudregel har rätt till umgänge med barnet. Det kan finnas särskilda skäl att utesluta umgängesrätt, i vart fall tillfälligt. Artikel 8 kan vara tillämplig även på relationer utanför kärn- familjen bestående av föräldrar och barn. Förhållandet mellan barn- barn och deras far- och morföräldrar är exempel på familjeband som skyddas. De rättigheter som härleds ur artikeln är dock inte lika långtgående när det gäller mera avlägsna familjerelationer som när det gäller förhållandet mellan föräldrar och minderåriga barn. Nedslag i internationell rätt om de grundläggande rättigheterna Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU:s rättighetsstadga) beskriver de fri- och rättigheter som EU er- känner att varje människa har. Artikel 24 i stadgan reglerar barnens rättigheter. Av artikeln framgår att barn har rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd. De ska fritt kunna uttrycka sina åsikter och dessa ska beaktas i frågor som rör barnen i förhållande till deras ålder och mognad. Vidare ska, vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata insti- tutioner, barnets bästa komma i främsta rummet. Det slås också fast att varje barn har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkta kontakter med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa. Artikel 7 i stadgan handlar om rätten till respekt för privatlivet och familjelivet. Av artikeln framgår att var och en har rätt till re- spekt för sitt privatliv och familjeliv, sin bostad och sina kommu- nikationer. Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upp- hävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (II-förordningen) är hörnstenen i det rättsliga samarbetet på familjerättens område i EU. Förordningen innehåller regler om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (t.ex. vårdnad och umgänge). II-förord- ningen är tillämplig i alla medlemsstater utom . Kommissionen har lagt fram ett förslag till omarbet- ning av den s.k. II-förordningen. Förslagets syfte är att underlätta handläggningen av tvister om barn och att förbättra den fria rörligheten av avgöranden på detta område i EU. Det föreslås bl.a. att det införs en allmän skyldighet att ge barn som kan bilda sina egna åsikter möjlighet att komma till tals i mål om föräldra- Nedslag i internationell rätt Det finns också förslag som syftar till att möjliggöra en snabbare verkställighet av domar i andra medlemsstater.6 6 bryssel-ii-forordning_H306FPM116 och 2351_sv.htm (hämtat ). 5 Något om konflikter om barn Ett sätt att se på ett mål om vårdnad, boende och umgänge är att överväga om det rör en intresse- eller värdekonflikt.1 En intresse- konflikt kännetecknas i den situationen av en social relation där föräldrarna har oförenliga krav om en knapp resurs, nämligen bar- net. Ett exempel på en sådan konflikt är att föräldrarna är oense om hur mycket tid barnet ska spendera med var och en av dem trots att de inte har några negativa synpunkter på den andras föräldraför- måga. Tvisten handlar då i första hand om frågorna om barnets boende och umgänge. En värdekonflikt kännetecknas i stället av att den rör fakta eller värderingar. Det kan handla om att en av – eller båda – föräldrarna ifrågasätter den andra förälderns lämplighet som vårdnadshavare, förmåga till samarbete etc. Ett exempel på en sådan konflikt är att en av föräldrarna påstår att den andra har ett missbruk och därför är olämplig som vårdnadshavare eller som boende- eller umgängesförälder. Ett annat exempel är att religiösa eller kulturella skillnader får till följd att föräldrarna har olika uppfattning om upp- fostran och om skolval och sjukvård för barnet. De flesta konflikter är inte renodlade utan har inslag av både intresse- och värdekonflik- ter.2 1Aubert, , Continuity and Development in and Society, 1989, s. 95 f. 2Se t.ex. , , Vårdnadstvister: en rättssociologisk studie av tingsrätts funktion vid hand- läggning av vårdnadskonflikter med utgångspunkt från barnets bästa, 2003, s. 172, f. med där angivna hänvisningar och Stiftelsen , Slutrapport rättigheter i vårdnadstvister, 2015, s. 10 f. Något om konflikter om barn Föräldrar och barn i vårdnadstvister () publicerade rappor- ten Barn, föräldrar och separationer Utvecklingen under 2000-talet.3 Av rapporten framgår att har antalet barn i åldern 0–som varit med om att deras biologiska föräldrar eller adop- tivföräldrar separerat varierat mellan knappt 40 000 och knappt 50 000 . Antalet var högst (48 480) och lägst (39 686). steg antalet till 43 2009 för att sedan minska till 41 2011 (s. 11 och 51). I rapporten studerade SCB (–2011) hur risken för att barnet skulle vara med om att föräldrarna separerade påver- kades av sju olika bakgrundsvariabler. Dessa var familjetyp, barnets ålder, antal hemmaboende syskon, barnets och föräldrarnas födelse- land, föräldrarnas högsta utbildningsnivå, mammans ålder vid bar- nets födelse och föräldrarnas sysselsättningsstatus (s. 9). Att uppleva en separation mellan föräldrarna var ungefär dubbelt så vanligt bland barn med samboföräldrar som bland barn med gifta föräldrar. Enligt SCB kunde en förklaring till detta vara att de sist- nämnda föräldrarna var mer säkra på att de ville leva med varandra då de hade tagit steget att gifta sig. Under hela den studerade perio- den var risken för att barnet skulle få uppleva en separation störst bland yngre barn, i åldern 1–. Även antalet hemmaboende syskon påverkade separationsrisken. Dessutom varierade separationsrisken beroende på barnets och föräldrarnas födelseland. var risken störst för inrikes födda barn med en inrikes och en utrikes född förälder. Att båda föräldrarna var utrikes födda, eller att barnet var det, innebar också en större risk. I rapporten pekade SCB på att tidigare studier visat att den större separationsrisken för barn med utrikes födda föräldrar i stor utsträckning berodde på att föräldrarna – generellt sett – hade lägre inkomster och förvärvsarbetade i mindre omfattning än inrikes födda föräldrar. Till detta kom att föräldrarnas utbildningsnivå hade stor betydelse för separationsrisken. Risken var lägst för barn som hade minst en förälder med eftergymnasial ut- 3 Demografiska rapporter 2013:1. Något om konflikter om barn SCB konstaterade också att föräldrar som får barn tidigt separerar i större utsträckning än andra. Det fanns en väsentligt större separationsrisk om mamman var vid barnets födelse. Risken var minst om hon i stället var eller äldre. Vidare påverka- des separationsrisken av föräldrarnas sysselsättningsstatus, dvs. om de förvärvsarbetade eller inte (s. 17 f.). I en rättssociologisk avhandling av behandlas bl.a. vad som kännetecknar föräldrar som för talan i domstol om vård- nad om barn. I avhandlingen jämfördes vissa resultat med vad SCB hade kommit fram till i en demografisk rapport om separationer och skilsmässor5. En slutsats i avhandlingen var att en majoritet av föräldrarna hade bildat familj relativt snabbt. Många av dem hade lärt känna varandra, flyttat ihop, fått barn och separerat inom loppet av . En annan slutsats var att det fanns en överrepresentation av föräldrar födda utanför jämfört med befolkningen i landet i stort. Det fanns också en överrepresentation av föräldrar med ett ”splittrat” uppväxthem. I SCB:s rapport konstaterades att föräldrarnas utbildningsnivå påverkade separationsrisken. I föräldrapopulationen i avhandlingen fanns också en överrepresentation av pappor med låg utbildning. I rapporten pekade SCB på att låga inkomster ökade separationsrisken. I avhandlingen konstaterades att föräldrarna var kriminellt belastade i större utsträckning än totalbefolkningen. Vidare fanns det en överrepresentation av föräldrar som led av missbruk eller psykiska besvär. En slutsats i avhandlingen var att föräldrar som förde talan om vårdnad om barn var en socialt och ekonomiskt utsatt grupp (s. 79). Mot bakgrund av slutsatserna i avhandlingen har det diskuterats om en vårdnadstvist primärt är en juridisk kon- 4Vårdnadstvister: en rättssociologisk studie av tingsrätts funktion vid handläggning av vård- nadskonflikter med utgångspunkt från barnets bästa, 2003. 5Statistiska centralbyrån, Demografiska rapporter 1995:1. Något om konflikter om barn flikt eller om den i stället är ett symptom på en problemfylld och krisartad livssituation.6 avhandling indikerade att låg utbildningsnivå och arbetslöshet hos föräldrarna har betydelse för om de – eller en av dem – väcker talan i domstol om vårdnad om barn. Av intresse i sammanhanget är att andra studier respektive har visat att dessa faktorer var för sig ökar separationsrisken7. med flera författares senaste forskning, som är under publicering (), bekräftar till stor del resultaten av den tidigare forskningen. Ny kunskap som tillförts genom den senaste forskningen är bl.a. följande: •Barn som berörs av vårdnadstvister har föräldrar från olika sam- hällsskikt, vårdnadstvisten är på så vis klasslös. Socialt utsatt arbetarklass är dock överrepresenterad. Många barn och föräld- rar, oberoende av klass lever i socialt utsatta situationer under vårdnadstvisten. •Berörda barn är flickor och pojkar med en medianålder . Åldersspridningen är stor från spädbarn till . •Hälften av barnen i vårdnadstvister har varit föremål för en oros- anmälan.8 Om föräldrars och barns mående Ett av syftena med med fleras senaste forskning (se ovan) var att undersöka föräldrarnas mående under handlägg- ningen av vårdnadstvisten. I det syftet genomfördes aktstudier och en enkätundersökning. Enkäten besvarades av 202 föräldrar. Det genomfördes även en fördjupad studie, genom intervjuer, med 48 av de föräldrar som hade besvarat enkäten. Det var företrädesvis medelklassföräldrar som besvarade enkäten och som intervjuades. 6Rejmer, , , Vårdnadstvister och barnets bästa. Om konfliktlösning på familjerättens område, 2003, i Retfærd: Nordisk juridisk tidsskrift, årgång 26, nr 102, s. 65. 7Jalovaara, , Socio-economic status and divorce in first marriages in 1991–93, Popu- lation Studies 55(2), s. 119 f. och , , The effect of economic stability on family stability among welfare recipients, 29(30), s. 223 f. 8Uppgifter från och forskningsrapporten av henne, m.fl,, Föräldrar i vårdnadstvist: vilka är de, vad handlar konflikten om och hur upplever de samhällets interventioner? Något om konflikter om barn Resultaten är med andra ord inte representativa för hela gruppen av föräldrar i vårdnadstvister. Av den genomförda studien framkom att föräldrar i vårdnads- tvister generellt sett lider av stressrelaterad ohälsa. Därutöver upp- gav av de medelklassföräldrar som ingick i enkätunder- sökningen och i den fördjupande intervjustudien att de hade en diagnos. Det rörde sig främst om psykisk ohälsa och neuro- psykiatriska diagnoser. av föräldrarna som medverkade i enkätstudien uppgav att de hade en fysisk funktions- nedsättning som påverkade deras vardag. Studien visade även att barnen generellt sett mår dåligt. Det framgick vidare att barns mående under en vårdnadskonflikt är relaterat till barnets ålder, konfliktens längd och intensitet samt föräldrarnas mående (se nedan). Resultaten visade också att föräldrar ogärna berättar om ohälsa under en pågående vårdnadstvist eftersom det kan vändas emot dem. I rapporten anges vårdnadstvisten som en tänkbar förklaring till ohälsan eftersom en sådan tvist leder till långvarig stress som i sin tur kan bidra till ohälsa. Det finns också en koppling mellan föräld- rarnas ohälsa och barnens mående på så sätt att föräldrarnas ohälsa påverkar barnens mående negativt. Av uppgifter som besvarades av medelklassföräldrar i enkätstudien framgår att: av barnen är diagnosticerade med en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. av barnen lider av ångest. •Hälften av barnen tar ansvar för föräldrarnas relation. av barnen oroar sig för föräldrarnas och sin egen situa- tion.9 9 Uppgifter från och hennes senaste forskningsrapport (se ovan). Något om konflikter om barn Allvarliga konflikter mellan föräldrarna är en riskfaktor för barnet Att föräldrarna separerar innebär i regel en stor förändring för familjen men behöver i sig inte innebära negativa konsekvenser för barnet. Forskning visar dock att uppslitande konflikter mellan för- äldrarna i samband med separationen är negativt för barn.10 med fleras kommande forskningsrapport (se ovan) innehåller en redogörelse för forskningsläget. Texten nedan bygger på den redogörelsen. Av tidigare forskning framgår att fortsatta konflikter efter sepa- rationen kan bidra till att barnet utvecklar ohälsa. Fortsatta föräldra- konflikter är alltså en omständighet som har en mycket negativ inverkan på barns mående efter en separation eftersom barnet tvingas leva under höga stressnivåer . forsk- ning har påvisat ett samband mellan barns mående och föräldra- konfliktens intensitet. Ju högre konfliktnivå, desto sämre mår bar- net. Dessutom har det påvisats ett samband mellan barns mående och antalet stressfyllda händelser och livsförändringar som barnet utsätts för under och efter separationen. Ju högre stressnivå och ju fler livsförändringar, desto större inverkan på barnets mående. Där- utöver har ett samband mellan fortsatta föräldrakonflikter med hög konfliktnivå och domstolsprocesser visats. forskning visar entydigt att långvariga och djupa föräldrakonflikter innebär stora påfrestningar för barn och att konflikterna är en bidragande orsak till att barn utvecklar en egen problematik. Det finns exempelvis studier som visar att en vårdnadstvist ökar risken för att barnet ut- vecklar beteende- och skolproblem samt psykisk ohälsa på kort men även lång sikt. Även barns fysiska hälsa kan enligt tidigare forsk- ning påverkas negativt. Exempelvis kan barnets förmåga att hante- ras stress påverkas negativt på grund av långvarig utsatthet för för- äldrakonflikten. Osämja, konflikter och dålig kommunikation mellan föräldrarna är alltså en stark riskfaktor för en ogynnsam social och känslo- 10 Se t.ex. Gähler, , Life After Divorce. Economic, Social and Psychological Well-being among Swedish Adults and Children, 1998, Doktorsavhandling. Se även m.fl., Skiljas, barnen berättar, 2008, s. 46, , Vårdnad, boende och umgänge. – stöd för rättstillämpning och handläggning inom familjerätt, 2012, s. 28 och 29 med där angivna hänvisningar. Något om konflikter om barn mässig utveckling hos ett barn. Barn som inte har något eller ett mycket konfliktfyllt umgänge med den ena föräldern riskerar att påverkas negativt av detta. Föräldrarnas förmåga att samarbeta tycks vara det som har störst betydelse för barnets möjligheter att be- arbeta separationen.11 11 Se med fleras kommande forskningsrapport och där angivna referenser. 6 Varför har vårdnadsmålen ökat? I våra direktiv anges att antalet vårdnadsmål i domstol har ökat markant . En huvuduppgift för oss är därför att identi- fiera och analysera de faktorer som kan ha bidragit till ökningen av antalet mål. Som en bakgrund till denna analys redovisar vi en del statistik om antalet mål om vårdnad i tingsrätt och om en del upp- gifter inom , som ofta är ett led i en domstolsprocess om barn. Vi redovisar också viss statistik om antalet separationer. Kapitlet inleds med en redogörelse för viss befolkningsstatistik. folkmängd ökade från 9 113 257 till 9 851 017.1 Detta motsvarar en ökning . Antalet barn i ökade från 1 933 920 till 2 025 0772, vilket motsvarar en ökning om . 1Statistiska centralbyrån, Statistikdatabasen/Befolkning/Befolkningsstatistik/ Folkmängd/Befolkning efter ålder och kön. –2015 (hämtat ). 2Se ovanstående fotnot. Varför har vårdnadsmålen ökat? 6.3Antalet vårdnadsmål i domstol publicerar officiell statistik avseende domstolarnas verksamhet.3 Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från publikationerna Domstolsstatistik för åren 2003, 2006, 2009, 2014 och 2015. Tabell 6.1 Avgjorda tvistemål avseende vårdnad av barn m.m. –2015 Talan om vårdnad om barn, m.m. Uppgifterna i tabell 6.1 är hämtade från den officiella statistiken, från kategorin ”Talan om vårdnad om barn m.m.” i tabell 1.4 eller 1.5 i de nämnda publikationerna. I den officiella statistiken redovisas endast uppgifter om antalet avgjorda mål i denna kategori. Med utgångspunkt i tabell 6.1 avgjordes (6 296-2 909=) 3 387 fler vård- nadsmål 2015 än . Detta motsvarar en ökning av antalet avgjorda mål med (3 387/2 909=) mellan 3 –2001 producerades domstolsstatistiken av (). Varför har vårdnadsmålen ökat? Det rör sig alltså om mer än en fördubbling av antalet vård- nadsmål. Uppgifterna i tabell 6.1 kan dock vara i någon mån miss- visande. Den nu aktuella kategorin – Talan om vårdnad om barn m.m. – avser nämligen inte bara mål där föräldrar tvistar om vård- naden om barnet eller barnen. I kategorin ingår också mål om över- flyttning av vårdnaden till särskilt förordnade vårdnadshavare. För att få tillgång till mer rättvisande uppgifter har vi vänt oss till Dom- stolsverket. Innan vi lämnar uppgifterna i tabell 6.1 är det dock värt att notera att antalet vårdnadsmål var lågt även om man jämför , framför allt . 6.3.2Domstolsverkets till utredningen framtagna statistik Som framgått av föregående avsnitt innehåller den officiella stati- stiken om antalet mål om vårdnad om barn, m.m. mål som inte är relevanta för frågan om vårdnadstvister mellan föräldrar har ökat. Mål om överflyttning av vårdnaden till en särskilt förordnad vård- nadshavare är nämligen inte en tvist mellan föräldrar. Här är i stället socialnämnden kärande. I syfte att skilja ut de mål där föräldrar tvistar om vårdnaden om barn har vi beställt särskild statistik från Dom- stolsverket.4 Statistiken är hämtad från statistiksystemet , vars källa är domstolarnas verksamhetsstöd . Inom målkoden ”1216 Vårdnad” har sökt efter mål där sökanden eller käranden inte är en privatperson utan en organisation eller en myndighet. Träfflistan har sedan kontrollerats för att utesluta andra sökanden eller käranden än kommuner. I statistiken kallas ”kommun” för ”socialnämnd”. Tabell 6.2 baseras på den aktuella statistiken. 4 Den statistik som vi beställt särskilt från är s.k. levande statistik, vilket innebär att uppgifterna i viss utsträckning kan variera beroende på när statistikuttaget gjorts. Varför har vårdnadsmålen ökat? Antalet inkomna mål med målkoden Vårdnad under samt antalet av dessa mål med en socialnämnd som sökande/kärande Antalet av dessa mål som sökande/kärande har antalet inkomna mål ökat med (6 185- 3 108=) 3 077 mål. Ökningen motsvarar (3 077/3 108=) . Om man däremot räknar bort målen där socialnämnd är sökande eller kärande är ökningen av antalet inkomna mål (4 166-2 822=) 1 344 mål. Ökningen motsvarar då (1 344/2 822=) . Detta är intressant eftersom mål där socialnämnd är sökande eller kärande som sagt inte är tvister mellan föräldrar. När man diskuterar i vilken utsträckning antalet vårdnadsmål i domstol har ökat är därför ökningen om mer relevant. Av visst intresse är att redovisa även hur antalet och andelen mål med målkoden ”1216 Vårdnad” där socialnämnd är sökande eller kärande har utvecklats år för år. Utvecklingen redovisas i tabell 6.3, vilken också baseras på den statistik som har försett oss med. Som framgår av tabellen har såväl antalet som andelen mål där socialnämnden är sökande eller kärande ökat kraftigt . SOU 2017:6 Varför har vårdnadsmålen ökat? Antalet inkomna mål med målkoden Vårdnad under åren 2006–2015 där en socialnämnd varit sökande/kärande samt i hur stor andel av det totala antalet mål i kategorin som en socialnämnd varit sökande/kärande sökande/kärande (i procent) Ett yrkande om vårdnad kan också prövas inom ramen för ett mål om äktenskapsskillnad. har försett oss med stati- stik över antalet inkomna mål med målkoden ”1217 Äktenskaps- skillnad” –2015. I tabell 6.4 redovisar vi dessa upp- gifter. Varför har vårdnadsmålen ökat? Antalet inkomna mål i tingsrätt med målkoden Antalet inkomna mål med målkoden har ökat med (8 944- 6 402=) 2 542 mål . Det motsvarar en ökning med (2 542/6 402=) . Som framgår av tabellen minskade antalet mål i denna kategori dock både . Det bör anmärkas att av statistiken framgår inte om makarna har barn eller om det i äktenskapsskillnadsmålet förs talan om vårdnad, boende eller umgänge. Det kan vara intressant att jämföra utvecklingen av målen med målkoderna 1216 och 1217 med utvecklingen för andra mål. ökade antalet inkomna gemensamma ansök- ningar om äktenskapsskillnad (målkod 1312) från 19 478 till 21 365. Detta motsvarar en ökning om . kom det till tingsrätterna in 31 362 dispositiva tvistemål. Motsvarande antal var 40 393. Antalet dispositiva tvistemål har alltså ökat med 29 pro- cent . Varför har vårdnadsmålen ökat? 6.3.3Hur vanligt är det att en förälder yrkar ensam vårdnad?