sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — kvinnor som män med barn i en hög förvärvsfrekvens. Ur ett arbetsgivarperspektiv är det centralt för kompetensförsörjningen att arbetstagare har möjlighet att utveckla sina förmågor, förverkliga sina mål och ambitioner inom yrkeslivet, även med små barn. Föräldraförsäkringen är – tillsammans med barnomsorgen – en väsentlig förutsättning för att föräldrarna ska kunna kombinera arbets- livet med familjelivet. Det finns dock könsbundna normer som be- gränsar individens utveckling på arbetsmarknaden, vilka bland annat medför att fler kvinnor än män tar ut långa obetalda ledigheter och väljer att arbeta mer deltid, inte minst i samband med familjebildning. Närmare om utredningens förslag att utöka antalet reserverade föräldrapenningdagar Utredningen föreslår att det totala antalet föräldrapenningdagar ska uppgå till 460, med individuell fördelning till varje förälder. Utredningen föreslår därutöver en utökning av antalet reserverade föräldrapenningdagar från 90 för vardera för- äldern. Detta innebär att av förälderns , ska endast kunna överlåtas. Av de 151 reserverade dagar ska dess- utom 130 tas ut innan barnet fyller . En konsekvens av förslaget är att en förälder, efter överlåtelse, maximalt kan uppbära 260 föräldra- penningdagar fram tills barnet fyller . Utredningens förslag om att ytterligare begränsa möjligheten att överlåta föräldrapenningdagar bör inte genomföras, då förslaget inne- bär att föräldrarna fråntas möjligheten att disponera ersättningen på ett sätt som speglar deras behov, förutsättningar och önskemål. För- slaget riskerar dessutom medföra att kvinnors obetalda ledighet ökar. Kvinnors obetalda föräldraledighet riskerar att öka Av utredningen framgår att uttaget av föräldrapenningdagar inte speglar helheten i frånvaron från arbetslivet i samband med födelse av barn. Det finns betydande skillnader i längden på föräldraledighet och uttag av föräldrapenningdagar. När föräldraledighet – i stället för för- äldrapenninguttag – mäts under barnets första framkommer att framförallt kvinnors frånvaro från arbetsmarknaden är be- tydligt längre i samband med att de får barn, än vad som visar sig om man endast mäter föräldrapenninguttaget. Studier från Försäkrings- kassan visar att kvinnor under barnets första i genomsnitt är föräldralediga , som de tar ut föräldrapenning- dagar för . Män är i genomsnitt föräldralediga 3,8 måna- der, som de tar ut föräldrapenning för . Av utredningen framgår också att den ökning av antalet reserve- rade dagar inom föräldrapenningen som skett inte per automatik inne- burit mindre föräldraledighet för kvinnor. Utredningens förslag att kraftigt öka antalet reserverade dagar kommer därför med stor sanno- likhet att medföra att kvinnors obetalda ledighet ökar. Detta motver- kar syftet med utredningens förslag. En konsekvens av utredningens förslag är även att föräldrarnas totala frånvaro från arbetsmarknaden riskerar att öka, vilket sker om männens frånvaro ökar som kvinnors frånvaro är oförändrad. Utredningen borde i stället för att föreslå en begränsning av föräldrarnas möjligheter att överlåta för- äldrapenningen, närmare ha utrett och analyserat olika förslag som möjliggör begränsningar av den obetalda föräldraledigheten. Exempel- vis genom mer ändamålsenliga åldersgränser och tydligare koppling mellan rätten till föräldraledighet och uttag av föräldrapenningdagar. Särskilt yttrande av , Företagarna Utredningen om en modern föräldraförsäkring föreslår ett flertal väl avvägda förslag för modernisering och förenkling av föräldraförsäk- ringen. Många av förslagen bidrar till ökade förutsättningar för ett jämställt föräldraskap. Utredningens förslag att ytterligare utöka anta- let reserverade dagar med föräldrapenning från 90 till 151 medför dock negativa effekter och riskerar leda till negativa effekter för företagare och företagande i . Utredningen konstaterar att den faktiska fördelningen av föräldra- penningen mellan män och kvinnor inte är jämställd. Detta icke jämställda uttag får stora samhällseffekter på bland annat arbetsmark- naden, lönebildningen och pensionssystemet. Att komma till rätta med det icke jämställda uttaget av föräldrapenning är i sig mycket angeläget. Av ännu större vikt är dock att skapa förbättrade möjligheter för företagare att utnyttja föräldrapenningen, vilket i sig kan förbättra möjligheterna till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen. Nästan en halv miljon sysselsatta i driver egna företag, eller av alla sysselsatta, vilket gör företagare till landets i särklass största yrkesgrupp. Ytterligare drygt 350 000 människor bedriver näringsverksamhet vid sidan av sin anställning. Det motsvarar fler än alla landets undersköterskor, sjuksköterskor och läkare. Dessa männi- skor – som bidrar till föräldraförsäkringen på samma villkor som an- ställda – kan inte nyttja försäkringen som tänkt. Det icke jämställda uttaget av föräldrapenning gäller för såväl an- ställda som för företagare. Företagande föräldrar är föräldralediga i lägre utsträckning än föräldrar med anställning. Det gäller för både män och kvinnor som driver företag. I Företagarnas rapport fällan framgår att endast fyra av tio kvinnor som är företagare är för- äldralediga , jämfört med nio av tio kvinnor med anställning. Skillnaden är stor även för män, om än inte lika dramatisk. Varannan man som är företagare är föräldraledig i högst en månad, jämfört med var tredje man med anställning. Särskilt lågt uttag har företagare som driver aktiebolag. Kvinnor som driver aktiebolag tar i genomsnitt ut färre än kvinnor med anställ- ning. Föräldraförsäkringens utformning gör det svårt för såväl män som kvinnor som driver företag att fullt ut utnyttja föräldrapenningen. För att förbättra förhållandena för föräldrar med företag efterfrågas en ökad flexibilitet i försäkringen som kan underlätta för företagare att kombinera företagande med familjeliv. Att företagare tar ut färre dagar med föräldrapenning än anställda är ett mönster som också framkommer i exempelvis sjukförsäkringen. Företagare är inte mindre sjuka än anställda men de förhållanden som eget företagande innebär medför att de inte kan använda trygghets- systemet på samma vis som anställda har möjlighet att göra. Utredningen föreslår att antalet reserverade dagar med föräldra- penning ska utökas till 151, från dagens 90. Det är ett långtgående ingrepp i föräldrars självbestämmande och minskar flexibiliteten i försäkringen. Möjligheten för individer och familjer med eget företa- gande att planera arbetet och verksamheten blir kraftigt begränsad. I stället kommer företagande föräldrar att tvingas välja mellan sitt företag och sin familj. Därmed försvagas de incitament som finns att våga satsa på en karriär med eget företagande och befintliga företa- gare kan tvingas att avveckla sin verksamhet. Det är inte rimligt att utsätta människor för den typen av val. Det riskerar även att medföra negativa effekter för företagande och samhällsutveckling. En minskad flexibilitet i försäkringen kommer inte att bidra till att fler kvinnor startar företag. avskräcker socialförsäkrings- systemet – inte minst föräldraförsäkringen – kvinnor i yngre ålder från att starta företag. De kvinnor som driver egna företag är föräldralediga i lägre utsträckning än anställda. Ett trygghetssystem som omöjliggör för individer att vid behov nyttja det förlorar tilltron till och förtroendet för systemet. Att vara föräldraledig som företagare är till naturen svårt. En ytterligare reser- vering av föräldrapenningen skulle försvåra ytterligare. Förslaget riske- rar att leda till att obetald ledighet hos den andra föräldern ökar, vilket varit fallet med den andra reserverade månaden i föräldraförsäkringen. En ökad jämställdhet är eftersträvansvärt men inte på bekostnad av att företagare ska tvingas välja mellan sitt företag eller sin familj. Företagarna kan därför inte ställa sig bakom utredningens förslag om att antalet reserverade dagar med föräldrapenning ska utökas till 151. Betänkande SfU 1973:19, betänkande i anledning av propositionen 1973:47 angående förbättrade familje- förmåner inom den allmänna försäkringen, m.m., jämte motioner Betänkande SfU 1975/76:30, betänkande i anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldra- försäkringen Betänkande SfU 1984/85:12, Om förbättringar inom föräldraförsäk- ringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenning- försäkringen Betänkande 2000/01:SfU10, Föräldraförsäkring och föräldraledighet Betänkande 2001/02:AU6, Arbetsrätt Betänkande 2001/02:SfU1, Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12) Betänkande 2007/08:SfU10, Jämställdhetsbonus – familjepolitisk reform Betänkande 2010/11:SfU1, Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Betänkande 2011/12:SfU1, Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Betänkande 2015/16:SfU3, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Betänkande 2015/16:SfU5, En mer jämställd föräldrapenning Ds A 1983:2, Om svenska män: fostran, ideal och vardagsliv. Ds 2010:44, Genomförandet av det nya föräldraledighetsdirektivet Ds 2013:19, : Svenska framtids- utmaningar Ds 2016:19, Jämställda pensioner? Proposition 1954:144, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om moderskapshjälp m.m. Proposition 1962:90, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om allmän försäkring m.m. Proposition 1971:125, Kungl. Maj:ts proposition angående godkän- nande av internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter Proposition 1973:47, Kungl. Maj:ts proposition angående förbättrade familjeförmåner inom den allmänna försäkringen, m.m. Proposition 1974:15, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Proposition 1975/76:133, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. Proposition 1975/76:170, Ändring i , m.m. Proposition 1976/77:117, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. Proposition 1977/78:104, Med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Proposition 1978/79:168, Om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringen m.m. Proposition 1979/80:76, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen Proposition 1979/80:147, Om godkännande av konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor Proposition 1983/84:127, Om förbättrad studiehjälp och vissa sjuk- försäkringsfrågor Proposition 1984/85:78, Om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäk- ringen Proposition 1986/87:69, Om förbättrad kompensation vid korttids- sjukdom och vid tillfällig vård av barn Proposition 1987/88:105, Om jämställdhetspolitiken inför 90-talet Proposition 1988/89:69, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen och förstärkt föräldraledighet Proposition 1989/90:107, Godkännande av om barnets rättigheter Proposition 1990/91:113, Om en ny jämställdhetslag, m.m. Proposition 1992/93:159, Om stöd och service till vissa funktions- hindrade Proposition 1993/94:59, Vissa sjukförsäkringsfrågor Proposition 1993/94:147, Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar Proposition 1993/94:148, Vårdnadsbidrag Proposition 1993/94:220, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Proposition 1994/95:61, Vårdnadsbidraget. Proposition 1994/95:150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m. Proposition 1994/95:197, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Proposition 1994/95:207, Ny föräldraledighetslag m.m. Proposition 1995/96:69, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Proposition 1995/96:209, Försäkringsskydd vid sjukdom, m.m. Proposition 1996/97:1, Förslag till statsbudget för , m.m. Proposition 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersättnings- nivåer och administration, m.m. Proposition 1997/98:81, Föräldraledighetsdirektivets genomförande i Proposition 1997/98:82, sociala stadga Proposition 1998/99:119, Socialförsäkringens personkrets Proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen Proposition 1999/2000:87, Obligatorisk mammaledighet Proposition 2000/01:44, Föräldraförsäkring och föräldraledighet Proposition 2001/02:1, Budgetpropositionen Proposition 2001/02:97, Lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, m.m. Proposition 2002/03:1, Budgetpropositionen Proposition 2002/03:2, Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Proposition 2002/03:100, ekonomiska vårproposition Proposition 2003/04:1, Budgetpropositionen Proposition 2004/05:1, Budgetpropositionen Proposition 2004/05:111, Förstärkning av studiestödet Proposition 2004/05:137, Assisterad befruktning och föräldraskap Proposition 2005/06:99, Nya vårdnadsregler Proposition 2005/06:142, Höjt inkomsttak vid beräkning av sjuk- penninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldra- penning Proposition 2005/06:155, Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken Proposition 2005/06:159, Vissa socialförsäkringsfrågor Proposition 2006/07:1, Budgetpropositionen Proposition 2007/08:91, Vårdnadsbidrag – familjepolitisk reform Proposition 2007/08:93, Jämställdhetsbonus – familjepolitisk reform Proposition 2008/09:194, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Proposition 2008/09:200, Socialförsäkringsbalk Proposition 2009/10:69, Kompletteringar av socialförsäkringsbalken Proposition 2009/10:120, Trygghetssystemen för företagare 2010/11:1, Budgetpropositionen Proposition 2010/11:146, Förbättringar inom familjepolitiken Proposition 2012/13:1, Budgetpropositionen Proposition 2012/13:159, Graviditetspenning till egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön Proposition 2013/14:4, Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i för- äldraförsäkringen Proposition 2014/15:124, En mer jämställd föräldrapenning Proposition 2014/15:127, Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor Proposition 2014/15:147, Det kommunala vårdnadsbidraget avskaffas Proposition 2015/16:1, Budgetpropositionen Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen Proposition 2016/17:154, Begränsningar i föräldrapenningen för för- äldrar som kommer till med barn Proposition 2017/18:1, Budgetpropositionen Regeringens skrivelse 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid SOU 1954:4, Moderskapsförsäkring m.m. betänkande 2 SOU 1972:34, Familjestöd SOU 1975:62, Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar SOU 1982:36, Enklare föräldraförsäkring SOU 1993:7, Löneskillnader och lönediskriminering. Om kvinnor och män på arbetsmarknaden SOU 1997:137 Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbets- marknaden SOU 2003:50, Sjukpenninggrundande inkomst – skydd och anpassning SOU 2003:130, Studerande och trygghetssystemen SOU 2004:19, /04 SOU 2004:43, Den könsuppdelade arbetsmarknaden SOU 2005:73, Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek, omvårdnad, trygghet SOU 2008:89, Trygghetssystemen för företagare SOU 2009:28, Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt SOU 2009:61, Modernare adoptionsregler SOU 2009:89, Gränslandet mellan sjukdom och arbete SOU 2011:51, Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull SOU 2012:9, Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning SOU 2014:6, Män och jämställdhet SOU 2014:28, Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och kon- sekvenser SOU 2014:30, Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet SOU 2014:74, Jämställdhet i socialförsäkringen? SOU 2014:81, Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring SOU 2015:50, Hela lönen, . Utmaningar för ett jämställt arbetsliv SOU 2015:86, Mål och myndighet. En effektiv styrning av jämställdhets- politiken SOU 2015:104, SOU 2016:11, Olika vägar till föräldraskap SOU 2016:19, blir svensk lag SOU 2016:73, Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn SOU 2017:05, Svensk social trygghet i en globaliserad värld SOU 2017:6, Se barnet! SOU 2017:24, Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Lagrådsremiss, Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättig- heter, dnr S2017/03980/FST Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut Publikationer från myndigheter och organisationer AMF (2017). Föräldralediga räknar med sämre ekonomi och pension – få känner till extrapengarna från jobbet, såsom refererad i news.cision.com/se/amf/r/foraldralediga-raknar-med-samre- ekonomi-och-pension---fa-kanner-till-extrapengarna-fran-jobbet, c2363221, (2017). Arbetsmarknadsekonomisk rapport – Tudelningarna på arbetsmarknaden, , , CSN (2016). Studerandes ekonomiska och sociala situation 2015, Rapport 2016:02 , EIGE (2017). Gender Equality Index 2017. Measuring gender equality in Union 2005–2015, Rapport, tillgänglig via Europeiska kommissionen (2016). Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004, , COM(2016) 815 final, 2016/0397 (COD), eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar: 2f44420c-c1e6-11e6-a6db-01aa75ed71a1.0019.02/DOC_1&format=PDF Europeiska kommissionen (2017). Förslag till och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för för- äldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, , COM(2017) 253 final, 2017/0085 (COD), eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:84205176- 2b39-11e7-9412-01aa75ed71a1.0018.02/DOC_1&format=PDF för barnets rättigheter (2013). allmänna kommentar nr 14 om Barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet, CRC/CGC/14 (2017). Förskolans påverkan på barns hälsa, en genomgång av den vetenskapliga litteraturen Företagarna (2015). Vill du vara företagare eller förälder? (2005). Tillfällig föräldrapenning när föräldrar saknas eller är avlidna – föräldrabegreppet, Rättsligt ställnings- tagande, FKRS 2005:6, , dnr 84615-2005 (2007). VAB – Vård Av Barn. Tillfällig föräldra- penning 1974–2006, Redovisar 2007:10 (2009). Är det verkligen ekonomin som styr? En studie av ekonomiska drivkrafter vid vård av barn. Is Economy Most Important? – A study of economic incentives for using temporary parental leave for care of sick children, Working Papers in 2009:1 (2010a). Jämställdhetsbonusen – en effektutvärdering, Socialförsäkringsrapport 2010:5 (2010b). En studie om föräldrapenningdagar som inte har använts, Socialförsäkrings- rapport 2010:14 (2010c). Papporna och motiven. Den svenska föräldraledigheten i ett geografiskt perspektiv. The fathers and the motives. Swedish paid parental leave in a geographical perspective, Working Papers in 2010:1 (2011a). svar på ISF:s rapport och sjukpenning vid graviditet (2011:16), , dnr 74380-2011 (2011b). Båda föräldrarnas för- säkring?, Socialförsäkringsrapport 2011:13 (2011c). Svar på regeringsuppdrag angående för- äldrars möjligheter att använda föräldrapenningen, , dnr 37536-2011 (2012a) Analys och uppföljning av utvecklingen av föräldrapenninguttaget – Återrapportering enligt regleringsbrevs- uppdrag , , dnr (2012b). Analys av användandet 1974–2011, Socialförsäkringsrapport 2012:9 (2013a). De jämställda föräldrarna. Vad ökar sanno- likheten för ett jämställt föräldrapenninguttag?, Socialförsäkrings- rapport 2013:8 (2013b). Föräldrar som inte vabbar, Social- försäkringsrapport 2013:6 (2013c). Föräldraledig- hetens betydelse för fördelning av betalt och obetalt arbete, Social- försäkringsrapport 2013:9 (2014a). En studie av förstagångsföräldrar. (2014b). Socialförsäkringen i siffror 2014 (2015a). Jämställdhet och sjukfrånvaro. Första- gångsföräldrar och risken för sjukfrånvaro vid olika jämställdhets- situationer och effekter på sjukfrånvaron av reformer inom föräldra- försäkringen, Socialförsäkringsrapport 2015:3 (2015b). Socialförsäkringen i siffror 2015 (2015c). Vägledning (2004:5) om sjukpenninggrun- dande inkomst – och årsarbetstid, version 13, beslutad (2016a). Socialförsäkringen i siffror 2016 (2016b). Vägledning (2002:6) om graviditets- penning, version 7, beslutad (2017a). Resultatindika- torer för den ekonomiska familjepolitiken 2017, Socialförsäkrings- rapport 2017:9 (2017b). Graviditetspenning på grund av fysiskt ansträngande arbete, Rättslig uppföljning 2017:2 (2017c). Socialförsäkringen i siffror 2017 (2017d). Vägledning (2002:1) om föräldrapenning, version 14, beslutad (2017e). Vägledning (2016:2) om tillfällig föräldrapenning, version 2, beslutad Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2011). Graviditetspenning och sjukskrivning vid graviditet. Tillämpningen av lagstiftningen, Rapport 2011:16 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2012). Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, Rapport 2012:4 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013a). Effekter på jäm- ställdhet av reformer i föräldrapenningen, Rapport 2013:17 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2013b). Föräldrapenning och föräldraledighet – Mått på olika aspekter av föräldraledighet, Rapport 2013:13 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014). Tillämpningen av lagstiftningen om graviditetspenning. En uppföljning, Rapport 2014:25 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016a). Höjd grundnivå i föräldrapenningen. Har uttaget av föräldrapenning påverkats?, Rapport 2016:1 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2016b). Sjukpenning- grundande inkomst (SGI). handläggning och beslut om SGI noll, Rapport 2016:10 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017a). Föräldrapenning- uttag före och efter en separation. En analys av hur separerade föräldrar använde föräldrapenning i jämförelse med de som inte separerade, Rapport 2017:11 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2017b). Kvinnors och mäns pensioner. En analys av skillnader och spridning i pensions- inkomster och , Rapport 2017:8 , KI (2017). Effekter av deltidsarbete på sam- hällsekonomin och de offentliga finanserna, Specialstudie 55 Ledarna (2012). Ledarnas chefsbarometer: Chefen och jämställdheten (2012). – rekommendationer om näring och fysisk aktivitet LO (2013). Arbetsmiljö 2012 – klass och kön, LO LO (2015). Föräldrapenningtillägget – en ny försäkring för ökad rättvisa och jämställdhet, Välfärd 2015, LO LO och (2016). Tidsbegränsade anställningar på svensk arbetsmarknad – en kartläggning av förekomsten, behoven och hur de används, /home/lo/res.nsf/vRes/lo_fakta_1366027478784_sn_lo _tidsbegransade_pdf/$File/SN_LO_Tidsbegransade.pdf LRF:s jämställdhetsakademi (2014). Heliga familjen, heliga kor eller heliga jämställdheten? En studie om fördelningen av föräldraledighet bland företagare på landsbygden (2017). Löneskillnaden mellan kvinnor och män 2016. Vad säger den officiella lönestatistiken? , (2016). Parental leave: Where are the fathers?, Policy brief, , (2017a). Sjukpenninggrun- dande inkomst för företagare under företagets uppbyggnadsskede, dnr S2017/06606/SF , (2017b). Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande, dnr S2017/04463/SF , RFV (2001). När har vi råd att skaffa barn?, RFV Analyserar 2001:8 , RFV (2002). Spelade pappamånaden någon roll? – pappornas uttag av föräldrapenning, RFV Analyserar 2002:14 , RFV (2003a). Gravida kvinnors situation, RFV Analyserar 2003:7 , RFV (2003b). Årets tema: Mamma, pappa, barn – tid och pengar , RFV (2004). Flexibel föräldrapenning – hur mammor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är föräldralediga, RFV Analyserar 2004:14 (2016). Det livslånga lärandet inom högre utbildning, Granskningsrapport, RIR 2016:15 (2015). En tredelad föräldraförsäkring. studentråd (2011). Studielinjen – om studenters inkludering i socialförsäkringarna SFS , TCO och Tria (2009). Studenter om den studiesociala utredningen, /globalassets/studenter-om-studsocutr.pdf Skolinspektionen (2017). Förskolans kvalitet och måluppfyllelse, delrapport (2017).