sou · H5B364 · 2017-06-29 00:00:00 — de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara förenligt med de förutsättningar som gäller för den kommande bygglovsprövningen, och4. skälen för att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, om denna ska vid- tas inom ett område som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 och som inte omfattas av en detaljplan. Ett förhandsbesked som innebär att en åtgärd kan tillåtas ska inne- hålla 1. en upplysning om att förhandsbeskedet endast gäller om bygg- lov för åtgärden söks efter det att beslutet om förhands- besked vann laga kraft, 2. en upplysning om att för- handsbeskedet inte innebär att åtgärden får påbörjas, och 3. de villkor som behövs för att förhandsbeskedet ska vara förenligt med de förutsättningar som gäller för den kommande bygglovsprövningen. Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1.vilken giltighetstid lovet har, 2.om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, och 3.att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked enligt 10 kap. Lovet ska också innehålla de villkor och upplysningar som följer av 23, 36, 37 eller 38 § eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bo- stadsbyggnad utanför ett område med detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggna- dens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslut- ning till byggnaden. 14 Senaste lydelse 2014:902. Detta gäller dock inte sådan anslutning till allmän väg som avses i 40 § väglagen (1971:948). Om den sökta åtgärden ska vidtas inom ett område som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 och som inte omfattas av en detaljplan, så ska även skälen för att åtgärden inte kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan framgå. Om ett byggnadsverk inom Om ett byggnadsverk inne- ett område med detaljplan inne- bär stora olägenheter för trafik- bär stora olägenheter för trafik- säkerheten på grund av att för- säkerheten på grund av att för- hållandena har ändrats, får bygg- hållandena har ändrats, får bygg- att ta bort byggnadsverket eller att ta bort byggnadsverket eller att vidta någon annan åtgärd att vidta någon annan åtgärd med det som avhjälper eller med det som avhjälper eller Om byggnadsverket är en byggnad, får ett föreläggande att ta bort eller flytta byggnaden meddelas endast om byggnaden kan flyttas utan svårighet eller har ett ringa värde. Första och andra styckena gäl- ler inte sådana byggnadsverk som avses i 52 § väglagen (1971:948). 23 § får före- lägga ägaren av en fastighet eller en byggnad inom ett område med detaljplan att anordna stängsel eller ändra utfart eller annan utgång mot gator eller vägar, om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten. 1 §15 Regeringen får meddela föreskrifter om 1. att kommunen ska skicka beslut enligt 3 kap. 27 § om över- siktsplanens aktualitet till myndigheter, kommuner och andra berörda, 2. när genomförandet av en 2. i vilka fall genomförandet detaljplan på grund av en sådan av en detaljplan på grund av en användning som avses i 4 kap. sådan användning som avses i 34 § andra stycket kan antas 4 kap. 34 § andra stycket kan an- medföra en betydande miljöpå- tas medföra en betydande miljö- 3. i vilka fall en åtgärd som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 kan antas medföra en betydande 4. att vissa slag av åtgärder som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan, och 3. undantag från kommunens 5. undantag från kommunens skyldighet enligt 5 kap. 32 eller skyldighet enligt 5 kap. 32 eller 39 § att skicka handlingar om 39 § att skicka handlingar om 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 4 kap. 2och 34 §§, 9 kap. 39 och 40 §§ samt 16 kap. 1 § och i övrigt den 2.Bestämmelserna i 4 kap. 2 och 34 §§ och 9 kap. 39 och 40 §§ ska inte tillämpas på ärenden om detaljplan, bygglov eller förhands- besked som har påbörjats före . 3.Bestämmelserna i 9 kap. 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11 och 13 §§ ska inte tillämpas på åtgärder som har påbörjats före . 15 Senaste lydelse 2011:335. förordning om betydelsen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse Härigenom föreskrivs följande. 1 § Förordningen är meddelad med stöd av 3 § lagen (2018:000) om betydelsen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse i fråga om 4–6 §§ och med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om övriga bestämmelser. 2 § Med tätbebyggelse avses i plan- och byggförordningen (2011:338) ett sådant område som följer av föreskrifter som har med- delats med stöd av 6 §. 3 § Med samlad bebyggelse avses i 1.förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälso- skydd, 2.plan- och byggförordningen (2011:338), och 3.miljöprövningsförordningen (2013:251), ett sådant område som följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av 6 §. 4 § Med tätbebyggelse avses ett område som 1.enligt fastighetskartan eller fastighetsregistrets byggnadsdel lig- ger inom från en bostad eller inom från en bygg- nad som används för ett annat ändamål än bostad (byggnadsområde) och som direkt eller via ett annat byggnadsområde berör ytterligare minst 49 sådana områden, 2.berör ett sådant område med tätbebyggelse som avses i punk- ten 1 och som enligt fastighetskartan utgör a) en ospecificerad bebyggelse, b) en låg bebyggelse, c) en hög bebyggelse, d)en sluten bebyggelse, e)ett industriområde, f)ett torg, g)en begravningsplats, h)ett anläggningsområde, som inte utgör en plantskola, en frö- plantage, en golfbana, en skjutbana, en täkt eller ett rengärde, i)en idrottsplan, som inte utgör en golfbana eller motionsanlägg- ning, eller j)en start- och landningsbana, eller 3. är ett område vars area understiger och som helt eller till övervägande del ligger inom ett sådant område med tätbebyg- gelse som avses i punkten 1 eller 2. Trots första stycket 1 ska en byggnad inte anses ha ett byggnads- område om byggnaden 1.utgör en komplementbyggnad vars area är eller mindre, eller 2.är markerad som avregistrerad enligt fastighetsregistrets bygg- nadsdel. Vid tillämpningen av första stycket 1 ska 1.en byggnad anses ha ett byggnadsområde även om den är mar- kerad som planerad i fastighetsregistrets byggnadsdel, och 2.de delar av ett byggnadsområde som enligt fastighetskartan ut- gör en vattenyta anses utgöra en tätbebyggelse bara om en byggnad är belägen inom denna vattenyta. Kriterier för samlad bebyggelse 5 § Med samlad bebyggelse avses ett område som 1.enligt fastighetskartan eller fastighetsregistrets byggnadsdel ligger inom från en bostad eller inom från en byggnad som används för ett annat ändamål än bostad (byggnadsom- råde) och som direkt eller via ett annat byggnadsområde berör ytter- ligare minst 19 sådana områden, 2.berör ett sådant område med samlad bebyggelse som avses i punkten 1 och som enligt fastighetskartan utgör a) en ospecificerad bebyggelse, b) en låg bebyggelse, c) en hög bebyggelse, d)en sluten bebyggelse, e)ett industriområde, f)ett torg, g)en begravningsplats, h)ett anläggningsområde som inte utgör en plantskola, en frö- plantage, en golfbana, en skjutbana, en täkt eller ett rengärde, i)en idrottsplan, som inte utgör en golfbana eller motions- anläggning, eller j)en start- och landningsbana, eller 3. är ett område vars area understiger och som helt eller till övervägande del ligger inom ett sådant område med samlad bebyggelse som avses i punkten 1 eller 2. Trots första stycket 1 ska en byggnad inte anses ha ett bygg- nadsområde om byggnaden 1.utgör en komplementbyggnad, vars area är eller mindre, eller 2.är markerad som avregistrerad enligt fastighetsregistrets bygg- nadsdel. Vid tillämpningen av första stycket 1 ska 1.en byggnad anses ha ett byggnadsområde även om den är markerad som planerad i fastighetsregistrets byggnadsdel, och 2.de delar av ett byggnadsområde som enligt fastighetskartan utgör en vattenyta anses utgöra en samlad bebyggelse bara om en byggnad är belägen inom denna vattenyta. Föreskrifter om tätbebyggelse och samlad bebyggelse 6 § får efter att ha gett 4.länsstyrelserna i angränsande län, och 5.kommunerna i länet, tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om vilka geografiska områden som utgör tätbebyggelse och samlad bebyggelse enligt kriterierna i 4 och 5 §§. Om det finns särskilda skäl får göra undantag från dessa kriterier. Karta över tätbebyggelse och samlad bebyggelse 7 § ska redovisa på en karta vilka områden i länet som utgör tätbebyggelse och samlad bebyggelse enligt föreskrifter meddelade med stöd av 6 §. Kartan ska uppdateras . 8 § ska förse med en karta över de områden som avser tätbebyg- gelse och samlad bebyggelse enligt kriterierna i 4 och 5 §§. Underrättelse om beslut om föreskrifter 9 § När ett beslut om föreskrifter med stöd av 6 § meddelas eller ett tidigare beslut ändras eller upphävs ska beslutet kungöras på det sätt som är föreskrivet för författningar i allmän- het. En kungörelse om beslutet ska också införas i ortstidning. Kartan över tätbebyggelse och samlad bebyggelse ska göras tillgänglig på webbplats. Denna förordning träder i kraft . Om det i en kommun finns samlad bebyggelse som inte om- fattas av detaljplan, får kommu- nen, om särskilda skäl föranle- der det, föreskriva att en bestämmelse som avses i 37, 39 eller 40 § första stycket 2 ska gälla även sådant område med samlad bebyggelse.I lagen (2018:000) om betydel- sen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse finns bestäm- melser om vad som avses med samlad bebyggelse i första stycket. förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Härigenom föreskrivs att 42 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska ha följande lydelse. 42 § Om det i en kommun finns tätbebyggt område som inte om- fattas av detaljplan, får kommu- nen, om särskilda skäl föranle- der det, föreskriva att en be- stämmelse som avses i 37 eller 40 § första stycket 2 skall gälla även sådant tätbebyggt område. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Föreskrifter som en kommun med stöd av 42 § i den äldre lydelsen har beslutat före ikraftträdandet gäller fortfarande. förordning om ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) Härigenom föreskrivs16 i fråga om plan- och byggförordningen (2011:338) dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 5 a §, av följande lydelse, dels att 6 kap. 3, 3 a och 6 §§ ska ha följande lydelse. När prövar om en detaljplan behövs till följd av att någon avser att vidta en åtgärd inom ett område som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 (2010:900), ska vid sin bedöm- ning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan tillämpa kriterierna i bilaga 2 till förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. 3 §17 I områden som omfattas av en detaljplan krävs det bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra en skylt. 16Jfr och rådets direktiv /92/EU av om bedöm- ning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. 17Senaste lydelse 2017:102. Trots första stycket krävs det inte bygglov för 1.en skylt vars area är högst , 2.en skylt för ett tillfälligt evenemang, om skylten är uppsatt , 3.en orienteringstavla vars area är högst , 4.en skylt inomhus, 5.valreklam i samband med val till , landstingsfullmäk- tige, kommunfullmäktige, eller , eller isamband med folkomröstning, 6.en nationsflagga, flagga med kommunvapen eller liknande, 7.ett vägmärke, en tilläggstavla eller annan anordning för anvis- ning av trafik enligt vägmärkesförordningen (2007:90), och 8.ett sjövägmärke eller en säkerhetsanordning för sjöfarten en- ligt sjötrafikförordningen (1986:300). Andra stycket 1 och 3 gäller inte om skylten eller orienteringstav- lan placeras på eller i anslutning till en sådan byggnad eller inom ett sådant bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § plan- och bygg- lagen (2010:900). 3 a §18 I områden som omfattas av en detaljplan krävs det bygglov för att sätta upp, flytta eller väsent- ligt ändra en ljusanordning om 1.den avsedda användningen av anordningen kan ha betydande inverkan på omgivningen, eller 2.anordningen placeras på eller i anslutning till en sådan bygg- nad eller inom ett sådant bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 § . 6 § Kravet på anmälan enligt 5 § gäller inte 1. rivning av en byggnad eller en del av en byggnad som är a)en komplementbyggnad, b)ett sådant skärmtak eller en sådan tillbyggnad som avses i 9 kap. 4 eller 6 § (2010:900), eller 18 Senaste lydelse 2017:102. c) en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, 2.annan åtgärd än rivning som rör en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring inom ett område som inte omfattas av en detaljplan, 3.åtgärd som avses i 5 § första stycket 3, 4, 5 eller 6 i fråga om en byggnad eller tomt som tillhör staten eller ett landsting, 4.åtgärd som rör en sådan byggnad eller annan anläggning som är avsedd för totalförsvaret och som är av hemlig natur, 5. åtgärd som avses i 5 § första stycket 10, 12 eller 13, om första stycket 10, 12 eller 13, om åtgärden vidtas utanför ett om- åtgärden vidtas utanför områden råde med detaljplan och utanför en sammanhållen bebyggelse där anmälan behövs med hänsyn till 6. åtgärd som avses i 5 § första stycket 3 i fråga om a) en sådan komplementbygg- a) en sådan komplementbygg- som avses i 5 § första stycket 10, som avses i 5 § första stycket 10, 12 och 13, om åtgärden vidtas 12 och 13, om åtgärden vidtas utanför ett område med detaljplan utanför områden med detaljplan eller samlad bebyggelse, eller med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen, eller b) en sådan komplementbyggnad eller tillbyggnad som avses i 9 kap. 6 § 1.Denna förordning träder i kraft i fråga om 2 kap. 5 a § och i övrigt . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 5 a § ska inte tillämpas på ärenden om bygglov eller förhandsbesked som har påbörjas före . 3.Bestämmelserna i 6 kap. 3, 3 a, och 6 §§ ska inte tillämpas på åtgärder som har påbörjats före . i miljöprövningsförordningen (2013:251) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § och 14 kap. 17 § miljöpröv- ningsförordningen (2013:251) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anmälningsplikt C och verksamhetskod 10.50 gäller för anlägg- ning för sortering eller krossning av berg, naturgrus eller andra 1. inom område som omfat- 1. inom område som omfat- tas av detaljplan eller områdes- tas av detaljplan eller områdes- 2. utanför område som omfattas 2. inom samlad bebyggelse, eller av detaljplan eller områdesbestäm- melser, om verksamheten bedrivs på samma plats under en längre 3. inom övriga områden, om verksamheten bedrivs på samma I lagen (2018:000) om betydel- sen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse finns bestäm- melser om vad som avses med samlad bebyggelse i första stycket 2. Anmälningsplikt C och verksamhetskod 26.150 gäller för asfalt- 1. som ställs upp inom områ- 1. som ställs upp inom områ- de med detaljplan eller områdes- de med detaljplan eller områdes- 2. som ställs upp utanför om- 2. som ställs upp inom samlad råde med detaljplan eller områdes- bestämmelser i mer än 90 kalender- dagar under en tolvmånaders- 3. som ställs upp inom övriga områden i mer än 90 kalender- dagar under en tolvmånaders- I lagen (2018:000) om betydel- sen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse finns bestäm- melser om vad som avses med samlad bebyggelse i första stycket 2. Denna förordning träder i kraft . 19 Senaste lydelse 2016:1188. Regeringen beslutade kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6), bilaga 1. Enligt direktiven ska en särskild utredare bl.a. utreda och lämna förslag på hur över- siktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planer- ing och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk pla- nering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för över- siktsplaneringen. Enligt direktiven ska utredaren föreslå hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om en tillkommande eller befintlig be- byggelse behöver regleras med en detaljplan. Utredaren ska även före- slå hur angränsande lagstiftning kan utformas om kravet på detaljplan begränsas. Dessa frågor, som enligt direktiven ska redovisas , behandlas i detta delbetänkande. Utredaren ska även utreda behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempel- vis genom en bestämmelse i en detaljplan. Utredaren ska därtill ut- reda behovet av och förutsättningarna för att införa en privat initia- tivrätt till detaljplaneläggning. Av direktiven framgår att utredaren ska redovisa uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och upp- draget att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer. Uppdraget ska slutredovisas . I (2010:900), förkortad PBL, finns krav på att kommunen i vissa fall ska pröva om ett mark- eller vattenområde är lämpligt för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelse- miljöns utformning genom en detaljplan. Detaljplanekravet utgår från sådana fall där detaljplanen typiskt sett är den lämpligaste regler- ingsformen. I propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126) före- slogs att detaljplanekravet skulle begränsas så att det inte skulle vara obligatoriskt med detaljplan i lika många fall som . Däremot skulle kommunens möjligheter att ställa krav på att det ska finnas en detaljplan inte begränsas. Förslaget vann inte stöd och led- de inte till någon lagändring (bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Efter regeringens förslag i propositionen Genomförande av Seveso III-direktivet (prop. 2014/15:60) har en mindre del av förslaget till ändrat detaljplanekrav genomförts, men med en något ändrad inrikt- ning jämfört med den som föreslogs i prop. 2013/14:126. I direktiven framhåller regeringen att den tid som går åt till detalj- planeläggning bl.a. påverkar förutsättningarna för en effektiv kon- kurrens i byggsektorn. De ibland omfattande processerna tar stora personella och ekonomiska resurser i anspråk hos exploatören, men även markinnehavet i sig kan medföra betydande kostnader under planprocessen. Många mindre aktörer i byggsektorn saknar förutsättningar för att genomföra projekt som förutsätter detalj- planeläggning, vilket hämmar bostadsbyggandet (jfr Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande, SOU 2015:105 s. 151). Genom att korta tiden från idé till byggstart kan förutsättningarna, framhåller regeringen, förbättras så att fler mindre och medelstora exploatörer kan ta initiativ till komplexa byggprojekt. Fler aktörer leder till ökad konkurrens och ökad kapacitet inom byggsektorn vil- ket i sin tur skapar förutsättningar för att fler bostäder kan byggas. Finansministern och bostadsministern presenterade ett bostadspolitiskt paket med förslag på 22 åtgärder för fler bostäder. I paketet föreslås flera reformer som förutsätter ytterligare utrednings- insatser som ett led i genomförandet. Bland annat aviseras förslag om en utvecklad översiktsplanering, en begränsning av detaljplanekravet och en översyn av kommunens möjligheter att reglera upplåtelsefor- mer. Dessa frågor omfattas av utredningens direktiv. I det bostadspolitiska paketet anges att kravet på detaljplan bör begränsas i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget i proposi- tionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126), men att förslaget behöver justeras med hänsyn till att delar av förslaget redan har genomförts genom propositionen Genomförandet av Seveso III- direktivet (prop. 2014/15:60). Regeringen framhåller i kommittédirektiven att ett nytt förslag behöver utarbetas som grund för ändrad lagstiftning. Det gäller både bestämmelserna i och de följdändringar i angränsande lag- stiftning som behövs om kravet på detaljplan ändras. Av direktiven framgår att inriktningen bör vara – i linje med vad som föreslogs i prop. 2013/14:126 – att lagstiftarens krav på detaljplan begränsas men att kommunen även i fortsättningen ska kunna ställa krav på att det ska finnas detaljplan i den omfattning som gäller . Utgångs- punkten ska vara att de lagändringar som genomfördes till följd av förslagen i prop. 2014/15:60 ska gälla även i fortsättningen. Propositionen En enklare planprocess innehöll inga förslag till nödvändiga följdändringar i anslutande lagstiftning. Denna fråga be- handlades i departementspromemorian Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (Ds 2014:31). I promemorian föreslogs bl.a. att flera lagar, som innehåller krav som är kopplade till förekomsten av en detaljplan, borde ändras så att kraven även skulle gälla inom samlad bebyggelse. Det syftade till att bebyggelseområden, som omfattas av en detaljplan, även i fortsättningen skulle omfattas av sådana krav som enligt angränsande lagstiftning enbart är tillämpliga inom områden med detaljplan. Att det generella kravet på detaljplan förändras skulle därmed inte påverka räckvidden av angränsande lag- stiftning. Författningsförslagen från promemorian redovisas i bila- ga 2, i den utsträckning dessa avser de frågor som vi tar upp i detta betänkande. Remissbehandlingen av förslagen i departementspromemorian föranledde kritik från remissinstanserna i några avseenden, bl.a. efter- som förslagen ansågs kunna leda till minskad förutsebarhet för en- skilda. Bland annat framförde remissinstanserna att det är otydligt hur termen samlad bebyggelse ska förstås och att det därmed blir otydligt inom vilka områden som angränsande lagstiftning, som är kopplade till förekomsten av en detaljplan, kommer att vara tillämp- lig. Förslagen till följdändringar i angränsande lagstiftning har ännu inte lett till någon proposition. I direktiven framhåller regeringen att det finns anledning att utre- da möjligheterna att öka förutsebarheten om var angränsande lag- stiftning kommer att vara tillämplig om kravet på detaljplan begrän- sas, exempelvis genom att förtydliga innebörden av termen samlad bebyggelse. Av direktiven framgår sammanfattningsvis att utredaren ska –föreslå hur kravet på detaljplan kan begränsas, –utreda förutsättningarna för att utforma angränsade lagstiftning, som innehåller krav som är kopplade till före- komsten av en detaljplan, på ett sätt som i högre grad tillgodo- ser remissinstansernas synpunkter och ökar förutsebarheten för berörda aktörer om var sådan lagstiftning ska vara tillämplig, –föreslå hur angränsande lagstiftning kan utformas om kravet på detaljplan begränsas, –analysera hur förslagen förhåller sig till kraven i MKB-direktivet, SMB-direktivet och Århuskonventionen, och –lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som behövs. Direktiven innehåller även krav på konsekvensbeskrivningar, om in- ternationella jämförelser och samråd med berörda myndigheter, kom- muner och organisationer. Av direktiven framgår att utredaren ska samråda med , Folk- hälsomyndigheten, Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, Lantmäteriet, Myndigheten för samhällskydd och beredskap, Natur- vårdsverket, , , Sta- tens jordbruksverk, , , länsstyrel- serna, Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. Utredningen har bedömt att även övriga riksintressemyndigheter får anses vara berörda av utredningsuppdraget om en begränsning av detaljplanekravet, dvs. , , Strålsäker- hetsmyndigheten, geologiska undersökning och Tillväxtver- ket. Även , Fastighetsägarna, Naturskyddsför- eningen, , arkitekter och byggindustrier har bedömts vara berörda i sådan omfattning att det har funnits skäl att samråda med dessa organisationer. upp relevanta kommunala erfarenheter har utredningen även samrått med , och kommuner. Utredningen har genomfört två större sammankomster där ut- redningsuppdraget och utredningens förslag har diskuterats med fler- talet av ovan nämnda myndigheter och organisationer (alla myndig- heterna hörsammade inte utredningens inbjudan).