sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Den potentialen är beroende av i vilken utsträckning åtgärder redan är genomförda i enskilda fall. Resultaten i BeBos rapport visar att det är större åtgärder på värme- och ventilationssystem samt åtgärder på klimatskalet som är nyckeln till en stor energibesparing. Analysen visar också att de åtgärder som fastighetsägare väljer att utreda beror på fler faktorer än enbart de byggnadstekniska förutsättningarna. Möjligheterna att genomföra och få lönsamhet i energispar- åtgärder varierar kraftigt beroende på de ekonomiska förutsätt- ningarna i företag och bostadsrättsföreningar. Dessa förutsätt- ningar beror dels på den marknad som de agerar på, men ofta också på vilka affärsmodeller de tillämpar och vilken kunskap och insikt de har i hur de ekonomiska kalkylerna ska hanteras och inte minst tolkas. Den kraftiga variationen av hur de bedömer och beräknar lönsamheten beror ofta på hur de betraktar investeringen, om kostnaden för underhåll ska räknas in eller inte. BeLoks rapport redovisar en samhällsekonomisk analys för ett scenario besparing av energianvändning i bebyg- gelsen (för lokalbyggnader exemplifierat med skolor och kontor) till 2050, jämfört med användningen 1995. I analysen används 8 pro- cent avkastning på investerat kapital som en gräns för att fastighets- ägare ska genomföra en investering baserat på en lönsamhetskalkyl. En avkastning på anses vara tillräcklig från ett samhälls- ekonomiskt perspektiv. Differensen i krav på avkastning repre- senterar ett mått på det behov av stöd som måste till för att fastighetsägare i praktiken ska genomföra åtgärderna i befintliga byggnader. Med dagens ombyggnadstakt och utan någon form av stöd kommer 30–besparing av energianvändningen i hela lokalsektorn i bästa fall att kunna nås till 2050. Med någon form av stöd kan 50 procentsmålet nås med en mer begränsad ökning av renoveringstakten för kontor, medan skolor behöver mer än en fördubbling av renoveringstakten. De flesta kontorsbyggnader kan uppnå en energibesparing på i storleksordningen med ett avkastningskrav på investerat kapital som överstiger . Även om ett åtgärdspaket för att effektivisera energianvänd- ningen uppfyller fastighetsägarens krav på lönsamhet, finns det inga garantier för att denne verkligen kommer att genomföra åt- gärderna. De fastighetsägare som står längst ifrån att genomföra energieffektiviserande åtgärder i sina lokaler är sannolikt mindre fastighetsägare med byggnader som i huvudsak är bostadshus men innehåller uthyrda lokaler i markplan. Det gäller i många fall bostadsrättsföreningar. Om någon grupp fastighetsägare med lokal- fastigheter i sitt bestånd skulle pekas ut som särskilt angelägen att nå, är det därför denna grupp enligt BeLok:s rapport. Den bild som rapporten sammantaget förmedlar är också att intresset är mycket begränsat för ett särskilt stöd för energi- effektiviseringsåtgärder från staten bland mer professionella fastighetsföretag som förvaltar lokaler. 5.2.2Hur utvecklas energipriserna? En fastighetsägares beslut om att genomföra investeringar i energi- effektiviserande åtgärder påverkas av många faktorer. Osäkerhet om hur dessa faktorer kan förväntas utveckla sig under investering- ens livslängd påverkar sannolikheten för att en investering ska genomföras. En central faktor är bedömningen av hur framtida energipriser kan förväntas utveckla sig. Förväntningar om kraftiga energiprishöjningar gör sannolikt fastighetsägaren mer benägen att ta ett investeringsbeslut än ett motsatt scenario med förväntade låga energipriser . konstaterar att energipriserna för hushålls- kunder var relativt stabila för att sedan öka kraftigt under 2000-talet.21 Ökade bränslepriser och skatter på energi framhålls som huvudorsakerna till de stigande priserna. Som framgår av Figur 5.1 ökade energipriserna och då speciellt elpriset. har elpriset minskat, både för kunder med enbart hushållsel och för de med elvärme. anger att en minskning av elpriset kan innebära en ökad användning av el i hushållen. Elpris, villa med elvärme Oljepris, hushåll eldningsolja 1 Källa: , , . Myndigheten konstaterar dessutom att oljepriset i följer utvecklingen av världsmarknadspriset på råolja, som har stigit för att sedan sjunka. Den gröna skatteväxlingen, som 21 , Energiläget 2015, 2015:08, . innebär att skatterna på el och fossila bränslen gradvis ökar, är dock det främsta skälet och en anledning till att flera hushåll har bytt från olja till andra uppvärmningssätt. Naturgaspriset, som till viss del följer variationen i oljepriset, har också ökat men sjunkit sakta . Fjärrvärmepriset för flerbostadshus har generellt sett ökat . Skillnaderna mellan olika kommuner är dock mycket stor, eftersom fjärrvärmen i består av ett stort antal olika fjärrvärmesystem med både privata och kommunala producenter. säger sig därför ha svårt att dra några generella slutsatser om orsakerna till prisutvecklingen på fjärrvärme. Ökade bränslekostnader anges vara en bidragande orsak till de stigande fjärrvärmepriserna. Biobränslen som ved är också viktiga energikällor för hushålls- kunder. Priset på pellets varierar främst med hänsyn till geografiska betingelser. Prognoser om framtida energipriser – gör långsiktiga scenarier över energisystemet som underlag till klimatrapportering. tog myndigheten fram flera scenarier för att analysera vad som händer med utvecklingen när viktiga förutsättningar för- ändras.22 Ett syfte var att lyfta diskussionen om vilka faktorer som har stor betydelse. Åtta scenarier har tagits fram. Lågt elpris + , 22 , Scenarier över energisystem 2016, ER 2017:6. Fler elfordon, samt Låg effektivisering fordon. De tre förstnämnda är framtagna för energirapporteringen, där priser för fossila bränslen och utsläppsrätter har tillhandahållits av . Två scenarier har därefter tagits fram med lägre priser på fossila bränslen och utsläppsrätter än förutsättningar. Detta för att visa på effekterna vid lägre elpriser samt en utökning av elcertifikatsystemet med . Resterande tre har tagits fram specifikt för transportsektorn och diskuteras inte vidare i det här sammanhanget. Till skillnad från föregående år har inte valt att lyfta fram ett huvudscenario utan fokuserar på skillnader mellan olika typfall. Scenarierna ska inte betraktas som en prognos. Utfallet är i stället beroende av vilka förutsättningar som gäller för respektive scenario. För sektorn Bostäder och service m.m. presenterar myndigheten fyra olika typfall. Höga fossilpriser, samt De olika scenarierna kan sammanfattas på följande sätt. I klimatrapporteringen kallas detta för referensscenariot. Förut- sättningar från över prisutvecklingen för utsläppsrätter och fossila bränslen används i det här fallet. Scenariot baseras på beslutade styrmedel till och med . Detta scenario kan anses vara ett grundscenario och de följande kan ses som känslighetsanalyser utifrån detta fall. I detta scenario antas en högre ekonomisk tillväxt (BNP), i övrigt är förutsättningarna desamma som i Referens EU. Scenariot är ett fall med höga CO2-utsläpp i enlighet med kraven för klimat- rapporteringen. I scenariot antas ett högre pris på fossila bränslen, i övrigt är förut- sättningarna desamma som i Referens EU. Scenariot är ett fall med lågt CO2-utsläpp i enlighet med kraven för klimatrapporteringen. En lägre nivå för priset på utsläppsrätter och fossila bränslen används i detta fall. Priset på utsläppsrätter har stor påverkan på elpriset. Scenariot har därför tagits fram för att undersöka hur framför allt elproduktionen kommer att se ut med lägre priser på fossila bränslen och utsläppsrätter till 2050. Utgångspunkten är aktuella terminspriser till 2020. Därefter sker en framskrivning till 2050. Dessutom antas att den termiska effektskatten tas bort på kärnkraft. I övrigt antas samma indata som i Referens EU. Slutsatserna för sektorn sammanfattas i följande punkter. Alla fyra scenarier följer en liknande trend. Det finns två viktiga orsaker till att energianvändningen för uppvärmning och varmvatten för befintlig bebyggelse minskar. –Värmepumpar ersätter direktverkande el i småhus och börjar konkurrera med fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler. –Energieffektiviserande åtgärder genomförs i befintlig bebyggelse. Efter 2035 ökar energianvändningen i samtliga scenarier. Det beror dels på att värmepumparnas konkurrenskraft mot andra uppvärmningssätt minskar på grund av stigande elpris, dels på att den potential som fanns i början av perioden för att ersätta direktverkande el och genomföra energieffektiviserande åtgärder Det innebär att energianvändningen för befintlig bebyggelse inte längre minskar. Elpriset styr användningen av biobränsle och fjärrvärme. Bio- bränsle används framför allt för uppvärmning i bostäder och lokaler. När elpriset är högt blir det mer ekonomiskt lönsamt för fastighetsägare att elda med pellets för uppvärmning och omvänt. I scenarier där elpriset är högre, ökar biobränsleanvänd- ningen relativt mycket. I scenariot med lågt elpris får biobränsle problem med konkurrenskraften och minskar något . Konkurrensen för värmepumpar och energieffektivisering på- verkar energianvändningen. Antaganden om elpriser varierar mellan de olika scenarierna. Systempriset i är högre än de tre scenarier där EU-kom- missionens förutsättningar med högre pris på utsläppsrätter och fossila bränslen finns med. Det är små skillnader mellan scenari- erna. Utvecklingen över elpriser framgår av Figur 5.2. I scenarier med lågt elpris är systempriset mer i nivå med priset . Även om priserna på utsläppsrätter är lägre, stiger de på och så även systempriset för . I scenariot Lågt elpris + har elcertifikatsystemet en prisdämpande effekt, eftersom en relativt stor mängd förnybar elproduktion med låga rörliga kostnader stöds in på elmarknaden. Lågt elpris +18 TWh Prognos från Kommuner och Landsting En rapport till Kommuner och Landsting (SKL) lämnar en prognos beträffande elprisutvecklingen mot 2020.23 Författaren till prognosen konstaterar att har präglats av för- hållandevis låga producentpriser på el. Medelpriset låg på per kWh i prisområde . Det var lägre än årsmedeltalet på strax per kWh. Marknadens förväntningar sägs ligga kvar på historiskt sett låga nivåer, men med svagt ökande ten- 23 Kommuner och Landsting, miljarder skäl att spara! Potential för energi- investering i kommunernas och landstingens byggnader kommuner, Bilaga 2, 2016. indikerade terminspriserna en prisökning på per MWh el från den nivån till 2020 (spot). Baserat på dessa bedömningar skulle ett riktpris enligt rapporten därmed kunna vara strax per kWh för prisområde . Författaren betonar dock att termins- priserna svänger snabbt och att handeln är mycket liten på . Prognosen ska därför ses som en mycket grov indikation på vad som är troligt . Den studie som slutfördes gav ett tydligt producentpris på el i prisområde på 0,35–0,per kWh , bero- ende på scenario. Författaren konstaterar att detta beräknings- resultat därmed ligger något högre än den aktuella mark- nadsbedömningen 2016. Författaren gör bedömningen att utveck- lingen på energimarknaden och i övriga omvärlden sedan 2014 års studie har medfört en ytterligare prispress nedåt, vilket bekräftas av de aktuella terminspriserna 2016. En annan viktig faktor som nämns är om delar av den svenska kärnkraften fasas ut till 2020 eller inte. Författaren till prognosen gör den sammantagna bedömningen av ett producentpris i (prisområde ) på cirka 0,30–0,per kWh . När det gäller det slutliga kund- priset på el väljer författaren att använda samma påslag på elpriset (inklusive handelsmarginal och elcertifikatpris) och samma elnäts- avgift samt skatter som gör i sin rapport över energisystem. Det totala kundpriset 2020 skulle enligt författarens antaganden hamna i storleksordningen per kWh inklusive moms för en typisk elvärmekund och per kWh för en typisk lägenhetskund uttryckt penningvärde. Även elhandelsbolaget gör prognoser över elpriser. Prognos- erna avser elhandelspriset, dvs. utan några påslag. I sin långtidsprog- nos för elprisutvecklingen publicerad och som sträcker sig , räknar BIXIA med att priserna kommer att falla till per MWh 2019 för att sedan stiga igen – 2022. räknar företaget med en prisnivå på per MWh i snitt jämfört med det nordiska elpriset 2016, där snittet låg på per MWh. Den främsta orsaken till de stigande elpriserna är att flera kärnkraftverk kommer att stängas både i , och . Andra orsaker sägs vara en ökad netto- export från och minskad brunkolsproduktion i . Utökat fokus på effekt kan komma att påverka framtida energipriser konsaterar i sitt betänkande att det för när- varande pågår en rad förändringar av energisystemet, både globalt och i vårt närområde.24 Tillförseln av el har till stor del har varit baserad på stora centraliserade produktionskällor. Den får nu ett allt större inslag av småskalig produktion med en hög andel variabel kraft och med förväntat mer aktiva kunder. En genomgående trend enligt kommissionen har varit elenergins ökade betydelse i alla samhällssektorer. Det gäller till exempel pro- cesstyrning och automatisering i tillverkningsindustrin, en ökad andel eldrivna fordon och ett större inslag av eldrivna värmepumpar i bebyggelsen. Kommissionen betonar behovet av att säkerställa elsystemets fortsatta robusthet. Energimarknaderna genomgår betydande för- ändringar. De nya omständigheterna innebär att en rad nya problem- ställningar har uppkommit, men ger enligt kommissionens uppfatt- ning också möjligheter att kunna upprätthålla en säker och tillräcklig energiförsörjning. Det gäller till exempel elsystemets förmåga att leverera effekt och energi till kunderna under dygnets alla timmar. Den aviserade nedläggningen av fyra kärnkraftsreaktorer och utbyggnaden av variabel elproduktion har bidragit till ett ökat fokus på betydelsen av effekt, alltså tillgången på elenergi . Det är enligt kommissionen motiverat att energi- politiken framöver inte enbart fokuserar på en effektiv användning av energi utan även fokuserar på utnyttjandet av effekt. Kommissionen gör bedömningen att den huvudsakliga för- klaringen till dagens låga elpris är låga bränsle- och koldioxidpriser 24 betänkande Kraftsamling för framtidens energi, SOU 2017:2. (utsläppsrätter). Trots att det nordiska elproduktionssystemet har en begränsad andel fossil elproduktion har bränslekostnader en stor påverkan på det nordiska elpriset, eftersom kol och gas ofta är marginalsättande elproduktion. förväntas kraftbalansens utveckling få en större på- verkan på elpriset. Det gäller bland annat utbyggnaden av förnybar elproduktion, antalet kvarvarande kärnkraftsreaktorer samt efter- frågan på el. Kraftbalansens utveckling i vår omvärld och tillkom- mande transmissionskapacitet är andra faktorer som påverkar pris- utvecklingen på lång sikt. Vidare väntas bränsle- och koldioxid- priser få en fortsatt stor påverkan. 5.2.3Exempel på förekommande hinder Mot bakgrund av de analyser som redovisats i kapitel 3 är det en berättigad fråga varför inte energieffektiviserande åtgärder genom- förs i större utsträckning. Det finns många nationella och inter- nationella studier som hävdar att energieffektiviseringsåtgärder genomförs i lägre omfattning än vad som är privat- eller företags- ekonomiskt lönsamt. Vanliga förklaringar är olika typer av mark- nadshinder och marknadsmisslyckanden. Utredningen har i kapitel 2 närmare beskrivit innebörden av dessa begrepp och även gett exempel på förekomsten av sådana hinder i samband med energianvändning och energieffektivisering. Olika informationsproblem kan utgöra marknadshinder men är inte nödvändigtvis ett marknadsmisslyckande. Det kan finnas flera grundläggande orsaker till att fastighetsägare inte genomför energieffektiviserande åtgärder i den utsträckning som förväntas. En kan vara att åtgärderna de facto inte är lön- samma för ägaren. En annan förklaring kan vara att åtgärderna är lönsamma enligt ägarens egna kalkyler, men för att genomföra 25 Detta avsnitt bygger på en rapport för utredningen av professor , Transaktionskostnader och incitament för energieffektivisering, . Utredningen har inte tagit ställning till enskildheter i rapporten. åtgärderna behöver denne låna pengar och bankerna är inte beredda att låna ut. En tredje förklaring kan vara att även om åtgärden enligt en objektiv kalkyl är lönsam, genomförs den ändå inte därför att transaktionskostnaderna är för höga. För att ett företag ska genomföra en objektivt sett lönsam åtgärd måste en rad hinder kunna övervinnas. Företaget måste vara medvetet om att det kan finnas en möjlig- het. Tiden är knapp och företagsledare har mycket att tänka på. Fokus i företaget kan av olika skäl ha legat på andra saker än möj- ligheten till att göra lönsamma energieffektiviseringsåtgärder. Företaget måste kunna skaffa sig trovärdig information om hur lönsamma olika åtgärder är. Givet att ett företag är medvetet om att det kan finnas lönsamma åtgärder, måste det i nästa led kunna besvara följande frågor. –Hur mycket energi kan sparas med olika tekniska lösningar? –Hur stora intäkter leder detta till (vilket förutsätter en bedöm- ning av energipriserna)? –Vad kostar det att genomföra den aktuella investeringen? Går det att hitta pålitliga leverantörer med förutsägbara priser? –Är åtgärden lönsam givet dessa uppgifter? Hur ska man göra själva kalkylen? Som bland annat framgår i en rapport från SABO26 är det långt ifrån självklart att dessa villkor är uppfyllda. I rapporten finns exempel på att olika konsultfirmor gjort olika bedömningar av olika tekniska lösningars effekter och lönsamhet. De har därmed också gett relativt olika rekommendationer om vad som är bästa åtgärder för ett visst fastighetsföretag. Företaget måste veta vilka tillstånd som krävs och hur de kan skaffa dessa. En fastighetsägare kan vara osäker på till exempel om det krävs bygglov eller någon annan form av tillstånd för att göra en viss installation. Om det bedöms som krångligt att ta reda på om tillstånd krävs eller krångligt att söka ett tillstånd, 26 , Lönsam energieffektivisering. Myt eller verklighet, 2011. kan konsekvensen bli att företaget inte engagerar sig vidare utan lägger det åt sidan. Företaget måste kunna övertyga en bank om att det är ett lön- samt projekt, om det behöver låna pengar. Även om företaget har tillräckligt med information som gör att de bedömer att en åtgärd är lönsam, innebär det inte självklart att informationen är tillräcklig för att övertyga en långivare. Dessa förklaringar pekar på att även om ett fastighetsföretag är medvetet om att det kan finnas en möjlighet att göra lönsamma energieffektiviseringar, kan företaget dra sig för att sätta igång sådana åtgärder. Det kan i sin tur antingen bero på att det inte går att få trovärdig information om vilka åtgärder som faktiskt är lön- samma eller att företaget inte vet hur det ska kunna hitta en pålitlig leverantör att genomföra åtgärder som man ändå tror är lönsamma. Eftersom energisparande har diskuterats länge i samhällsbygg- nadssektorn, är det svårt att tro att brist på allmän medvetenhet om möjligheterna skulle vara en viktig förklaring till att inte mer görs . Sannolikt är andra hinder viktigare. Olika åtgärder för att minska transaktionskostnader vid en lön- samhetsbedömning borde göra en kalkyl eller kassaflödesanalys mer trovärdig ur bankens perspektiv. Det gäller framför allt genom att minska risker i genomförandet, både när det gäller intäkter och kostnader. Om intäkterna bygger på välgrundade prognoser och det finns trovärdiga leverantörer och standardkontrakt eller ram- avtal för upphandling, borde det göra det lättare för utomstående att bedöma projektet, särskilt om en kvalitetskontrollerad kalkyl- metod används. För ett företag som har en etablerad bankrelation, där parterna litar på varandra, kan det vara relativt lätt för den fastighetsägare som har gjort en ordentlig lönsamhetskalkyl och kassaflödesanalys att övertyga banken om att det är en åtgärd som det är vettigt att låna ut pengar till under förutsättning att företagets återbetalnings- förmåga är tillfredsställande. Om företaget inte har en etablerad bankrelation, blir kraven från bankens sida rimligen större. Eftersom bankerna har allt fler schabloniserade system för bedömning och mindre tid för att bedöma specifika fall, bör det enligt rapporten vara extra viktigt att det finns generella, trovärdiga studier om olika åtgärders effekt på energianvändning och, givet ett visst energipris, hur stor minskning av driftskostnaderna det med- för. Den som söker ett lån kan genom sådana studier göra de egna bedömningarna mer trovärdiga ut bankens perspektiv. Bankerna ska även bedöma om det finns säkerhet för ett större lån och kan därför förväntas vara intresserad av hur fastighetens värde påverkas. Ett stort problem är enligt rapporten att även fastighetsvärderare använder sig av relativt schabloniserade metoder. Detta har till exempel diskuterats i samband med den så kallade ned- skrivningsproblematiken i samband med nybyggande av bostads- hus.27 I teorin ska varje ökning av driftnettot leda till en ökning av fastighetsvärdet. Om det handlar om relativt små förändringar i driftnetto, kommer dock dessa effekter på fastighetsvärdet att vara svåra att dokumentera med hjälp av prisinformation från mark- naden. Det logiska då är att använda mer schabloniserade metoder, till exempel att kapitalisera driftnettoökningen med ett rimligt direktavkastningskrav. För att komma vidare när det gäller metoder för att bedöma effekter på fastighetsvärdet vid till exempel energieffektivisering krävs det enligt rapporten ett metodutvecklingsarbete inom värderar- kåren. Enligt författarna till rapporten om nedskrivningar skulle värderarnas organisation behöva inta en mer aktiv roll när det gäller att ta fram rekommendationer för hur mer svårbedömda situa- tioner ska hanteras, ungefär på det sätt som revisorernas organisa- tion gör. Exempel på sådana situationer är alltså värdeeffekter av energieffektivisering och hur värdet på ny- och ombyggda hyreshus ska värderas. I båda fallen är möjligheterna att direkt använda prisuppgifter från marknaden begränsade. I en rapport till regeringen har och analyserat hinder för investeringar för att förbättra energiprestan- dan i befintliga byggnader som följer av så kallade delade incitament 27 Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi (), Kalbro, T. & , H., Bygg mer för fler. Bilaga 1, 2017. mellan fastighetsägare och hyresgäster.28 Bakgrunden till rapporten är att Artikel 19 i EU:s energieffektiviseringsdirektiv ålägger med- lemsstaterna bland annat att undersöka och om nödvändigt undan- röja hinder för energiprestandaförbättrande investeringar i bygg- nader som beror på delade incitament. Vid delade incitament är ägar- och brukarrollen uppdelad på parter med olika mål och olika informationstillgång. I kontraktet mellan parterna fördelas inte de intäkter och kostnader som gene- reras i samband med olika åtgärder på ett sådant sätt att parterna får ett ekonomiskt incitament att genomföra exempelvis en energi- effektiviseringsåtgärd, som annars är fastighetsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsam. Kostnader och nyttor är med andra ord obalanserat fördelade mellan parterna. För att avgöra om ett delat incitament mellan två parter före- kommer kan tre frågor ställas. Vem använder den energikrävande produkten? Vem köper den energikrävande produkten? Vem betalar för den energikrävande produktens löpande energi- kostnad? Om svaret på dessa frågor är olika personer eller organisationer, förekommer delade incitament. Om personen som betalar räk- ningen är en annan än den som köper produkten, saknar köparen det ekonomiska incitamentet att välja en mer energieffektiv pro- dukt. Denna typ av delat incitament kan benämnas ett investerings- problem. Om personen som betalar räkningen är en annan person än den som använder produkten, saknar brukaren det ekonomiska incitamentet att använda den effektivt. Denna typ av delat incita- ment kan benämnas ett användningsproblem.