sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Vi får därför göra en uppskattning av antalet mål om vårdnad, boende eller umgänge i hovrätterna som grundar sig på våra kartläggningar av domar. Kartläggningen som omfattade 139 mål med ett tvistigt vårdnadsyrkande, som avgjorts efter huvud- förhandling, visar att av domarna överklagades till hov- rätten.4 Den kartläggning som vårdnadskommitté genom- förde gav i stort sett samma resultat (se SOU 2005:43 s. 739). Att utgå från en överklagandefrekvens om i alla mål där vårdnadsfrågan varit tvistig skulle dock inte ge en rättvisande bild. Vår andra kartläggning av 412 domar i mål där vårdnadsfrågan varit tvistig i något skede under målets handläggning visar att domen i av målen grundades på en överenskom- melse mellan föräldrarna. Normalt bör det i de fall där föräldrarna kommit överens saknas skäl för en förälder att överklaga. Det kan dock inte uteslutas att en förälder ångrar en träffad överenskom- melse och därför överklagar domen. Å andra sidan är sannolikt an- delen mål där föräldrarna kommer överens något högre än vad kart- läggningen visar. Kartläggningen omfattar nämligen endast domar. Det förekommer att föräldrar kommer överens och att målet därefter skrivs av från vidare handläggning vid tingsrätten genom ett slutligt beslut. Sammantaget utgår vi därför från att det i av alla mål med ett tvistigt yrkande om vårdnad saknas anledning för för- äldrarna att överklaga. Härmed återstår 2 632 mål (av 7 519 mål). Av dessa antar vi att , dvs. 1 316 mål, över- klagas till hovrätten. 4 I undersökningen ingår bara mål där vårdnadsfrågan är tvistig. Enligt vår bedömning saknas det anledning att anta att överklagandefrekvensen skulle vara annorlunda om målet bara gäller boende eller umgänge. Konsekvenser av våra förslag Vilken minskning av antalet tvister i domstol om vårdnad, boende eller umgänge kommer förslaget att medföra? Det är svårt att bedöma vilken inverkan ett införande av informa- tionssamtal kan få på antalet tvister i domstol. Vi har därför valt att göra beräkningar utifrån olika tänkbara utfall. Enligt vår bedömning är det rimligt att utgå från att informationssamtalen kan leda till 10, färre tvister i domstol. Ekonomiska konsekvenser för staten Vår bedömning: Förslaget om att införa informationssamtal kom- mer sannolikt att leda till •minskade kostnader för domstolarnas handläggning av mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge med , •minskade kostnader för rättshjälp i sådana mål med , och •ett intäktsbortfall avseende ansökningsavgifter för sådana mål om högst . Vad kostar det att handlägga ett familjemål i tingsrätt respektive hovrätt? Det finns olika metoder som kan användas för att beräkna vad dom- stolens handläggning av ett mål kostar. En metod som skulle möjlig- göra beräkningar avgränsade till relevanta måltyper är att uppskatta den genomsnittliga tidsåtgången för olika moment i handläggningen av målen och därefter multiplicera tidsåtgången med arbetskraftskost- naden. En sådan metod skulle bygga på antaganden om tidsåtgången och därmed vara förknippad med ett stort mått av osäkerhet. En vanlig metod för beräkningar av handläggningskostnader är att använda den redovisade styckkostnaden, vilken är en schablon som tar sin utgångspunkt i bl.a. tidredovisningen. I styckkostnaden ingår domstolens personalkostnader och kostnader för administra- tion, förvaltning och resor. Dessutom ingår lokalkostnader och Konsekvenser av våra förslag gemensamma kostnader för Domstolar som overheadkost- nader och kostnader för it och kompetensutveckling. Även kost- nader för tolk och vittnen ingår vid beräkningen av styckkostnaden. Enligt uppgift från är styckkostnaden för ett familjemål5 i tingsrätt . beräknar inte styckkostnaden i hovrätt avgränsad till familjemål. Den generella styckkostnaden för tvistemål i hovrätt uppgår till 41 042 kronor.6 Trots att det saknas uppgift om styckkostnaden avgränsad till de mål som är relevanta för vårt uppdrag bedömer vi att styckkostnads- metoden ger ett säkrare resultat jämfört med den inledningsvis nämnda metoden som bygger på tidsåtgången. En minskning av antalet mål reducerar inte overheadkostnader för Domstolar, i vart fall inte . Vi har därför över- vägt att i stället utgå från den s.k. särkostnaden, vilken motsvarar styckkostnaden med avdrag för overheadkostnader. Detta är dock inte en allmänt utbredd metod vid beräkningar inför fördelning av allmänna resurser. Vi väljer därför att utgå från styckkostnaden i de fortsatta beräkningarna. När det gäller äktenskapsskillnadsmålen kompliceras saken av att även om makarna har deltagit i informationssamtal och kommit överens i frågor om barnet måste de vända sig till domstol för att få en dom på äktenskapsskillnad. I många av dessa fall kommer för- äldrarna att ge in en gemensam ansökan om äktenskapsskillnad. Enligt uppgift från uppgår styckkostnaden för handlägg- ningen av en sådan till . Det kan dock inte uteslutas att en förälder väcker talan genom stämning och att handläggningen då blir något mer komplicerad. Vi bedömer därför att en rimlig genom- snittlig kostnad för att handlägga ett sådant mål i tingsrätten är . Vid beräkningar av domstolarnas besparingar utgår vi därför från att varje 1217-mål färre innebär en besparing om (18 353-2 000). 5Vid beräkningen av styckkostnaden omfattas en del måltyper som inte är av intresse i detta samanhang, t.ex. mål om faderskap och underhållsbidrag. 6Samma schablon gäller oavsett om hovrätten meddelar prövningstillstånd eller inte. Konsekvenser av våra förslag Hur mycket kostnader kommer domstolarna att besparas? I tabell 17.1 redovisar vi resultatet av våra beräkningar om hur ett införande av informationssamtal kan minska kostnaderna för dom- stolarna utifrån de olika antagandena om det framtida utfallet. Tabell 17.1 Minskade kostnader för domstolarnas handläggning av mål om vårdnad, boende eller umgänge Minskade kostnader för tingsrätt, hovrätt och totalt (kronor) Minskade kostnader för tingsrätt Minskade kostnader för hovrätt a(av 5 730 mål [1216 och 1299]*) + (av 1 789 mål [1217]*). b10 % av 1 316 mål*. Av tabellen framgår att det är stor spridning när det gäller utfallet beroende på hur många färre tvister som förslaget kommer att leda till. Som en följd av att antalet tvister i tingsrätt minskar kommer även hovrätternas arbete med överklaganden när det gäller yrkanden om interimistiska beslut i dessa mål att minska. Dessutom kommer antalet verkställighetsärenden av domar och beslut om vårdnad, bo- ende eller umgänge att minska. I dessa avseenden saknar vi tyvärr underlag för att kunna göra några beräkningar. Besparingarna bör dock bli något större än vad tabellen utvisar. Enligt vår bedömning kommer sannolikt kostnaderna för domstolarnas handläggning sammantaget att minska med . I det inledande skedet kommer besparingarna sannolikt att landa i den lägre delen av spannet. Minskade kostnader för rättshjälp Om målen om vårdnad, boende eller umgänge minskar kommer även statens kostnader för rättshjälp i dessa mål att minska. Från Rätts- hjälpsmyndigheten har vi fått vissa uppgifter om rättshjälpsärenden. Myndigheten registrerar ärenden efter angelägenhetskoder. Under koden Vårdnadsärenden registreras alla ärenden där vårdnad ingår. Tvister som rör umgänge, boende, faderskap m.m. registreras under Konsekvenser av våra förslag koden Övrig familjerätt. statistik bygger på antalet ärenden, där en person som har beviljats rättshjälp är ett ärende. Om båda parter i ett mål beviljas rättshjälp registreras alltså två ärenden. avslutades 3 744 vårdnadsärenden hos Rättshjälpsmyn- digheten. Detta ska jämföras med att tingsrätterna avgjorde 6 300 mål med målkoden (vårdnad).7 När det gäller ärenden med koden övrig familjerätt avslutade 1 808 ärenden medan tingsrätterna avgjorde sammanlagt 2 825 mål med målkoderna faderskap (1211) och övriga familjemål (1299). Utifrån dessa uppgifter i kombination med det intryck vi fått vid vår kartläggning av domar och våra samlade erfarenheter bedömer vi att det är rimligt att anta att den ena eller båda av föräldrarna har beviljats rättshjälp i ungefär hälften av målen om vårdnad, boende eller umgänge. Vi uppskattar att i av dessa mål har båda föräldrarna beviljats rättshjälp. Den genomsnittliga rättshjälpskostnaden för vårdnadsärenden avslutade i domstol var och för ärenden om övrig familjerätt . När det gäller de äktenskapsskillnadsmål som innehåller ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge väljer vi att räkna med den högre kostnaden eftersom det är vanligt att ett sådant mål innehåller ett vårdnadsyrkande. I tabell 17.2 redovisar vi våra beräkningar av minskade kostnader för rättshjälp. Eftersom beräkningarna i stort sett helt bygger på anta- ganden vill vi framhålla att dessa är behäftade med särskild osäkerhet. 7 Här ingår även mål där socialnämnden var sökande. En stor del av dessa mål bör avse frågan om särskilt förordnad vårdnadshavare för ensamkommande barn. I sådana mål är rättshjälp sannolikt inte så vanligt. Konsekvenser av våra förslag SOU 2017:6 Tabell 17.2 Minskade kostnader för rättshjälp Minskade kostnader avseende målkoderna 1216, 1217 och 1299 (kronor) Minskade kostnader för rättshjälp i (1216 och 1217) Minskade kostnader för rättshjälp i övriga familjemål (1299) a(av 5 955 mål)*0,5*1,3*. b(av 1 564 mål)*0,5*1,3*. Som framgår av tabellen är det stor spridning när det gäller minska- de kostnader för rättshjälp beroende på hur många färre tvister som vårt förslag kommer att leda till. Sannolikt kommer besparingarna att bli lägre eftersom rättshjälp kan beviljas även innan en tvist ham- nar i domstol. Vi bedömer därför att förslaget om att införa informa- tionssamtal sannolikt kommer att leda till minskade kostnader om 15–50 miljoner. I det inledande skedet kommer besparingarna sannolikt att landa i den lägre delen av spannet. Minskade intäkter från ansökningsavgifter Som en följd av att antalet tvister i tingsrätt minskar kommer även intäkterna från ansökningsavgifter att minska.8 Ansökningsavgiften för ett mål om vårdnad, boende eller umgänge uppgår till . Den som beviljas rättshjälp, vilket är vanligt i dessa mål, behöver dock inte betala någon ansökningsavgift. I detta avseende nöjer vi oss med att konstatera att intäktsbortfallet avseende ansökningsavgifter sannolikt inte kommer att överstiga . 8 Detta gäller bara för mål med målkoderna 1216 och 1299 eftersom föräldrar som vill skilja sig även i fortsättningen måste ansöka om det i domstol. Konsekvenser av våra förslag Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Vår bedömning: Förslaget om att införa informationssamtal kom- mer sannolikt i sig inte att medföra ökade kostnader för kom- munerna. Arbetskraftskostnad för en familjerättssekreterare Våra beräkningar bygger i stora delar på arbetskraftkostnaden för en familjerättssekreterare. Den genomsnittliga lönekostnaden för en socialsekreterare i sektor9 (inklusive sociala avgifter) uppgår till 259 kronor.10 Uppgiften baserar sig på faktiska löner. Det är rimligt att göra ett tillägg för overheadkostnader. Social- tjänsten får generellt sett anses ha låga overheadkostnader. Vi be- dömer därför att det är rimligt att göra ett påslag om på den faktiska lönekostnaden. Arbetskraftskostnaden för en familje- rättssekreterare uppgår därmed till . Kommunernas kostnader för informationssamtalen Vid bedömningen av hur många informationssamtal som socialnämn- derna kommer att hålla utgår vi från antalet tvister i domstol om vårdnad, boende eller umgänge, dvs. Vi uppskattar att en- skilda samtal med båda föräldrarna kommer att hållas i cirka 10 pro- cent av fallen. Sammanlagt utgår vi alltså från att socialnämnderna kommer att hålla 8 271 samtal. Enligt vår bedömning är det rimligt att utgå från att ett informationssamtal i genomsnitt kommer att pågå . Till detta kommer viss tidsåtgång för admi- nistration av samtalet. Vi uppskattar denna tidsåtgång till 30 minu- 9Det saknas tyvärr statistik som enbart gäller socialsekreterare inom familjerätterna. 10I våra beräkningar har vi utgått från lönestrukturstatistik från , arbetskostnader/Lonestrukturstatistik-hela-ekonomin/14372/Lonedatabasen/ (hämtat 2016- 11-11). Statistiken visar att den genomsnittliga månadslönen för en socialsekreterare i kom- munal sektor är . Vi har utgått från att heltid normalt motsvarar . På den beräknade timkostnaden har vi gjort tillägg för sociala avgifter enligt lag och avtal. Konsekvenser av våra förslag ter.11 Den totala tidsåtgången uppgår därmed . Med en timkostnad om beräknar vi den sammanlagda kost- naden för familjerättssekreterarnas arbete med informationssamtalen till . Enligt uppgift från förekom det tolk i av familjemålen. Det är rimligt att anta att tolkning kom- mer att ske i motsvarande utsträckning i informationssamtalen. År- ligen kommer därmed tolkning i samband med informationssamtal att ske under 1 654 timmar.12 Vi har utgått från en timkostnad för tolk om 280 kronor.13 Den totala kostnaden för tolkar uppgår därmed till . Den sammanlagda årliga kostnaden för kommunerna för infor- mationssamtal är alltså . Vid informationssamtalen ska föräldrar bl.a. erbjudas samarbets- samtal och få information om stöd och hjälp i annan form. Genom förslaget kommer därmed fler föräldrar än att få kännedom om de möjligheter till stöd som finns och sådana insatser kommer san- nolikt att bli vanligare, vilket också är avsikten. Utöver informa- tionssamtalen föreslår vi dock inga nya insatser utan det rör sig om att erbjuda föräldrarna redan tillgängliga insatser. Det är rimligt att förutsätta att kommunernas kostnader för sådana insatser kommer att öka. Enligt vår bedömning bör dock dessa kostnader inte ses som en beräkningsbar konsekvens av vårt förslag i sig. 11Eventuellt kommer tidsåtgången vara något längre men eftersom en del av de admini- strativa åtgärderna sannolikt kan utföras av en assistent med lägre lönekostnader utgår vi . av 8 271 samtal*. 13Kostnaden för tolkning varierar mellan olika kommuner. Genom MFoF har vi hämtat in en del uppgifter om kostnaden för tolk i . Utifrån dessa uppgifter har vi upp- skattat tolkkostnaden till . Till denna kostnad kan tillkomma bl.a. kost- nader för resor. I denna del har vi dock tyvärr inte underlag för att göra några beräkningar. Konsekvenser av våra förslag Minskade kostnader för kommunerna som en följd av färre vårdnadstvister i domstol Som vi anförde inledningsvis är en följd av att antalet mål i dom- stolarna minskar att även socialnämndens arbete med s.k. snabbupp- lysningar14 och utredningar kommer att minska.15 Enligt 6 kap. 20 § andra stycket FB kan rätten, inför ett interi- mistiskt beslut, hämta in upplysningar från socialnämnden. Vår kart- läggning av domar visar att tingsrätten meddelade interimistiska beslut i av målen. Enligt vår uppfattning hämtar dom- stolen inför merparten av sådana beslut in snabbupplysningar. Vi utgår därför från att domstolar i av målen hämtar in sådana upplysningar. Tidsåtgången för framtagande av snabbupplysningar uppskattar vi . Även i detta avseende utgår vi från att tolk behövs i av fallen. Det är rimligt att utgå från att tolkning sker under i genomsnitt . Vår kartläggning visar att en utredning om vårdnad, boende eller umgänge hämtades in i av målen. Endast mål som avgjorts efter huvudförhandling ingick i kartläggningen. Vi bedömer att andelen utredningar sannolikt är lägre om man ser till alla vårdnads- mål. Vi uppskattar denna andel till . Enligt vår bedömning är det rimligt att anta att tidsåtgången för en utredning i genomsnitt är , att behov av tolk finns i av fallen och att tolkning då sker under i genomsnitt . I tabell 17.3 redovisar vi våra beräkningar av besparingarna för socialnämnderna. Även i detta avseende utgår vi från att uppgifterna skulle ha utförts av en familjerättssekreterare till en timkostnad av . 14Innan rätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad, boende eller umgänge ska socialnämn- den ges tillfälle att lämna upplysningar (6 kap. 19 § andra stycket FB). Domstolarnas rutiner i detta avseende varierar. Det är ovanligt att socialnämnden har något att rapportera och i alla de fall då så inte är fallet kräver detta endast en mindre arbetsinsats. Vi väljer därför att avstå från att göra beräkningar i detta avseende utan nöjer oss med att beakta konsekvenserna när det gäller snabbupplysningar enligt 6 kap. 20 § andra stycket FB. 15För att möjliggöra beräkningar redovisas uppgifterna nedan per mål i stället för per barn. Konsekvenser av våra förslag Tabell 17.3 Minskade kostnader för socialnämnderna Minskade kostnader för familjerättssekreterares arbete och för tolkning avseende snabbupplysningar och utredningar (kronor) Minskade kostnader för snabbupplysningar Minskade kostnader för utredningar a70 % av (av 7 519 mål)**. b70 % av (av 7 519 mål)*0,1**. c60 % av (av 7 519 mål)**. d60 % av (av 7 519 mål)*0,1**. Sammantagna ekonomiska konsekvenser för kommunerna Vi bedömer att kostnaderna för kommunerna att hålla i informa- tionssamtalen kommer att uppgå till . Om antalet mål i domstolarna minskar med vårt lägsta antagande, dvs. , kommer besparingar till följd av färre snabbupp- lysningar och utredningar att ske i motsvarande utsträckning. Totalt sett kommer därmed förslaget sannolikt inte att medföra några ökade kostnader för kommunerna. Behov av utbildnings- och informationsinsatser Vår bedömning: Kostnaderna för utbildnings- och informations- insatser kan finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. I avsnitt 9.5.12 behandlar vi behovet av utbildning och information mot bakgrund av vårt förslag om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn. Som framgår där bedömer vi att det kommer att finnas ett behov av utbildningsinsatser för dem som ska hålla i in- formationssamtalen. Vi föreslår att MFoF ska få ett uppdrag som tar sikte på att samordna utbildningsinsatserna. Även anställda inom domstolarna kommer behöva informeras och utbildas om den nya Konsekvenser av våra förslag Detta bör vara ett ansvar för enskilda domstolar, Dom- stolsverket och . När det gäller informations- insatser till allmänheten bedömer vi att detta primärt bör vara ett kommunalt ansvar men även MFoF och Domstolar bör i viss mån bidra i detta arbete. Enligt vår bedömning bör kostnaderna för samtliga dessa insatser vara måttliga och bör kunna finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. 17.4.3Övriga ekonomiska konsekvenser för staten Vår bedömning: Kostnaderna för de olika uppdragen till Myn- digheten för familjerätt och föräldraskapsstöd respektive Dom- stolsverket bör kunna finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Utöver det uppdrag som gäller samordning av utbildningsinsatser för samtalsledarna (se avsnitt 9.5.12) föreslår vi att regeringen ska ge MFoF ytterligare uppdrag. Det gäller dels att ta fram en vägled- ning för hur uppföljningsskyldigheten enligt 5 kap. 1 § åttonde streck- satsen socialtjänstlagen (20001:453) ska fullgöras (se avsnitt 11.8.6), dels att ta fram vägledning för hur arbetet med upplysningar och utredningar bör bedrivas när barnet eller en förälder har skyddade personuppgifter (se avsnitt 14.6.4), dels att kartlägga hur behovet av utbildningsinsatser för familjerättssekreterare närmare ser ut (se av- snitt 15.9.5). Enligt vår bedömning ligger dessa uppdrag i linje med MFoF:s uppdrag och kostnaderna bör kunna finansieras inom befint- liga ekonomiska ramar. När det gäller mål där det förekommer skyddade personuppgifter föreslår vi även att ska ges i uppdrag att ta fram en mall till vägledning för domstolarnas handläggning av sådana mål. Vi föreslår också att ska ges i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial till medlare. Vi bedömer att även dessa uppdrag bör kunna finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Konsekvenser av våra förslag 17.4.4Övriga ekonomiska konsekvenser för kommunerna Vår bedömning: Förslaget om att en tillfällig vårdnadshavare kan utses för ett barn kan leda till marginellt ökade kostnader för enskilda kommuner. garanterar barnets rätt att komma till tals och rätt att få information. Som framgår av avsnitt 17.2.4 innebär våra förslag ett tydliggörande av dessa rättigheter i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Detta tydliggörande kan medföra att social- nämndens arbetssätt måste ses över och i vart fall initialt kan därför ökade kostnader uppstå för kommunerna. Enligt vår bedömning bör detta dock inte ses som en konsekvens av våra förslag eftersom barnet har dessa rättigheter. Vi föreslår att det i lag ska anges att en utredning om vårdnad, boende eller umgänge som huvudregel ska vara slutförd . För att uppfylla detta krav kan det i vissa kommuner finnas behov av tillfälliga resursförstärkningar för att arbeta av balanser av utredningar. medför dock förslaget inte några kostnadsök- ningar för kommunerna. finns det ett krav på att utred- ningar ska bedrivas skyndsamt. Vi menar därför att eventuella initiala kostnadsökningar för kommunerna inte ska ses som en konsekvens av våra förslag. Genom vårt förslag ska det bli möjligt att – när det finns skäl att utse en vårdnadshavare särskilt – under vissa särskilt angivna förut- sättningar flytta över vårdnaden om ett barn till en tillfällig vård- nadshavare. Vi föreslår också en särskild bestämmelse om rätt till ersättning för en sådan vårdnadshavare. Avsikten är att en tillfällig vårdnadshavare ska utses endast undantagsvis. Enligt vår bedömning kommer regleringen att tillämpas i ytterst få fall. Vi avstår därför från att försöka uppskatta eventuella kostnadsökningar utan nöjer oss med att konstatera att vårt förslag kan leda till marginellt ökade kostnader för enskilda kommuner. Konsekvenser av våra förslag 17.4.5Ekonomiska konsekvenser för andra aktörer Vår bedömning: Föräldrars kostnader för ombud i mål om vård- nad, boende eller umgänge kan till viss del minska. Det är vanligt att föräldrar i tvister om vårdnad, boende eller um- gänge anlitar ombud. Vi bedömer att förslaget om informationssam- tal kommer att leda till färre processer i domstol. Härigenom kan en del föräldrars kostnader för ombud – direkta kostnader eller genom en fastställd rättshjälpsavgift – minska. 17.5Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Vår bedömning: Förslaget om att införa informationssamtal inne- bär ett nytt åliggande för kommunerna och får ses som en be- gränsad inskränkning i det kommunala självstyret. Skyldigheten för kommunerna att se till att informationssamtal kan hållas är proportionerlig i förhållande till den inskränkning som den inne- bär i den kommunala självstyrelsen. Den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse (1 kap. 1 § andra stycket regeringsformen [RF]). Kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund (14 kap. 2 § RF). Av 14 kap. 3 § RF framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip vad gäller inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om införande av informationssamtal innebär att kom- munerna ska vara skyldiga att erbjuda föräldrar sådana samtal. Detta är alltså ett nytt åliggande för kommunerna. ansvarar kommu- nerna för stöd till enskilda i sociala angelägenheter. Efter domstolens uppdrag utför socialnämnderna också vissa moment inom en dom- stolsprocess om vårdnad, boende eller umgänge. Enligt vår bedöm- ning får förslaget om att kommunerna ska ansvara för informa- Konsekvenser av våra förslag tionssamtalen ses som en begränsad inskränkning i det kommunala självstyret. Vi har bedömt att det ur ett barnperspektiv är nödvändigt att i ett tidigare skede än nå föräldrar i konflikt, i syfte att de ska hitta en lösning som är till barnets bästa. Det är viktigt att sådana samtal kan komma alla berörda invånare till del och det finns därför behov av en enhetlig reglering. Vi ser inte att det finns något alter- nativ till att låta kommunerna ansvara för dessa samtal.