sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Det kan emellertid kon- stateras att en sekretessmarkering i en folkbokföringsdatabas som betecknas som en administrativ åtgärd utan några rättsverkningar kan få stora konsekvenser i ett mål om vårdnad, boende och um- gänge. Med hänsyn just till att sekretessmarkeringen har sin grund i en administrativ bestämmelse och inte utgör ett skyddsinstitut med rättsverkningar, ansåg att möjligheterna att föreslå förbättringar i förfarandet var begränsade (SOU 2015:69 s. 261–262). Det är dock av vikt att rutinerna för sekretessmarkeringar av personuppgifter i folkbokföringen omgärdas av största möjliga rättsäkerhet. Detta inte minst i fall där barn omfattas av en ansökan om åtgärd och det finns risk att en registrerad sekretessmarkering, eller en utebliven registrering, strider mot barnets bästa. 20 Se t.ex. Hindberg m.fl. Barn och ungdomar som lever med skyddade personuppgifter, Stiftel- sen , 2009 s. 19 och Oskyddad. Barn och ungdomar om att leva med skyddade personuppgifter, , 2012. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter därför att förutsättningarna för och förfarandet kring sekressmarker- ingar i folkbokföringsdatabasen ska utredas vidare i ett annat sam- manhang. 14.6Större möjlighet till en trygg domstolsprocess när någon av parterna och barnet har skyddade personuppgifter Finns det behov av särskilda forumregler? Vår bedömning: Det finns behov av särskilda forumregler för mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge när ett barns personuppgifter är sekretessbelagda, oavsett vem av föräldrarna som barnet bor hos. Ett sådant behov finns dock inte för det fall ett barn har beviljats kvarskrivning. Motsvarande behov finns för verkställighetsärenden och för mål om underhåll till barn när svarandens personuppgifter är sekretessbelagda. Enligt direktiven ska vi ta ställning till om det behöver införas särskilda forumregler i för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter. Vårt uppdrag handlar om vårdnad, boende och umgänge med barn. En fråga som är mycket nära förknippad med dessa frågor är frågan om underhåll till barn. Det finns därför anledning för oss att överväga forumfrågan även i dessa mål. Vi bedömer också att forumfrågan när det gäller verk- ställighetsärendena bör ingå i uppdraget. Att närmare överväga sär- skilda forumregler även för andra frågor om barn som regleras i , t.ex. avseende faderskap och adoption, skulle dock föra för långt. Vi avgränsar oss därför till att behandla forumfrågan när det gäller mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, verkställighetsärenden och mål om underhåll till barn. Forumregeln i 6 kap. 17 § FB är dispositiv, liksom forumregeln beträffande underhållsbidrag i 7 kap. 12 § FB. Om svaranden inte gör någon foruminvändning är den domstol där talan väckts behörig. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Däremot är forumregeln i verkställighetsärendena indispositiv. I dessa fall prövar domstolen självmant sin behörighet. Som framgått ovan övervägde forum- frågan vid skyddade personuppgifter. Utredningen framhöll att det vid övervägandena var viktigt att lyfta fram båda parternas intres- sen. Å ena sidan är det av stor vikt att den som har skyddade person- uppgifter inte får dessa avslöjade i processen. Å andra sidan kan också den andra parten ha ett berättigat intresse av att få sin sak prövad. Att som medborgare kunna få sina civila rättigheter och skyl- digheter prövade i domstol är ett grundläggande krav på en rätts- stat, vilket slås fast i artikel 6.1 (se SOU 2004:1 s. 196). resonerade på liknande sätt (se SOU 2015:69 s. 273). En fråga att ta ställning till är om Högsta domstolens tolkning av forumregeln i 6 kap. 17 § FB (se NJA 2015 s. 218 och avsnitt 14.2.1 ovan) innebär att det numera saknas behov av särskilda forumregler för mål om vårdnad, boende och umgänge. Vi kan inledningsvis konstatera att rättsfallet säkerställer en förälders rätt att få en fråga om vårdnad, boende eller umgänge prövad. Detta innebär att de be- hov som kan motivera särskilda forumregler delvis är tillgodosedda. Därmed är det inte sagt att rättsfallet erbjuder den bästa lösningen av forumfrågan när ett barn har skyddade personuppgifter. I det aktuella rättsfallet uttalar att när forum- invändning görs och barnet har skyddade personuppgifter är det närmast att likna vid att behörig domstol saknas. Enligt domstolen bör då anses behörig. En fråga är hur en tingsrätt som tagit emot en stämningsansökan ska agera när svaranden gör en befogad foruminvändning i ett vård- nadsmål där barnet har skyddade personuppgifter. Är det möjligt för tingsrätten att överlämna målet direkt till eller ska talan avvisas? Av framgår numera, med hänvisning till det aktuella rättsfallet, att om en foruminvändning görs vid en talan enligt 6 kap. 17 § FB och barnet har skyddade personuppgifter är behörig domstol.21 Det framgår dock inte hur domstolen ska handla i denna situation. 21 , uppdaterad , avsnitt 3.2.1.3. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter I det aktuella rättsfallet hänvisade målet till med stöd av 10 kap. 20 § RB. Bestämmelsen är dock bara tillämplig i högre rätt och alltså inte i tingsrätt. Den bestämmelse som står tillbuds för överlämnade av en tingsrätt är i stället 10 kap. 20 a § RB. Enligt den bestämmelsen kan en domstol som är obehörig under vissa förutsättningar överlämna en ansökan till en domstol som är behörig. För att den paragrafen ska kunna tillämpas krävs dock att forumregeln är indispositiv.22 Så är inte fallet med forumregeln i 6 kap. 17 § FB. Enligt vår bedömning talar därför mycket för att tingsrätten i detta läge ska avvisa ansökan. Käranden har då möjlighet att överklaga och yrka att hovrätten ska hänvisa målet till . Oavsett hur rättsläget ska uppfattas efter Högsta domstolens avgörande anser vi att det är lämpligt att behörig domstol vid skyd- dade personuppgifter framgår direkt av lag. Som vi återkommer till föreslår vi också en delvis annan lösning i forumfrågan än den som Högsta domstolens rättsfall erbjuder. Enligt vår bedömning finns det därför fortfarande ett behov av särskilda forumregler för mål om vårdnad, boende eller umgänge. Samma sak gäller för verkställig- hetsärendena. En fristående talan om underhåll till barn väcks där svaranden har sin hemvist. Om svaranden har skyddade person- uppgifter kan nuvarande forumbestämmelse innebära problem. Det finns därför även beträffande underhållsmål behov av en särskild forumreglering. Nästa fråga att ta ställning till är om de särskilda forumreglerna ska omfatta samtliga fall av skyddade personuppgifter. När ett barn har en sekretessmarkering kan det vara svårt för en kärande, som inte bor tillsammans med barnet, att välja behörig domstol. Forum- bestämmelsen i mål om vårdnad, boende eller umgänge innebär också ett problem när det är kärandens och barnets personuppgifter som omfattas av sekretess. En process i domstol riskerar då att avslöja deras vistelseort. I mål om underhållsbidrag är det svarandens folk- bokföringsort som avgör vilken domstol som är rätt forum. Det finns därför ett behov av att införa särskilda forumregler när svaran- dens personuppgifter omfattas av sekretess på grund av en sekre- tessmarkering. 22 Fitger m.fl., (Zeteo, version ) kommentaren till 10 kap. 20 a §. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Vi bedömer däremot att det saknas behov av särskilda forumregler när en person är kvarskriven. I ett sådant fall är personen nämligen folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten och det är denna som styr vilket forum som är rätt. Eftersom uppgiften om var per- sonen är folkbokförd kan hämtas in på vanligt sätt från , ställer de nuvarande forumreglerna inte till problem i denna situation. När en person får fingerade personuppgifter avregistreras den verkliga identiteten och den fingerade identiteten registreras. Det framgår inte i folkbokföringsdatabasen att personen som avregi- strerats har fingerade personuppgifter och det finns ingen koppling mellan de båda identiteterna i databasen. Den verkliga identiteten sekretessmarkeras i folkbokföringsdatabasen (se SOU 2015:69 s. 285 och 286). Eftersom personen i dessa fall är känd under den ursprungliga identiteten uppstår problem eftersom personuppgifterna då är sekre- tessmarkerade i folkbokföringsdatabasen. Samma problem uppstår därmed som för dem med enbart sekretessmarkering och de särskilda forumreglerna bör därför omfatta även denna situation. Är personen känd under den fingerade identiteten styr folkbok- föringsorten valet av domstol utan att det behöver avslöjas att det är en fingerad identitet. En del i innebörden av att ha fingerade per- sonuppgifter är att omgivningen inte ska känna till att personen har fingerade personuppgifter och att personen ska kunna agera fritt i sin fingerade identitet. Det finns därför normalt inget skäl att genom särskilda forumregler undvika att personens bosättning avslöjas. Tvärtom skulle sådana bestämmelser i sig avslöja att personen har fingerade personuppgifter. Det skulle minska skyddseffekten och är således inte lämpligt (se SOU 2015:69 s. 286). Vår bedömning: Det finns behov av en särskild forumregel för äktenskapsmål, dels när endast en av makarna har hemvist i och den makens personuppgifter är sekretessbelagda, dels när båda makarna har hemvist i och båda har skyddade person- uppgifter. Ett sådant behov finns dock inte för det fall en make har beviljats kvarskrivning. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Enligt direktiven ska vi ta ställning till om det behöver införas sär- skilda forumregler i för situationer när barn och för- äldrar har skyddade personuppgifter. Direktiven får dock uppfattas på det sättet att vi får ta ställning till andra närliggande frågor, bl.a. om det finns skäl att i övrigt införa nya forumregler. Frågor om vårdnad, boende, umgänge och underhåll kan även prövas i äkten- skapsmål. Det framstår därför som naturligt att ta ställning till om det finns anledning att införa en särskild forumregel för äktenskaps- mål. Enligt 14 kap. 3 § ÄktB ska äktenskapsmål tas upp av tingsrätten i den ort där en av makarna har sin hemvist. Om ingen av dem har hemvist här i landet, tas målet upp av . Forum- regeln är indispositiv. Forumfrågan blir problematisk om endast en make har sin hem- vist i och den makens personuppgifter är skyddade. Om den maken är svarande kan käranden ha svårt att välja rätt domstol. Om den maken i stället är käranden kommer han eller hon att röja sin hemvist. Forumfrågan blir också problematisk om båda makarna har skyddade personuppgifter och de är bosatta i . Det finns därför skäl att även i införa en särskild forum- regel för dessa situationer. När det gäller vilka typer av skyddade personuppgifter som bör omfattas gör vi samma överväganden som för forumregeln i föräldra- balken. Hur bör de särskilda forumreglerna utformas? Vårt förslag: Om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekre- tessbelagd tas frågor om vårdnad, boende eller umgänge och verk- ställighet också upp av rätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist. Även är behörig domstol i så- dana mål och ärenden när uppgifter om var barnet och båda parterna är folkbokförd är sekretessbelagda. Om uppgift om var svaranden är folkbokförd är sekretess- belagd, är även rätten i den ort där käranden har sin hemvist be- hörig domstol i underhållsmål. Om uppgifter om var båda par- terna är folkbokförda är sekretessbelagda, är också behörig domstol. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter I äktenskapsmål är även behörig dom- stol om bara en av makarna har hemvist här i landet och om upp- gift om var den maken är folkbokförd är sekretessbelagd eller om uppgifter om var båda makarna är folkbokförda är sekretess- belagda. Särskilda forumregler bör alltså införas i både och när barnets, svarandens respektive makens person- uppgifter är sekretessbelagda. Vi anser det rimligt att parterna, i de fall där möjligheten står öppen, får avgöra om denna reglering ska tillämpas eller inte. Enligt vår bedömning bör de särskilda forumreg- lerna därför vara fakultativa. Frågan är då vilken eller vilka domstolar som också bör vara behöriga att pröva mål eller verkställighetsären- den enligt de nya forumreglerna. Nedan används uttrycken ”kärande” och ”svarande” ibland också beträffande ärenden och verkställig- hetsärenden trots att det där rör sig om ”sökande” och ”motpart”. En omständighet att beakta vid övervägandena av hur de sär- skilda forumreglerna bör utformas är hur många mål och ärenden som skulle komma att beröras av en sådan reglering. Som framgått visar vår genomgång av tingsrättsdomarna att barnet och en av för- äldrarna i av vårdnadsmålen hade skyddade per- sonuppgifter. Detta resultat stämmer inte helt överens med den bild som de tillfrågade aktörerna har om att det är vanligt eller t.o.m. mycket vanligt med skyddade personuppgifter i familjerättsliga tvister. Man ska ha i åtanke att vårdnadsfrågan var tvistig i samtliga mål som ingick i vår undersökning. Vi har alltså inte undersökt mål med endast yrkanden om boende eller umgänge. Det kan inte uteslutas att resultatet skulle ha blivit något annorlunda om även sådana mål ingått i kartläggningen. I vår undersökning har vi hämtat in samma antal domar oavsett om det rör sig om en domstol på en större eller mindre ort. Även om det inte är något storstadsfenomen att vara i behov av skyddade personuppgifter finns flest barn med skyddade personuppgifter i de tre storstadslänen.23 Det kan därför vara så att andelen mål med skyddade personuppgifter i vår undersökning inte är helt representativ för alla familjemål. I själva verket kan denna andel alltså vara något större. Barn och ungdomar om att leva med skyddade personuppgifter, Barnombuds- mannen, 2012 s. 10. Uppgiften bygger på inhämtad statistik från . Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter En annan förklaring till diskrepansen skulle kunna vara att alla aktörer, med undantag från domstolarna, kan komma i kontakt med föräldrar och barn även innan en process i en domstol har inletts. En del av dessa tvister hamnar sedan inte i domstol. Det kan t.ex. vara så att en förälder som har skyddade personuppgifter i vissa fall avstår från att föra talan eftersom en process kan riskera att avslöja förälderns vistelseort. kom det in sammanlagt drygt 7 600 mål om vårdnad, boende, umgänge eller underhåll till tingsrätterna. Till detta kommer äktenskapsskillnadsmålen, som uppgick till drygt 8 900, och verkställighetsärendena som uppgick till nästan 900. Lik- som mål med ett fristående yrkande om boende eller umgänge ingår inte heller dessa i vår undersökning men vi får även här utgå från att andelen mål och ärenden med skyddade personuppgifter är densamma som för vårdnadsmålen i vår undersökning. Grovt uppskattat skulle alltså totalt nästan 900 mål eller ärenden komma att beröras av nya forumregler. Det kan dessutom inte uteslutas att antalet processer skulle öka något om det införs forumregler som minskar risken att avslöja var en person med skyddade personuppgifter vistas. En lösning i mål eller ärenden enligt är att låta tingsrätten på kärandens hemvistort vara behörig att pröva tvisten. En sådan forumregel skulle fungera väl i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge när barnet är bosatt hos svaranden. Den skulle också fungera i underhållsmål när det är svaranden som har skyddade personuppgifter. En fördel med en sådan lösning skulle vara att i vart fall en av parterna har nära till domstolen om person- lig inställelse är aktuell. Även en boendeförälder kan dock ha intresse av att uppträda på kärandesidan och t.ex. föra talan om att något umgänge mellan bar- net och den andra föräldern inte ska äga rum (jfr Justitiekanslerns beslut , dnr ). Likaså kan en person med skyddade personuppgifter vilja väcka talan i ett underhållsmål. En forumregel där kärandens hemvist är styrande ställer då till problem eftersom käranden skulle vara tvungen att röja sin hemvistort för att kunna väcka talan. I tidigare utredningar har även som en annan invändning mot en sådan lösning av forumfrågan anförts att käran- den skulle få en psykologisk fördel av att processen hålls ”på hemma- plan”. Vi anser dock att detta argument inte bör ges alltför stor vikt. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Ett alternativ som vi övervägt är att koncentrera de aktuella målen och ärendena till en eller flera domstolar. Som framgått föreslår en koncentration till för dispositiva tvistemål och äktenskapsmål där det förekommer skyd- dade personuppgifter. Genom att koncentrera målen skulle viktig kunskap och erfarenhet kunna tas tillvara på ett helt annat sätt och den eller de behöriga domstolarna skulle kunna arbeta fram sär- skilda rutiner för att hantera dessa mål. Risken för misstag hos dom- stolen minskar och processen för den skyddade personen blir där- med tryggare och säkrare. Dessutom kan det vara en viss fördel att processen i de flesta fall äger rum vid en i förhållande till båda parter neutral domstol, dvs. inte på någon parts hemmaplan. Ur ett processekonomiskt perspektiv finns det dock väsentliga nackdelar med ett sådant alternativ. Även om möjligheten att när- vara på annat sätt än personligen är helt andra än förr skulle denna variant i stor utsträckning medföra resande för parter och even- tuellt även för ombud. Forumregeln i 6 kap. 17 § FB är dispositiv. Som tidigare fram- gått bedömer vi att käranden dessutom bör ha valfrihet när det gäller om de särskilda forumreglerna bör tillämpas eller inte. Det är alltså i viss mån fråga om en ”dubbel” valfrihet för käranden. En full- ständig koncentration skulle därmed inte uppnås, vilket i viss mån talar emot att över huvud taget föreslå en koncentration av målen. En annan omständighet som talar mot en koncentration av mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge är den samverkan som i familjemål, till skillnad från dispositiva mål, finns mellan tings- rätten och socialnämnden när det gäller upplysningar och utred- ningar. I avsnitt 14.6.2 överväger vi om det bör införas regler om behörig socialnämnd i dessa avseenden. Som kommer att framgå före- slår vi inte att dessa uppgifter ska koncentreras till en eller flera social- nämnder. Mot denna bakgrund minskar enligt vår bedömning markant fördelarna med en koncentration av målen och ärendena till en eller flera domstolar eftersom en koncentration av alla moment i handläggningen ändå inte kan uppnås. Ytterligare ett argument som talar emot att koncentrera målen och ärendena är att ett inte helt oansenligt antal mål och ärenden kommer att beröras av regleringen. I vart fall om målen och ären- dena koncentreras till en domstol kan detta komma att medföra en inte obetydlig ökning av arbetsbelastningen i denna domstol. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter en sammantagen bedömning anser vi därför att handläggningen av dessa mål- och ärendetyper inte bör koncentreras. Det alternativ som vi i stället har stannat för är att mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge och verkställighets- ärenden även får prövas av rätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist. Även denna lösning fungerar väl när svaranden bor tillsammans med barnet. En ytterligare fördel med denna lösning är att en kärande som bor tillsammans med ett barn med skyddade per- sonuppgifter kan väcka talan utan att röja vistelseorten. Alterna- tivet fungerar också i underhållsmål när svaranden har skyddade personuppgifter. Dessutom har alternativet processekonomiska för- delar genom att i vart fall en av parterna har nära till domstolen om personlig inställelse är aktuell. Lösningen innebär att det vanligtvis är en socialnämnd med anknytning till åtminstone någon av parterna som genomför en vårdnads-, boende- eller umgänges- utredning, vilket sannolikt underlättar handläggningen. Alternativet behöver dock kompletteras med en bestämmelse för det fall att både barnet och båda parterna har skyddade personuppgifter. I en sådan situation föreslår vi att även , som i övrigt är reservforum, ska vara behörig domstol. Vi har avgränsat vårt uppdrag när det gäller till forumregler för frågor om vårdnad, boende, umgänge, verkställighet och underhåll. Utan att närmare ha övervägt frågan i detalj be- dömer vi att den utformning av de särskilda forumreglerna som vi föreslår även skulle lämpa sig väl för andra mål och ärenden enligt . Vi lägger dock inte fram något förslag i den delen. Samma forumregler bör gälla oavsett om det är en förälder eller socialnämnden som för talan. bör naturligtvis så långt möjligt välja domstol så att vistelseorten för en person med skyd- dade personuppgifter inte röjs. I avsnitt 14.6.3 redovisar vi våra över- väganden i frågan om särskilda regler om vilken socialnämnd som kan väcka talan när barnet har skyddade personuppgifter. När det gäller äktenskapsmålen kan käranden välja mellan sitt eget och svarandens hemvistforum. Som vi har konsta- terat är bestämmelsen problematisk dels när bara en av makarna har hemvist här i landet och den makens personuppgifter är sekretess- belagda, dels när båda makarnas personuppgifter är sekretessbelagda. Vi föreslår att även ska vara behörig domstol i dessa situationer. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter 14.6.2Bör regler om vilken socialnämnd som ska lämna upplysningar respektive verkställa beslut om utredningar och umgängesstöd införas? Vår bedömning: Frågan om det bör införas regler om ansvarig , utredningar och verkställande av beslut om umgängesstöd när det förekommer skyddade person- uppgifter, och hur reglerna i så fall bör utformas, bör utredas vidare i annan ordning. Rätten har i alla mål och ärenden om vårdnad, boende eller um- gänge ett ansvar för att frågorna i målet blir ordentligt utredda. För att uppnå detta kan det vara nödvändigt att hämta in en vårdnads-, boende- eller umgängesutredning. Utredningsarbetet är ofta mer komplicerat när en av parterna och barnet har skyddade personupp- gifter. För att undvika att röja var en person med skyddade person- uppgifter vistas kan det vara nödvändigt att avstå från att hämta in vissa uppgifter. Som en följd av detta finns en risk för att utred- ningen i sådana mål inte blir lika robust som i andra mål. Det finns också en risk för att vistelseorten av misstag röjs i utredningsarbetet. Vi vill därför inledningsvis påpeka att rätten i varje enskilt fall noga bör överväga om en utredning behövs och vad den kan tillföra målet. Av lagtexten framgår inte till vilken socialnämnd som domstolen ska ge ett uppdrag att utse någon att verkställa en utredning. I för- arbetena sägs följande i frågan (se prop. 1981/82:168 s. 78). Utgångs- punkten är att rätten bör vända sig till socialnämnden i den kom- mun där barnet är folkbokfört. Om någon av föräldrarna är bosatt i en annan kommun, kan det vara lämpligt att domstolen dessutom kontaktar socialnämnden i den kommunen. En annan möjlighet är att socialnämnden i barnets hemkommun inom ramen för sin ut- redning tar kontakt med den andra socialnämnden. Rätten bör lösa samordningsfrågan från fall till fall på det sätt som bäst kan antas tillgodose intresset av att utredningsfrågan blir allsidigt belyst. Det bör exempelvis undvikas att två olika socialnämnder utan föregå- ende samråd yttrar sig om var sin förälders lämplighet. Förarbetsuttalandena ger intryck av att rätten har en relativt stor frihet när det gäller vilken socialnämnd som bör ges uppdraget. Detta intryck förstärks av vad har uttalat om när en av föräldrarna har skyddade personuppgifter. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter rätten då kan vända sig till socialnämnden i den kommun där den förälder som inte har skyddade personuppgifter bor. En annan möj- lighet är att socialnämnden i en kommun där barnet är kvarskrivet får uppdraget. Ytterligare en möjlighet är att socialnämnden i en kommun där familjen har bott och som har kännedom om den får verkställa utredningen.24 Enligt vår bedömning är det däremot oklart om det finns lagstöd för att en neutral socialnämnd, dvs.