sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — 3.Ett samband mellan påverkan och sjukdom, exempelvis att ökad påverkan ger ökad svårighetsgrad av sjukdomen 45 10 § 1 st. 1 p. ASL i tidigare lydelse LBK nr 943/16/10. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada 4.Undersökningar om utbredning i befolkningen, som bekräftar ett samband 5.Överbevisande rapportering av tillfällen, som har konstaterats vid läkarundersökningar 6.En betydande överrepresentation av sjukdomen bland personer som är utsatta för denna påverkan i förhållande till personer som inte är utsatta. Som utgångspunkt ska alla ovanstående betingelser vara uppfyllda. Vid den konkreta bedömningen av om en sjukdom kan tas upp på förteckningen på yrkessjukdomar, kan de enskilda betingelserna dock ges olika vikt.46 Den nyare listan tar upp exponeringsfaktorer och sjukdomar, men inga konkreta villkor om exponeringen. För den nyare listan finns en vägledning för bedömningar i ärenden om arbetsskada Vejled- ning om erhvervssygdomme (nu gällande version utgåva 11 från ). Vägledningen är icke bindande och icke uttömmande. Vägledningen ska vara ett stöd i handläggningen av arbetsskade- ärenden och ska öka förståelsen för kravet på orsakssamband mellan en viss exponering och uppkommen skada. För flera sjukdomar som finns på listan beskrivs mer preciserat krav på belastning och sjuk- dom som krävs för ett godkännande. Vägledningen innehåller även en särskild del avseende de sjukdomar som inte finns med på listan, som är möjliga att godkänna efter att ha förelagts för Erhvervs- sygdomsudvalget. Som nämnts ovan är det AES som fastställer vilka sjukdomar som ska upptas på förteckningen, efter förhandling med Erhvervssyg- domsudvalget.47 De förändringar som ägde rum var att posttraumatiskt stressyndrom, PTSD, fördes in på den äldre förteckningen med i stort sett samma krav som på den nya för- teckningen. Den äldre förteckningen ändrades även avseende cancer- Vejledning om erhvervssygdomme anmeldt fra 1. januar 2005 s. 6. 47Se 7 och 9 §§ ASL. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada sjukdomar.48 Även angivna exponeringsfaktorer ändrades i vissa fall , t.ex. för tennisarmbåge. Förteckningarna ska uppdateras minst . AES och Erhvervssygdomsudvalget redovisar hur utvecklingen inom yrkessjukdomar ser ut till Arbejdsmarkedsudvalg. arbetsredogörelse anges att hade 16 sjukdomar tagits upp på listan. Därutöver hade villkoren för godkännande ändrats för 29 av de sjukdomar som var listade sedan tidigare49. inkluderar listan depression med debut i nära tids- mässigt samband med belastningen, när belastningen är krigsdel- tagande som har inneburit antingen traumatiska händelser och/eller situationer av kortare eller längre varaktighet av en exceptionellt hotande eller katastrofliknande natur. Listorna kompletteras med en s.k. säkerhetsventil enligt vilken en yrkessjukdom ska godkännas som arbetsskada om sjukdomen ”godt- gøres” (ung. visas), antingen genom att sjukdomen efter den senaste medicinska dokumentationen uppfyller de krav som ställs för att sjukdomen ska kunna upptas på förteckningen på yrkessjukdomar, eller att den får anses som uteslutande eller i övervägande grad vara förorsakad av arbetets särskilda art.50 De flesta av de fall som förs till Erhvervssygdomsudvalget rör ärenden där frågan är om övervägande skäl talar för orsakssamband på grund av arbetets särskilda art. Bestämmelsen möjliggör en indi- viduell bedömning i det enskilda ärendet, motsvarande den som görs inom den svenska arbetsskadeförsäkringen. I sammanhanget kan nämnas att Erhvervssygdomsudvalget behandlade totalt 281 ärenden i sak, varav 185 handlade om psykisk sjukdom (stress och depression, mobbning och trakasse- rier, PTSD hos veteraner, psykisk sjukdom efter andra belastningar, 49Udviklingen på erhvervssygdomsområdet i 2015 Arbejdsskadestyrelsens og Erhvervssygdoms- udvalgets årsredegørelse til Beskæftigelsesudvalg, s. 2. 507 § ASL. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada typiskt sett våld och hot). Övriga ärenden handlade om fysiska sjuk- domar och cancer.51 Det danska systemet har en presumtion om samband mellan påver- kan och sjukdom för de sjukdomar som finns på förteckningen över yrkessjukdomar. Enligt denna bevisregel, 8 § ASL, ska sjuk- dom godkännas som arbetsskada om den försäkrade har ådragit sig en sjukdom som finns upptagen i förteckningen över yrkessjuk- domar och i sitt arbete varit utsatt för sådan påverkan som anges i förteckningen, om inte det anses övervägande sannolikt att sjuk- domen beror på andra orsaker än arbetet. I de fall där vägledningen anger en viss exponering som skadlig utgör de nedre värden som anges däri ett nedre gränsvärde för att kunna använda 8 § ASL. AES har bevisbördan för att visa att det inte föreligger orsaks- samband mellan arbetet och skadan. För de sjukdomar som inte är upptagna i förteckningen över yrkessjukdomar gäller sedvanliga bevisregler att samband ska göras sannolikt.52 Det är den försäkrade som har bevisbördan för att samt- liga förutsättningar för att få sjukdom godkänd som arbetsskada är uppfyllda. På motsvarande sätt som i , har dock AES en utredningsplikt. 51Udviklingen på erhvervssygdomsområdet i 2015 Arbejdsskadestyrelsens og Erhvervssygdoms- udvalgets årsredegørelse til Beskæftigelsesudvalg, s. 4. 52Se , Arbejdsskadesikring, Sociale Publikationer 14 s. 13, hänvisning i Arbetsskade- kommissionen 2011. Version 2 s. 53, fotnot 121, 2012. Rapporten finns även på Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Allmänt om den norska arbetsskadeförsäkringen I finns två parallella ersättningssystem för arbetsskador. Dels finns en offentlig försäkring, dels finns en arbetsskadeförsäkring som alla arbetsgivare är skyldiga att teckna.53 Yrkesskadeforsikringen ges som tillägg till den offentliga försäkringens förmåner vid arbets- skada. Om arbetsgivaren försummar sin lagstadgade försäkrings- plikt eller undantagen från försäkringsskyldigheten, har den skadade arbetstagaren ändå rätt till ersättning från de försäkringsbolag som erbjuder arbetsskadeförsäkring.54 Bolagen kan sedan kräva tillbaka ersättningen från den oförsäkrade arbetsgivaren.55 Offentliga arbetsgivare är undantagna från kravet att teckna yrkes- skadeforsikring, men anställda i statlig och sektor kan kräva arbetsskadeersättning direkt från arbetsgivaren.56 Egenföre- tagare har rätt att teckna frivillig försäkring.57 Arbetsgivare är skyldiga att anmäla alla arbetsskador till Arbeids- og velferdsetaten, NAV.58 NAV handlägger anmälan och bedömer om den aktuella skadan kan godkännas som en arbetsskada. I så- dant fall skickas beslut och information om försäkringen ut till den försäkrade, som därefter kan ansöka hos NAV om ersättning från den offentliga försäkringen. Ersättning från yrkesskadeforsikringen erhålls direkt från arbetsgivarens försäkringsbolag eller, för offentlig- anställda, direkt från arbetsgivaren.59 Yrkesskadedekningen omfattar personskador, sjukdomar och dödsfall orsakade av arbetsolyckor samt arbetssjukdomar som ska likställas med arbetsskada. Yrkesskadedekningen omfattar resor till och från arbetet om de sker i arbetsgivarens regi, eller om resorna är av sådan karaktär att de medför ökad risk för skada.60 53Den offentliga försäkringen, yrkesskadedekning, utgår från 13 kap. lov om folketrygd, LOV-1997-02-28-19, förkortad ftrl. Försäkringen som täcks av arbetsgivarna, yrkesskade- forsikring, har gällt och regleras i lov om yrkesskadeforsikring, LOV-1989-06- 16-65, förkortad yforsl. 547 § 3 kap. yforsl. 558 § 3 kap. yforsl. 563 § 2 kap. yforsl. 5713 § 13 kap. ftrl. 58Norska myndigheten är landets försäkringskassa, arbetsförmedling och kommuner- nas socialtjänst i en myndighet. 595 § 2 kap. yforsl. och 3 § 2 kap. yforsl. 606 § 13 kap. ftrl. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Ett avslagsbeslut från NAV rörande yrkesskadedekningen kan prövas av närmaste överordnat organ. När denna väg är uttömd kan saken överklagas till Trygderetten, ett självständigt förvaltningsorgan som är överklagandeinstans för socialförsäkrings- och pensions- frågor. Trygderettens beslut kan i sin tur överklagas till domstol. Om den försäkrade inte är nöjd med ett beslut som gäller yrkes- skadeforsikringen ska arbetstagaren vända sig till arbetsgivaren, dennes försäkringsbolag eller de förtroendevalda i arbetstagarorga- nisationerna. Den norska listan för arbetssjukdomar Arbetsskadeskyddet avseende sjukdomar som beror på påverkan av arbetet, klimatsjukdomar eller infektionssjukdomar regleras genom lista i föreskrift.61 Föreskriften ändrades . I vissa fall speci- ficeras i föreskriften vilka arbetsförhållanden som ska ha orsakat skadan eller sjukdomen. För att de sjukdomar som är listade i före- skriften ska kunna godkännas som arbetsskada ska besvären kunna anses ha samband med exponeringen, exponeringen ska ha varit tillräckligt hög, det ska finnas ett tidssamband, och det ska inte vara mer sannolikt att någon annan sjukdom eller exponering är orsak till symtomen.62 Den norska förteckningen har i vissa fall en mer generell utformning, t.ex. omfattas sjukdom på grund av för- giftning eller kemisk påverkan. I andra delar är den specifik. t.ex. ersätts enbart de elva smittsamma sjukdomar som räknas upp i föreskriftens lista. I vissa fall specificeras även vilka arbetsförhåll- anden som ska ha förorsakat skadan eller sjukdomen. Exempel på sistnämnda är bl.a. nedsatt hörsel som beror på buller från maskiner, verktyg, processer och annat respektive sjukdomar i armar och händer som framkallats av vibrationer från maskiner, pressluftverktyg, bank- hammare och liknande. Belastningsbesvär som har utvecklats i muskel/skelett- systemet räknas inte som arbetsskada. Detsamma gäller för besvär som har utvecklats som följd av psykisk belastning över tid.63 613–4 §§ 13 kap. ftrl. samt forskrift om yrkessykdommer, klimasykdommer og epidemiske syk- dommer som skal likstilles med yrkesskade (FOR-1997-03-11-220). 624 § 13 kap. ftrl. 633 § 13 kap. ftrl. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Yrkesskadeforsikringen täcker samma skador som yrkesskade- dekningen, men även annan skada eller sjukdom som orsakats av skadliga ämnen eller arbetsprocesser.64 Inom yrkesskadeforsikringen ska bortses från arbetstagarens särskilda mottaglighet för skadan eller sjukdomen, om inte den särskilda mottagligheten har varit en helt övervägande orsak.65 Den norska listan har varit föremål för flera utredningar, senast i utredningen 2008:11 Yrkessykdommer, som hade i uppdrag att se över föreskriften över sjukdomar som kan godkännas som yrkessjukdom, eftersom föreskriften inte revi- derats ordentligt . Utredningen föreslog en ny reviderad lista som även skulle omfatta muskel- och skelettsjukdomar, psyk- iska sjukdomar och fosterskador. Utredningens förslag har inte an- tagits. Allmänt om arbetsskadeförsäkringen i Arbetsskadeförsäkringen i utgår från lagen (24.4 2015/459) om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar. Det är emellertid privata försäkringsbolag som ansvarar för handläggning och bedöm- ning av både olycksfall och arbetssjukdomar.66 Det är obligatoriskt för arbetsgivare att teckna en försäkring för sina anställda under förutsättning att anställningen överstiger under ett kalen- derår. Om arbetsgivaren försummar sin lagstadgade försäkrings- plikt eller av någon anledning inte är försäkringsskyldig, har den skadade arbetstagaren ändå rätt till ersättningar enligt lagen om olycksfallsförsäkring. be- talar och handlägger dessa ersättningar.67 I är det den lagstadgade olycksfallsförsäkringen som är det primära ersättningssystemet för arbetsolyckor och yrkessjuk- 6411 § 3 kap. yforsl. 6511 § 3 kap. yforsl. 66Lantbruksföretagarnas pensionsanstalt förvaltar olycksfallsförsäkringen för lantbruksföre- tagare. Statskontoret betalar olycksfallsersättningar till personer som är i arbets- eller tjänste- förhållande till staten. Övriga grupper hanteras av olika privata försäkringsbolag. Se vidare Euro- peiska kommissionen, 2012, Dina socialförsäkringsrättigheter i , s. 20, http//ec. 67Se Europeiska kommissionen, 2012, Dina socialförsäkringsrättigheter i , s. 20, http//ec. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Ersättning för inkomstförlust vid sjukskrivning lämnas alltså av arbetsskadeförsäkringen, och inte som i , av sjukförsäk- ringen. Försäkringen omfattar arbetsolycksfall och yrkessjukdomar. Som arbetsolycksfall betecknas ett olycksfall som den anställde råkar ut för på arbetsplatsen eller i samband med arbetet, på väg till eller från arbetet eller när ärenden/uppgifter utförs för arbetsgiv- arens räkning. Premierna är differentierade och bestäms för varje arbetsgivare på basis av risken i arbetet och betalda löner. Om en arbetstagare gör olika arbetsuppgifter fastställs premien enligt det mest riskfyllda arbetet. Vid fastställandet av premiens storlek kan försäkringsbolagen också ta viss hänsyn till om arbetsgivaren har arbetat förebyggande avseende risker i arbetet. Försäkringen ersätter den försäkrade för de kostnader som har uppkommit till följd av olyckan eller sjukdomen och lämnar ersätt- ning för inkomstbortfall och bestående men. Kostnader för medi- cinsk och arbetsinriktad rehabilitering täcks också av olycksfalls- försäkringen. Vid dödsfall kan efterlevandepension och ersättning för begravningskostnader betalas ut. Om den försäkrade inte är nöjd med försäkringsbolagets beslut kan hen vända sig till försäkringsbolaget och då få en prövning i . Nämndens beslut kan sedan överklagas till försäkringsdomstolen och slutligen till Högsta dom- stolen.68 Med yrkessjukdom avses en sjukdom som sannolikt huvudsakligen har orsakats av fysikaliska, kemiska eller biologiska faktorer i samband med arbetet. I lagen hänvisas till en förteckning över yrkes- sjukdomar.69 Förteckningen innehåller en specifikation över de fysi- kaliska, kemiska eller biologiska faktorer som avses i lagen. För- teckningen innehåller också de sjukdomar som anses ha ett påvisat sannolikt orsakssamband med dessa faktorer. 68Informationen i texten om hur försäkringen finansieras, vilka skador som kan godkännas, vilken ersättning som kan betalas ut och hur man överklagar är hämtad ur lagen om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar i lydelse från . 69Förteckning (769/2015) över yrkessjukdomar, Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada faktorer som räknas upp är vibration, buller och exponering för namngivna kemikalier och gaser. I lagen finns det särskilt angivet att skador till följd av misshandel och psykisk chock också kan er- sättas fastän de inte är med i förteckningen. Psykiska skador till följd av stress och hög arbetsbelastning kan inte godkännas inom ramen för den finska försäkringen. Andra sjukdomar utöver de som följer av lag och förteckning ersätts inte heller. 9Överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Utredningens bedömning: Ett vägledande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada bör införas. bör ges i uppdrag att –sammanställa förteckningar med exempel på kvantitativa mått av olika exponeringsfaktorers omfattning, intensitet och var- aktighet som kan utgöra skadlig inverkan utifrån evidensbase- rade data om exponering, och –utvärdera behovet av rättsligt stöd för handläggningen av arbets- skadeärenden och redovisa hur myndigheten avser att utveckla stödfunktionerna i detta avseende om behov föreligger. Bakgrunden till frågan om införande av ett stöd för bedömning och beslut i arbetsskadeärenden är att utfallet i arbetsskadeförsäkringen är svårt att förutse.1 Oförutsebarheten gäller framför allt arbetssjuk- domarna, samma problem föreligger inte när det gäller arbets- olyckor. Arbetslivet har förändrats sedan arbetsskadeförsäkringens tillkomst. Försäkringen tog ursprungligen sikte på främst olycksfall i arbetet där samband mellan inträffad olycka och uppkommen skada ofta enkelt kunde konstateras. I dagens arbetsliv är det i stället allt mer arbetssjukdomarna som står i centrum, sjukdomar vars 1 Se t.ex. SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring s. 691 f. Överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada orsakssamband med arbetet är komplexa. Särskilt komplicerat är att utreda sjukdomar där individuella faktorer samvarierar med den yttre miljö den enskilde befunnit sig i. Härtill kommer att enskilda byter arbetsuppgifter eller arbetsgivare i större utsträckning i dagens samhälle än vad som var fallet för sedan. I ett en- skilt fall kan det därför vara svårt att utreda samband mellan skadlig inverkan i arbete och uppkommen skada. I takt med att kunskapen om vilka faktorer som orsakar ohälsa ökar stiger också kraven på att försäkringen ska möta nya typer av skador där man tidigare inte reflekterat över att de skulle kunna vara arbetsrelaterade. T.ex. visar senare års forskning att smärttillstånd inte enbart har en biomedi- cinsk förklaring utan även har ett samband med biopsykosociala faktorer.2 Just komplexa och multifaktoriella orsakssamband är ut- märkande för de typer av sjukdomsbesvär som kvinnor typiskt sett anmäler till som arbetsskador, nämligen belast- nings- och förslitningsskador samt psykiska besvär. Härtill kommer den individuella bedömningen av om övervägande skäl ska anses föreligga för samband mellan den skadliga inverkan och den upp- komna skadan, vilken ska göras i varje fall. Sammantaget medför denna komplexitet att försäkringens utfall kan bli oförutsebart i det enskilda fallet. Utredningen har i uppdrag att överväga om ett stöd för bedöm- ning och beslut bör införas, och hur det i så fall bör utformas och förvaltas. Utredningen ska även föreslå rättslig reglering av stödet. Stödet kan utgöras av en förteckning över diagnoser som i nor- malfallet ska ses som en arbetsskada. Fördelarna man vill uppnå är å ena sidan en ökad förutsebarhet och transparens i försäkringen och en underlättad utredning. Å andra sidan finns farhågor om att en sådan förteckning leder till att det inte sker någon individuell pröv- ning. Utredningen har uppmärksammat att kritik har framförts även rörande andra aspekter av tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen, rörande regionala skillnader i arbetsskadebedömningarna3, skillnad 2Styf, 2015. Försäkringsmedicin för arbetsskador i rörelseorganen. 2001/02:81 s. 80. hantering av arbetsskade- försäkringen. : , s. 51–54. Överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada i beviljandegrad mellan kvinnor och män4 och för högt ställda krav avseende vetenskaplig evidens i bevisvärderingen.5 Denna kritik kan vara relevant att ta hänsyn till i övervägandena av om ett stöd för bedömning och beslut bör införas. Utredningen redogör i detta kapitel för överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i arbetsskadeärenden. Efter att vi redogjort för den övergripande utgångspunkten för våra överväg- anden behandlar avsnitt 9.3 frågan om ett stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada bör införas eller inte. Avsnitt 9.4 behandlar frågan om stödets utformning på ett övergripande plan och innehåller även våra överväganden rörande alternativa lösningar på utformning av stöd för bedömning och beslut. Vad utredningen kommer fram till i frågan om vilka åtgärder som bör vidtas vad gäller stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada finns i avsnitt 9.5 och 9.6. Individuell bedömning och förutsebarhet Den svenska försäkringen vid arbetsskada bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp, som innebär att alla sjukdomar och skador som kan antas bero på olycka eller annan skadlig inverkan i arbetet kan erkännas som arbetsskada. Enligt utredningens direktiv bör det gene- rella arbetsskadebegreppet gälla även fortsättningsvis. Som utredningen redogjort för i avsnitt 8.2 lämnar arbetsskade- försäkringen ett bedömningsutrymme i varje enskilt fall. Bedöm- ningsutrymme finns i såväl skadlighetsbedömningen som i bedöm- ningen av om den försäkrades skada till övervägande skäl kan anses ha uppkommit till följd av skadlig inverkan i arbetet. Den individuella bedömningen är en grundläggande beståndsdel i den svenska arbetsskadeförsäkringen. Varför finns det skillnader i bifallsfrekvensen inom arbetsskade- försäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen 2011. Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv. : Inspektionen för socialförsäkringen, s. 52. Arbetsskadeförsäkringen – en facklig hjärtefråga. Rapport 1 från LO:s Välfärdspoli- tiska utredning . : LO, s. 13. SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring s. 692. Överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada skadebedömning ska gagna den försäkrade, jämfört med ett arbets- skadeförsäkringssystem som är uppbyggt efter tydliga kriterier för exponeringsfaktor och exponeringsgrad. medför den indi- viduella bedömningen att det är svårt att uppnå förutsebarhet så att ”alla lika fall bedöms lika”, eftersom inget fall är exakt det andra likt. Alla ärenden rymmer individuella faktorer som påverkar det slutliga utfallet av bedömningen om en skada ska godkännas som arbetsskada. Eftersom begreppen individuell bedömning och förutse- barhet står i visst motsatsförhållande till varandra är det centrala att finna den avvägning dem emellan som bäst gagnar försäkringens syfte och funktionalitet. I sammanhanget får också hänsyn tas till att försäkringen ska kunna handläggas effektivt. 9.3Bör ett stöd för bedömning och beslut i arbetsskadeärenden införas? 9.3.1För- och nackdelar med att införa ett stöd Både för- och nackdelar finns med att införa ett stöd för bedöm- ning och beslut. I utredningens direktiv anges att fördelarna man vill uppnå med att införa ett stöd är en ökad förutsebarhet och transparens i försäkringen och en underlättad utredning, men att nackdelen är det minskade utrymmet för individuell bedömning. Därutöver har utredningen bedömt att de mest relevanta fördelarna med ett stöd för bedömning och beslut är ökad tydlighet och öppenhet kring det kunskapsunderlag utifrån vilket Försäkrings- kassan gör sina bedömningar, möjliggörande av mer rättssäkra och korrekta bedömningar och möjliggörande för handläggarna att i ökad utsträckning göra självständiga bedömningar. Nackdelen med ett stöd är att det riskerar att vila på inaktuell kunskap. 9.3.2Genomslag i tillämpningen – jämförelse med försäkringsmedicinska beslutsstöd En första fråga att överväga när det gäller om stöd bör införas är det genomslag som varje form av stöd för bedömning och beslut kan komma att få i tillämpningen även om det formellt inte är bindande. Ur legalitetsaspekter kan det argumenteras för att det är Överväganden rörande stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada tydligare att ha ett normerande regelverk än handlingsdirigerande dokument med stark styrande effekt i praktiken, men med otydlig juridisk status. I sammanhanget är en jämförelse med det försäk- ringsmedicinska beslutsstödet som finns inom sjukförsäkringen av intresse. Detta stöd riktar sig till sjukskrivande läkare samt till För- säkringskassan, som använder det vid bedömningen av rätten till sjukpenning. Bakgrunden till det försäkringsmedicinska beslutsstödet är ett regeringsuppdrag till med syftet att utforma en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskriv- ningsprocess.6 I uppdraget ingick att ta fram försäkringsmedicinska riktlinjer till stöd för både intygsskrivande läkare och Försäkrings- kassan.7 publicerade den första versionen av riktlinjerna, Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – en vägled- ning för sjukskrivning. Sedan beslutsstödet infördes har det justerats . Beslutsstödet består av två delar: Övergripande principer som vägledning i arbetet med sjukskrivning, och det diagnosspecifika beslutsstödet, med rekommendationer om sjukskrivningslängd. redogör för hur stödet är tänkt att användas både i själva beslutsstödet och på myndighetens hemsida. Tanken är att de specifika rekommendationerna ska vara ett stöd både för hälso- och sjukvården och för tjänstemän enligt följande.