sou · H5B333 · 2017-04-25 00:00:00 — Det pågår inte alltid en fysisk kriminell verksamhet i bostaden eller lokalen, det kan lika gärna handla om bedrägerier eller it-relaterad brottslighet, men bostaden eller lokalen blir likväl en måltavla för skjutningar eller andra angrepp utifrån kopplingen till ett kriminellt nätverk eller en enskild aktör. Skjut- ningar mot bostäder i tätbebyggt område är den näst vanligaste typen av skjutningar i . Dessa händelser innebär ofta en överförd risk för andra boende i fastigheten eftersom kulor kan gå genom fönster och dörrar och inte sällan har fel bostad beskjutits. Mot bakgrund av detta kan det vara svårt att dra en tydlig gräns när hyreslägenheter eller lokaler har utgjort en förutsättning eller medel för den kriminella verksamheten. Det är inte alltid säkerställt att det är en kriminell person som har kontraktet. I stället kan den kriminelle bo inneboende eller få kontrakt via en bulvan eller tvinga till sig lägenheten av någon. Sammantaget konstaterar den regionala underrättelsesektionen i att kriminella nätverks och aktörers användning av hyres- lägenheter och lokaler är omfattande och problembilden komplex. Det är svårt att ha kontroll på vilka som faktiskt nyttjar lägenheter när förstahandshyresgästen olovligen hyr ut eller när kriminella aktörer döljer sig bakom bulvaner eller företag. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter När kriminella aktiviteter uppdagas och fastighetsägaren vill säga upp är kontraktet uppstår ofta problem. Hot om våld eller andra repressalier. Men även långa juridiska processer kan uppstå. Utredningen har även inhämtat uppgifter från mot organiserad brottslighet i (). Orga- nisationen utgör ett samarbete mellan kommunen och elva statliga myndigheter mot gängkriminalitet, organiserad brottslighet och otillåten påverkan.21 tar initiativ till, samt stödjer och driver nätverk och samarbetsprojekt som ska leda till konkreta åtgärder mot gängkriminalitet, organiserad brottslighet och otillå- ten påverkan. arbetar även långsiktigt och struk- turellt genom att försvåra för kriminell verksamhet och otillåten påverkan. Från verksamhetsbeskrivning för fram- går att organisationen blivit kontaktad angående olika problem i och kring olika lokaler. Det har i flera fall rört misstankar om pågående svartklubbsverksamhet. Bolag och förvaltningar vänder sig även till organisationen för att få råd och stöd i samband med att lokaler ska upplåtas till nya hyresgäster. Problemen behöver då inte vara kopplade till kriminella gäng utan kan röra sig om miss- tankar om ekonomisk brottslighet eller annan pågående brottslig verksamhet. Särskild prioritet ges till ärenden där kommunen själv står som hyresvärd. Organisationen bedriver även fortlöpande arbete med att försvåra för och försöka skilja kriminella gäng och dess nyckelpersoner från befintliga hyresavtal och fastigheter. Utöver en allmän problembeskrivning som liknar den som redo- visats ovan avseende har företrädare för orga- nisationen redovisat följande nulägesbeskrivning av situationen i . 21 Samarbetet består av, förutom , i , Skatte- verket, , Kronofogden, Kriminalvården, , Säkerhets- polisen, , , och Arbetsförmed- lingen. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter Företrädare för ger en bild av delar av Göteborgs- regionen som platser där det demokratiska samhället i det närmaste har ersatts av alternativa samhällsstrukturer. Problemen i dessa om- råden yttrar sig på så sätt att dessa mer eller mindre ”styrs” av krimi- nella grupperingar. Representanter för sådana grupperingar kon- trollerar vad som försiggår i det geografiska närområdet, inte minst i det lokala näringslivet. Ett exempel på maktutövning över närings- idkare med ekonomiska incitament är tobakshandlare som kan tvingas av kriminella element att försälja smuggelcigaretter. Om han eller hon inte gör det och i stället säljer lagligt införskaffade cigaretter kan han eller hon tvingas att ”böta” till den lokalt förhärskande organisationen eller familjen. Dessa lokala grupperingar har en stor makt över olika områden och det råder en tystnad i så motto att få utsatta vågar tala med polisen. Det förekommer också en beskyddar- verksamhet gentemot lokal näringsverksamhet. I regionen har det också förekommit att mc-gäng och andra kriminella grupperingar har ”kapat” kontrakt på lokaler. Hyres- gästen har i dessa fall efter att ha utsatts för våld eller hot om våld (uttalat eller underförstått) överlåtit hyresavtal till annan som ingår i ett kriminellt nätverk eller en bulvan. Det förekommer också situationer där en person med en legitim verksamhet anges som hyresgäst i ett hyresavtal avseende lokal men i vilken ett kriminellt nätverk de facto bedriver kriminell verksamhet, exempelvis svart- klubbsverksamhet. Även om polisen vid husrannsakan hittar vapen, narkotika m.m. upplever fastighetsägare att det är svårt att bli av med de kriminella elementen från sådana lokaler med sådana brotts- påståenden som grund. I samverkan med andra myndigheter försö- ker i sådana fall att hitta alternativa sätt att säga upp kontrakten. Särskilt för de mindre fastighetsägarna finns en oro i fråga om uppsägning, ofta p.g.a. en rädsla för repressalier. Det förekommer också att hyresavtal till bostadslägenheter kapas på ett liknande sätt som beskrivits ovan i fråga om lokaler. Över- tagandet kan bero på att hyresgästen har en skuld till kriminella element eller andra faktorer. Ofta anser sig hyresgästen förhindrad att agera p.g.a. en rädsla för repressalier och finner sig i situationen och den rättsförlust som denne lider genom det olovliga agerandet. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter De geografiska områden som beskrivits ovan präglas också av förekomsten av våldsamma situationer i allmänhet, skjutningar, försäljning och bruk av narkotika, trafficking, prostitution, verk- samheter som samtliga har kopplingar till kriminella nätverk. Dessa brottsliga verksamheter och de följdproblem som genereras leder till en omfattande oro i utsatta områden. Störningsjouren i ansvarar för de kommunala bolagens bostäder och består av en telefonlinje och ett antal bilar som kör runt i bostadsområdena och kan fånga störningar i ett tidigt skede. I regionen är även otillåten andrahandsuthyrning vanligt före- kommande och det framstår som att kriminella nätverk står bakom dessa transaktioner i stor utsträckning. Det förefaller också som att nuläget med att många flyktingar anlänt till regionen har förvärrat situationen ytterligare. Dessa personer utnyttjas då det ställs admi- nistrativa krav på att de måste vara folkbokförda på en adress. Det är inte ovanligt att så många som tjugo personer är folkbokförda i samma lägenhet. I ett fall var så många som 250 personer skrivna i samma lägenhet. Kriminella nätverk kan t.ex. skriva falska avtal på lägenheter som utvisar att en person hyr en lägenhet i andra hand för en viss summa. läggs sedan till grund för en ansö- kan om försörjningsstöd för hyresgästen trots att han endast fått tillgång till exempelvis en soffa i en lägenhet med ett större antal personer. gör vid prövningen av rätten till försörj- ningsstöd ingen närmare kontroll av hyresförhållandet, varför för- farandet anses mer eller mindre riskfritt. Fastighetsägare har under veckoslut noterat att det förekommer många flyttar i vissa bostads- områden trots att några sådana inte har anmälts till fastighetsägaren. Utöver problematiken med alternativa samhällsstrukturer i utsatta områden i har tecknat en bild av att otillåten påverkan förekommer i viss utsträckning i samband med fastighetsägares ingripanden mot situationer som uppfattas som störande för fastighetsägaren, boende eller lokalhyresgäster. I situationer där fastighetsägaren överväger att vidta åtgärder för att skilja en hyresgäst från ett bostads- eller lokalhyresavtal är det inte ovanligt att denne, eller företrädare för fastighetsägaren, möts Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter av hot om våld eller andra repressalier, antingen uttalade eller under- förstådda. I de allra flesta fall leder uttalade hot inte till att fastighetsägare eller företrädare för fastighetsägare utsätts för våld eller andra nega- tiva konsekvenser i samband med åtgärder för att skilja en hyres- gäst från en hyresrätt. Det har emellertid förekommit att fastig- hetsägare utsatts för hämndåtgärder, bl.a. i form av skadegörelse på fastigheten. I ett fall sattes en källare i en hyresfastighet i brand efter att ett uppsägningsförfarande inletts mot en hyresgäst. Ett anknytande problem finns i s.k. självpåtagen påverkan hos tjänstemän och andra företrädare för det allmänna, fastighetsbolag och bostadsbolag. Det förekommer att dessa vid problem i boen- den, lokaler m.m. som kan kopplas till organiserad brottslighet drar sig för att agera då det föreligger en oro för vad som kan hända med dem, familj och andra närstående om de vidtar åtgärder som typiskt sett kan uppfattas som negativa av de kriminella element som har nytta av den aktuella hyresrätten. I dessa situationer har det inte förekommit något aktivt handlande från hyresgästen eller annan för att söka påverka beslutsfattaren. I stället är det vålds- kapital och det allmänna rykte det kriminella nätverk eller aktör som kopplas till hyresobjektet avgörande för beslutsfattarens rädsla för repressalier. 6.3.3Svårt att bli av med kriminella grupperingar I kontakter med har företrädare för kommu- ner framhållit att utformningen av reglerna om hyresgästernas rätt till förlängning av hyresavtalet utgör ett problem i vissa situatio- ner.22 De anser att reglerna gör det för svårt för hyresvärdar att säga upp hyresgäster som samverkar med kriminella grupperingar. Ofta kan hyresgästen vara skötsam i övrigt genom att betala hyran och inte störa grannarna. Det kan vara svårt att knyta den begångna brottsligheten till en enskild person eller förening, bl.a. eftersom det förekommer bulvanförhållanden. Det förs fram att det är för höga krav i ärenden om förverkande på grund av brottslig verksamhet. 22 Se bl.a. kommuns skrivelse till . Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter Utredningen har besökt kommun som var den kommun som först skrev till regeringen om problemet efter att de försökt säga upp ett hyreskontrakt med mc-klubben . Vi har också särskilt studerat de metoder som kunnat dra nytta av genom att samla många myndigheter. Vi har dessutom tagit kontakt med SKL och Brå för att närmare studera bakgrunden för samverkansmodeller. jobbar tillsammans med kommunerna i olika strukturerade former av samverkansprojekt. Brå har tillsammans med och tagit fram en metodhandbok som stöd för detta arbete. Publikationen Samverkan – samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete23 publicerades första gången och har uppdaterats 2016. Publikationen utvecklades ur ett tvåårigt projekt där fyra kommuner och polismyndigheter tillsammans arbetade enligt en modell som beskrivs i polisens handlingsplan Samverkan Polis och kommun – för en lokalt förankrad polisverksamhet i hela landet (PoA-480-5788/06) som dåvarande , , tog fram . Vid den första utgåvan av publikationen hade endast ett fåtal kommuner skrivit samverkansöverenskommelser med polisen. har av landets 290 kommuner en överenskom- melse med polisen om samverkan i det brottsförebyggande arbetet. Brå och har följt upp arbetet med samverkans- överenskommelser. Uppföljningarna visar att samverkan har utveck- lats och blivit bättre, men att den lokala förmågan att arbeta kun- skapsbaserat fortfarande behöver stärkas, särskilt avseende orsaks- analyser och val av åtgärder. Den tidigare modellen för samverkan utifrån samverkansöverens- kommelser har förstärkts i och med sjösättningen av den nya polis- organisationen. I den nya har beslut och resurser 23 m.fl., Samverkan – samverkan i lokalt brottsförebyggande arbete, rev. upplaga 2016, Brå – – SKL. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter förts ut till lokala polisområden. Samverkan mellan polis och kom- mun leds och drivs av så kallade kommunpoliser. Medborgarna involveras i högre utsträckning i utformningen av arbetet med hjälp av dialoger. –2016 pågår ett utvecklingsarbete för att utarbeta en nationell modell för medborgarlöften. I flera kommuner har man dessutom särskilda samarbetsprojekt emot kriminella grupperingar i bostadsområden. Brå skriver i en rapport24 om Kriminella nätverk och grupperingar angående samverkansprojekt. När ett samverkansprojekt, mellan exempelvis polis och kommun, är tänkt att pågå och är riktat mot en komplex problematik ställs särskilt höga krav på planering, prioritering åtgärderna bör genomföras. Risken är annars stor att bågen spänns för hårt genom att en vill ta tag i alla problem på en och samma gång. Samhället har haft framgång i arbetet mot kriminella nätverk genom att myndigheter samverkar för att på olika sätt försvåra för dessa att bedriva sin verksamhet. Olika administrativa verktyg inom ramen för skattelagstiftning, bidragslagstiftning och inte minst straff- lagstiftning används av myndigheterna i dessa fall. Administrativa åtgärder mot brottslighet som kan användas av myndigheter som inte är brottsbekämpande, kan exempelvis vara krav och kontroller i samband med upphandlingar, inspektioner av brandskydd, arbets- miljö och utskänkningstillstånd, att förhindra felaktiga bidrags- utbetalningar, ta fram checklistor för att kartlägga den information som finns tillgänglig om leverantörer eller att skapa rutiner för upp- följning av avtal eller tillstånd. Utredningen har tidigare nämnt mot organi- serad brottslighet i som ett gott exempel på detta arbete. Organisationen har inga beslutsbefogenheter visavi de myndigheter eller bolag som ingår i samarbetet utan respektive samverkanspart fattar under eget ansvar de beslut som krävs för att fullgöra upp- draget. De brottsbekämpande myndigheterna ansvarar för att ut- reda brott och för att lagföra individer. stads förvalt- ningar och bolag ansvarar för att slå sönder infrastrukturen för den organiserade brottsligheten med hjälp av administrativa åtgärder. 24 Brå, Kriminella nätverk och grupperingar – Polisers bild av maktstrukturer och marknader, Rapport 2016:12, s. 21. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter 6.4.1En pågående myndighetsgemensam insats mot organiserad brottslighet Mot bakgrund av den utökade problematik som identifierats i vissa geografiska områden har regeringen bedömt att det finns behov av att utveckla organisationen inom myndighetsgemensamma sats- ningen mot organiserad brottslighet till att även innefatta lokal myndighetssamverkan. Syftet är att på ett effektivt sätt kunna be- kämpa sådan organiserad brottslighet på lokal nivå som bedöms allvarlig eller omfattande genom sin påfrestning på lokalsamhället. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat att ge Polismyndig- heten i uppdrag att tillsammans med , Eko- brottsmyndigheten, Säkerhetspolisen, , , , , , Migrations- verket, och Arbetsförmedlingen utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. I uppdraget ingår att utveckla innehåll och organisation inom den myndighetsgemensamma satsningen på nationell och regional nivå för att möta de organisatoriska förutsättningar som råder inom Polis- myndigheten efter ombildningen, inkludera fler brottsområden för att på så sätt kunna motverka fler typer av organiserad brottslighet som bedöms vara allvarlig eller omfattande, utveckla organisationen inom nuvarande myndighetssamverkan till att även omfatta sam- verkan på lokal nivå mellan relevanta myndigheter inom satsningen. Ett särskilt fokus ska läggas på problematiken i utsatta områden och säkerställa en effektiv och långsiktig samordning mellan den myndighetsgemensamma samverkan mot organiserad brottslighet och det lokala brottsförebyggande arbetet.25 Uppdraget ska slut- redovisas . Ytterligare en metod för att förebygga brott i bostadsområden är grannsamverkan.26 Metoden utvecklades från början i och har funnits i svenska villaområden. finns metoden även etablerad i flera områden med flerfamiljs- hus. De första projekten skedde ihop med Polisen och Länsförsäk- 25Se regeringens beslut , Ju 2015/09350/PO. 26Brå, Grannsamverkan, Rapport 2000:22, publikationsår 2002. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter ringar i Sörse, och i , . Erfarenheterna är att brottsligheten minskar och tryggheten ökar i dessa områden. Brå har på sin hemsida en guide27 utifrån svenska förhållanden och manual, en s.k. Tool-box, till hjälp vid utvärdering av ett lokalt brotts- förebyggande arbete.28 Bedömning: De beskrivna problemen är i huvudsak inte hyres- rättsliga. Utredningen föreslår därför ingen förändring av hyres- lagstiftningen. Kriminella grupperingars verksamhet är ett omfattande problem för samhället. Att säga upp kriminella ifrån en lokal eller en lägen- het kan vara ett sätt att störa den brottsliga verksamheten. Utred- ningen bedömer dock inte att de problem som finns löses med för- ändringar på det hyresrättsliga området. När det gäller störningar i boendet ger gällande rätt uttryck för att främst direkta störningar av andra hyresgäster kan läggas till grund för en förverkandetalan. Rättspraxis har dock öppnat upp för att utifrån omsorgen om hyresgästernas rätt till trygghet i boendet ge mer indirekta följder av allvarliga brott, betydelse vid bedöm- ning av om hyresförhållandet bör upphöra. är den principen begränsad till svåra våldsbrott. Utredningen har inte be- dömt att det möjligt att utöka den till att mer allmänt avse hyres- gästers rätt till trygghet i bostadsområden och ett skydd mot krimi- nella nätverks brottsliga verksamhet. En bestämmelse med en sådan bakgrund och syfte skulle bli alltför generell och riskera att allvar- ligt hota rättssäkerheten. Hyresvärdar och hyresgäster har ett gemensamt intresse och även en skyldighet att se till att en god boendemiljö upprätthålls. Hyresgästerna har rätt att känna trygghet i boendet. Reglerna om förverkande tar i viss mån utgångspunkt i att besittningsskyddet 27Brå:s publikation, Grannsamverkan i flerfamiljshus – en guide, 2011. 28EU:s brottsförebyggande nätverk EUCPN, Serie EUCPN Toolbox, Nr 3, Utvärdering av brottsförebyggande initiativ, Inom ramen för projektet ”Towards a on Crime Prevention” – EUCPN:s sekretariat . Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter för en drabbad hyresgäst inte ska urholkas på grund av störningar i boendet. En mer generell skrivning om trygghet skulle riskera att urholka besittningsskyddet genom minskad bevisbörda. Utredningen har också prövat frågan om fastighetsägarens ansvar ska utökas. finns det ett straffrättsligt ansvar regle- rat för fastighetsägaren om koppleri och prostitution förekommer i hyresfastigheten. Även om det kan misstänkas att det finns mindre nogräknade fastighetsägare som upplåter lägenheter eller lokaler åt kriminella är vår bedömning utifrån det underlag vi tagit del av att det ofta beror på rädsla snarare än att man är delaktig i brott. Utred- ningen bedömer därför inte att stärkt lagstiftning är ändamålsenligt. Utredningen har prövat frågan om förverkande vid brotts- lig verksamhet. Det finns vissa möjligheter att säga upp hyres- gäster vid ett systematiskt nyttjande av en lägenhet för brottslig verksamhet. Brottsligheten ska bedrivas affärsmässigt och ta lägen- heten i anspråk med uteslutande av andra legala användningssätt. Kraven är högt ställda och bevissvårigheter gör att bestämmelserna kan vara svåra att tillämpa i praktiken. Här kan utredningen möjligt- vis se behov av en översyn när det gäller brottslighet i allmänhet. Det är dock svårt att hitta en rättssäker lagstiftning som träffar krimi- nella grupperingar varför vi även i denna fråga avstyrker lagföränd- ringar. 6.5.2Hur bör arbetet gå vidare? Förslag: Utredningen bedömer att de mest effektiva åtgärderna är att utöka de administrativa åtgärderna med olika typer av samverkan. Utredningen har identifierat följande områden som behöver utvecklas i särskild ordning. 1.Polismyndigheten bör få ett uppdrag att ge stöd och utarbeta förstärkande åtgärder vid hot och annan otillåten påverkan i förhållande till fastighetsbolag. 2.Brå bör få ett uppdrag att se hur samarbetsprojekt i kommu- nerna kan ge stöd till fastighetsvärdar vid uppsägning av hyres- avtal. 3.Brå bör även få ett utökat uppdrag att ge stöd åt samarbets- projekt i bostadsområden. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter Den organiserade kriminella verksamheten är komplex till sin natur. De slutsatser som utredningen kan dra från genomgång, samtal med , Kommunledningen i , fastighetsbolag med flera är att det inte är lagstiftningen som brister. I stället behövs stöd med en rad olika saker. Det kan vara juridisk expertis eller de beslutsmöjligheter som olika myndig- heter har. Fastighetsägare behöver vidare stöd i situationer där de utsätts för otillåten påverkan, men också rutiner för att hantera kriminella element. Det är viktigt att inte underskatta behovet av samordnade insatser på lokal nivå. Det förekommer lokalt brottsförebyggande arbete i de flesta av kommuner och det finns samverkansöverenskommelse mellan kommunen och polismyndigheten i av kommu- nerna.29 För att detta arbete bl.a. ska ge tryggare bostadsområden och för att kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter ska minska, så behövs mer stöd och kunskap till fastighetsägare. Det gäller särskilt situationer när hyresavtal ska sägas upp och där företrädare för fastighetsägaren utsätts för hot eller otillbörlig på- verkan. Kunskapen finns redan på flera hålls, men den behöver spridas till ännu fler aktörer så att också fler kan ta ansvaret för verksam- heten. Det är framför allt viktigt att arbetet bedrivs systematiskt över hela landet och att de goda exemplen kan få genomslag. För att få till stånd ett systematiskt arbete krävs att någon leder arbetet avseende metod, process och rutiner. Ett systematiskt arbete som finns på fler ställen än i de större städerna är, tillsammans med ökad kunskap, viktiga faktorer i ett lyckat fortsatt arbete mot en trygg- are miljö för boende och fastighetsägare. För att lyfta fram de lokala krafterna och minska rekryteringen till kriminella grupperingar ser utredningen ett behov av att stärka samarbetsprojekt i bostadsområden. Sådant arbete pågår i vissa delar av landet. Det är i sammanhanget viktigt att fokusera på om- råden med flerfamiljshus, eftersom denna boendetyp inte har lika lång tradition av samverkan som exempelvis områden med småhus. För att t.ex. grannsamverkan i flerfamiljshus ska fungera har det visat sig viktigt att samarbetet utvidgas, så att fler parter som till exempel fastighetsägaren, bostadsföreningar och andra 29 Brå, Samverkan mellan polis och kommun, Rapport 2013:5, s. 26. Kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter aktörer verksamma i området involveras och tar ansvar för verk- samheten. Grannsamverkan kan bedrivas på en rad olika sätt och med många olika aktiviteter. Syftet är att tillsammans förebygga brott och på så sätt skapa en trygg och trivsam boendemiljö. Mot bakgrund av och Brå:s uppdrag och er- farenhet av samverkan och brottsförebyggande åtgärder ser utred- ningen det lämpligt att föreslå just dessa myndigheter att ge detta stöd. Kostnaderna för dessa uppdrag är förhållandevis små, särskilt sett till hur stor skada den organiserade brottsligheten kan för- orsaka i ett bostadsområde. Utredningen har tittat på Brås regler- ingsbrev och konstaterat att Brå har fått för det lokala brottsförebyggande arbetet i landet. Dessa pengar går till många typer av projekt, men också till arbete i bostads- områden. Att successivt bygga ut sådana projekt bör långsiktigt minska kostnaderna för samhället. Kostnader för projekt, som inklu- derar myndigheter, fastighetsägare och ibland privatpersoner, kan naturligtvis sättas till vilken kostnad som helst beroende på ambi- tionsnivå. Utredningen bedömer att en stegvis utbyggnad bör kunna göras inom ordinarie budget för Brå och .