sou · H5B342 · 2017-05-29 00:00:00 — I ett sådant fall borde man kunna se ett samband med kommunernas ranking i IVL Svenska miljöinstitutets rapport (se kap. 3.6.1). De 20 främst rankade kommunerna i den rapporten är (med inom parentes rankingnumret i gruppens kartläggning) (41), (127), (31), (2), (49), (154), (78), (63), (39), (4), (10), (141), (8), (16), (212), (188), (60), (136), (238), (28) och (21). Någon sådan tendens kan av ovanstående inte utläsas utifrån denna ranking. Visserligen är kommunerna spridda i fråga om hur hög kostnad de har för vatten och avlopp, men om något kan utläsas är det mer så att dessa kommuner befinner sig bland den ”billigare halvan” av kommuner än tvärt om. Utredningens slutsats är att de skillnader som före ligger för va-tjänsterna i landets olika kommuner inte är så kraftiga att modellen för finansiering spelat ut sin roll eller behöver änd ras/stödjas upp. Vid ökade krav på tjänsterna kan det dock vara så att skillnaderna blir så stora att denna slutsats kan behöva omvär deras. Det kan konstateras att investeringsbehov även kan föreligga för andra va-tjänster än dagvattenhantering. Ett ökat investeringsbehov konstaterades även i betänkande En trygg dricksvattenförsörjning, SOU 2016:32. I det betänkandet fastslogs dock även att avgifterna i ur ett internationellt perspektiv är låga (a.a. s. 857). I det betänkandet gjordes även en översyn av va-avgifternas omfattning nationellt (a.a. s. 101 f.). Det konstaterades att den totala årliga va-avgiften uppgick till . 5.7.4Slutsatser avseende finansieringen av vattentjänsterna Generellt föreligger goda möjligheter för kommunerna att fritt utforma sina taxor. Det är emellertid viktigt att taxorna utformas på ett sådant sätt att principerna i vattentjänstlagen om skälig och rättvis kostnadsfördelning följs. Genom en välavvägd utformning av taxan kan denna medföra en beteendestyrande effekt. Till skill nad från dricksvatten och spillvatten är det svårt att på samma sätt koppla avgiften för dagvatten till förbrukning. Det är därför viktigt att kommunerna identifierar vilka kostnader som de facto uppstår för dagvattenhanteringen och utformar taxan med beaktande av dessa. Historiskt sett har den främsta faktorn utgjorts av storleken på fastigheten. I många kommuner regleras inte taxan på något sätt i relation till dagvattenhanteringen utan baseras i stället på kostnad erna för dricksvatten och spillvatten. En ytterligare möjlighet som föreligger via taxan är att premiera åtgärder som förbättrar möjlig heterna till en effektiv dagvattenhantering. I en del kommuner görs detta . Som exempel kan nämnas att har en reduktion av anläggningsavgiften om fastigheten själv tar hand om sitt dagvatten lokalt inom fastigheten. Avseende brukningsavgiften kan fastighetsägaren erhålla reduktion eller befri else från avgiften om åtgärder vidtagits för att fördröja eller redu cera mängden dagvatten på fastigheten, alternativt inte har någon koppling avseende dagvatten till anläggningen. I finns en möjlighet att vid inrättande av fördröj ningsmagasin träffa separat avtal med Tekniska verken (va-huvud mannen). I har det beslutats om en särskild taxa för dagvatten (där det tidigare varit en gemensam post för vatten och avlopp). Taxeutformningen utgör en del i att få till stånd en effektiv dag vattenhantering och kan också användas för att få fastighetsägarna att på frivillig väg ta hand om dagvatten på den egna fastigheten. – uppskattningar av kostnaderna för t.o.m. Rapport av Ramböll, Syfte och frågeställning ......................................... Översvämning från sjö och vattendrag 4.2.2Planeringskostnader samt kostnader för Extrapolering av kostnader ................................... Översvämningar från hav...................................... Kostnaderna för klimatanpassning … 4.3.2Översvämningar från skyfall samt sjöar och Ras och skred ......................................................... Erosion från sjöar och hav .................................... Erosion längs havskust och sjöar – Datainsamling från kommuner och – Beskrivning av kostnadsdata ......................................... – Kostnadsbedömningar ras och skred............................ Kostnaderna för klimatanpassning … Medeltemperaturen i förutses stiga med tre till fem grader jämfört 1960–1990. Vintertemperaturen kan komma att öka med tio grader i norra . Nederbörden kom mer att öka under alla årstider, men mest i norra och mest . Havsnivåhöjningen i motsvarar den globala. Längre norrut sker ökningen i långsammare takt med anledning av den landhöjning som fortfarande pågår efter förra istiden. Till följd av denna förändring behövs samhället anpassas för att motverka de skador som ett förändrat klimat för med sig. beslutade regeringen att tillsätta en utredning som skulle analysera ansvarsfördelningsprinciper mellan stat, landsting, kommuner och enskilda i frågor för att genomföra klimatanpass ningsåtgärder till följd av ett gradvis förändrat klimat (M 2015:15). Denna rapport är en underlagsrapport till utredningen i vilken kost naderna av att genomföra klimatanpassningsåtgärder kopplat till ett förändrat klimat skattas och analy seras. Denna nationella kostnadsskattning ska ge en bild av de kost nader som klimatanpassningsarbete utgör och således bidra till ökad förståelse av omfattningen av problembilden som följer av ett för ändrat klimat. Typer av klimatanpassningsåtgärder är avgränsat till: Översvämningar från hav, Översvämningar från sjöar och vatten drag, Översvämningar från skyfall, Ras och skred, Kusterosion samt Erosion från vattendrag. Beräkningarna av kostnaderna har baserats på offentligt material av redan genomförda eller planerade klimatanpassningsåtgärder. För att riskklassificera kommuner och samla in kostnadsuppgift er har Ramböll gjort en kartläggning av samtliga kommuner i men även inhämtat information ifrån ett flertal myndigheter och andra organisationer. Det svenska dataunderlaget för kostnadsupp gifter för klimatanpassningsåtgärder visade sig vara mycket begrän sat och var tvunget att utbreddas. Det gjordes genom att insamla data om kostnadsuppgifter från danska kommuner. Extrapolering en av kostnader från den insamlade datan har baserats på kommuners och tätorters riskkategori samt dess befolkningsstorlek och befolk ningsdensitet. Den totala kostnaden för att genomföra klimatanpassnings åtgärder i till följd av ett förändrat klimat har skattats till Kostnaderna för klimatanpassning … 137–205 mdkr. Den största kostnadsposten utgörs av adaptions kostnader för översvämningar, primärt för översvämningar från havet och skyfall. Adaptionskostnaderna till följd av erosion utgör ca 2 pro cent och adaptionskostnaderna till följd av ras och skred utgör av totalkostnaden. Kostnaden för klimatanpassningsåtgär der är störst i (88–131 mdkr) följt av (47–71 mdkr) och minst i (2–3 mdkr) Det finns ett stort antal studier och dokument som beräknar och belyser kostnader förknippade med naturkatastrofer i form av över svämningar, ras och skred samt erosion. Kostnaderna förknippade med naturkatastrofer är många till antalet och fokus för rapporter där kostnader skatttas är i mångt och mycket olika. Några exempel är; kostnaden för skredet i vid E6 i Småröd (); uppskatt ning av översvämning av (), kostnad för parasit utbrott i (). (fortsättningsvis Ramböll) har fått i uppdrag av (M 2015:04) att ta fram en underlagsrapport för utredningens fortsatta arbete med att skatta kostnaderna för att klimatanpassa mark i ny och befintlig bebyg gelse. De klimatanpassningsåtgärder som analyserats är avgränsade till översvämningar, ras och skred samt erosion. Arbetet har genom förts . beslutade regeringen att tillsätta en utredning som skulle analysera ansvarsfördelningsprinciper mellan stat, landsting, kommuner och enskilda i frågor för att genomföra klimatanpass ningsåtgärder till följd av ett gradvis förändrat klimat (M 2015:15). Utredningen tillsattes för att se över ansvarsfördelningen mellan olika aktörer för förebyggande åtgärder, som syftar till att undvika nega tiva konsekvenser av klimatförändringen. Särskilt fokus ligger på förändringar i form temperatur- och nederbördsförändringar. I dags läget finns det oklarheter i ansvarsfördelningen mellan dessa aktörer, vilket bl.a. påtalats av Miljömålsberedningen, SKL och . Kostnaderna för klimatanpassning … matanpassningsutredningens uppdrag ingår att lämna förslag på en ny ansvarsfördelning. har det framhållits att delar av samhället inte är dimensionerat för varken dagens eller framtidens klimat.1 Detta kan få negativa konsekvenser som exempelvis översvämningar. Att genomföra klimatanpassningsåtgärder ligger i samhällets intresse eftersom kostnaderna förknippat med klimatanpassning sannolikt understiger de eventuella skadekostnaderna.2 I denna rapport skattas och analyseras kostnaderna av att genom föra klimatanpassningsåtgärder kopplat till ett förändrat klimat . Vidare har också exempel tagits fram för att illustrera eventuella skadekostnader som kan uppstå om klimat anpassningsåtgärder inte genomförs. Syftet med detta är att skatta totalkostnader på nationell nivå. Detta har tidigare inte gjorts, tidi gare studier har i stället skattat kostnader för åtgärder för ett specifikt område, t.ex. en sträcka på en älv eller en stad. Denna nationella kost nadsskattning ska ge en bild av de kostnader som klimatanpassnings arbete utgör och således bidra till ökad förståelse av omfattningen av problembilden som följer av ett förändrat klimat. Kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder är i denna rapport av gränsat till åtgärder för: 2.Översvämningar från sjöar och vattendrag 1Se t.ex. (2015). 2Se t.ex. Economic Aspects of Adaptation to Climate Change: Costs, Benefits and (2008), on the Economics of Climate Change (2006), En EU- strategi för anpassning till klimatförändring (KOM (2013) 216) samt IPCC, AR 5, WG II, Climate Change , Impacts, Adaptation and Vulnerability. Kostnaderna för klimatanpassning … Alla kostnader (exklusive för ras och skred) för har skattats baserat på tidigare genomförda kostnadsuppskattningar för projekt för de olika åtgärdstyperna. Ramböll har således inte tagit ställning till om genomförda klimatanpassningsåtgärder i dessa projekt är de mest kostnadseffektiva eller ändamålsenliga. Vidare har kostnader upp skattats utifrån vilken risk för negativa konsekvenser till följd av klimatförändringar en viss kommun har baserat på offentliga upp gifter, inga fältstudier eller dylikt har alltså genomförts. Möjlighet att studera topografi i samband med riskklass ning av översvämning av skyfall, vattendrag eller hav, har inte legat inom ramen för detta uppdrag. För att en sådan studie ska vara användbar för riskklassning behöver relativt detaljerade analyser ut föras. Konsekvensen av att inte studera topografin blir att omfatt ningen av översvämningskänsliga områden i de områdena inte vägs in i riskklassningen och därmed inte heller i framtagandet av kostnaderna för översvämningsåtgärderna. Åtgärder för att skydda mot 100-årshändelser har varit referens punkten för kostnadsberäkningarna.3 Hänsyn har tagits till om klimat anpassningsåtgärder bör genomföras på en specifik tätort eller kom mun och i så fall i vilken grad. Bedömningen av om en åtgärd bör göras eller ej och i vilken utsträckning är baserad befolkningsdensitet och folkmängd för respektive kommun och tätort. Hur kostnaderna fördelar sig mellan olika instanser i samhället; stat, landsting, kommuner och enskilda, ligger utanför ramarna för uppdraget. Analysen begränsas till perioden –2100. Skadekost nader kommer inte att beräknas utan beskrivs baserat på ett antal exempel från tidigare genomförda rapporter. 3 Avgränsningen är genomförd då befintliga rapporter på området oftast gjort beräkningar baserat på 100-års händelse. Kostnaderna för klimatanpassning … I kapitel 3 beskrivs klimatanpassning; vad det är, varför det behövs och hur statusen är i . I kapitel 4 beskrivs metoden för riskklassificering och kostnadsberäkningar för kommuner kopplat till klimatanpassningsåtgärder. Metoden för riskklassificering av kommuner och kostnadsberäkning redovisas uppdelat på typ av klimatanpassningsåtgärd. Slutligen redovisas resultaten i kapitel 5. Resultaten redovisas uppdelat på typ av klimatanpassningsåtgärd och uppdelat på landsdelar. Väder utgörs av temperatur, lufttryck, molnighet och andra egen skaper hos atmosfären . Klimatet är ett medel värde av dessa, normalt sett räknar man med 30-årsmedelvärden. Med klimatförändring avses trender i det globala eller regionala klimatet , såsom högre medeltemperaturer eller ökad och intensivare nederbörd. Mer nederbörd ökar risken för översväm ning och kan även leda till ras och skred genom försämrad mark stabilitet. Översvämning, jordskred och ras samt erosion kallas för klimateffekter. Dessa får i sin tur konsekvenser för bl.a. bebyggelse, infrastruktur. Med klimatpåverkan avses påverkan på klimatet som leder till klimatförändring. Beräkningar utförda av , visar liksom tidigare gjorda sam manställningar att redan har blivit varmare och mer neder bördsrikt. Temperaturen kommer att stiga mer i och än det globala genomsnittet. har redogjort för nya scenarierna för i rapporten av det klimat vetenskapliga kunskapsläget.4 Medeltemperaturen i förutses stiga med tre till fem grader jämfört 1960– 1990. Vintertemperaturen kan komma att öka med tio grader i norra . Nederbörden kommer att öka under alla årstider, men mest i norra och mest . i är ökningen betydligt mindre och ungefär hälften av klimatmodell- simuleringarna visar t.o.m. på minskande nederbörd för delar av Syd 4 , Klimatologi nr 9, 2014. Kostnaderna för klimatanpassning … FN:s klimatpanel har i ett högscenario bedömt att den globala havsnivån kan komma att stiga med upp till en meter , för att sedan fortsätta att stiga under många . Havsnivåhöjningen i motsvarar den globala. Längre norrut sker ökningen i långsammare takt med anledning av den land höjning som fortfarande pågår efter förra istiden. Vad beträffar vindar och stormar i är resultaten mer osäkra. Enligt kommer det för del även att finnas mer eller mindre stormrika år eller årtionden och förekomsten av stormar kommer troligen inte att skilja sig väsentligt från hur det förhåller sig i dagens klimat. Risken för översvämningar kommer att öka under det närmaste seklet till följd av extrema vattenflöden i sjöar och vattendrag, ökan de och mer intensiv nederbörd och stigande havsnivåer. Havsnivå höjningen leder till ökad översvämningsrisk vid högvatten i kustom rådena, särskilt i södra där det inte finns någon landhöjning som kompenserar. När översvämningarna ökar påverkas bebyggelse och infrastruktur, vilket kan leda till att samhällsviktiga funktioner också påverkas. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är i många fall särskilt sårbar för klimatförändringar då det i kustnära områden finns ett stort antal miljöer och äldre städer av stor kulturhistorisk betydelse. Åtgärder för att minska konsekvenserna av översvämning kan göras förebyggande eller som skyddsåtgärd. Förebyggande åt gärder separerar översvämningsrisken och det hotade värdet genom styrande åtgärder och normgivning. Det kan handla om att i fysisk planering förhindra placering av nya eller kompletterande verksam heter och bebyggelse i översvämningshotade områden, besluta om flytt av byggnad eller verksamhet eller att reglera lägsta grundlägg ningsnivå för bebyggelse. En förebyggande åtgärd kan också handla om anpassning av verksamheter för att minska de negativa konsekven serna i händelse av en översvämning, exempelvis åtgärder på byggna der, infrastruktur, anpassning av verksamheter eller processer. Skydds åtgärder syftar till att reducera översvämningshot, sårbarhet eller konsekvens genom bland annat utveckling av naturliga översväm ningsskydd som att stärka fördröjningskapaciteten eller infiltrations kapaciteten och olika typer av flödesreglering. Vilken eller vilka skyddsåtgärder som är mest lämpliga måste analyseras utifrån situa tionen på varje specifik plats. Kostnaderna för klimatanpassning … Kraftig nederbörd och ökade flöden i vattendrag liksom höjda och varierande grundvattennivåer ökar risken för ras och jordskred. De ökade riskerna uppstår framför allt i områden där risken är hög . är en av de mest skredkänsliga dalgång arna i och () genomförde –2012 den s.k. älvutredningen med anledning av ökade flöden i älven vid ett förändrat klimat. Utredningen har visat att det inom finns många områden som har en hög skredrisk och att riskerna dessutom kommer att öka i ett förändrat klimat. Klimatförändringen innebär att omkring 25 pro cent av de kartlagda områdena kommer att få en högre risknivå fram , om inga åtgärder vidtas. Om inga åtgärder vidtas bedöms storleken på de områden som har hög skredrisk öka med fram . SGI har sedan älvutredningen påbörjat arbetet med att skredriskkartera ytterligare tio vattendrag. Dessa vattendrag identifierades som de mest betydelsefulla att kartera ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och SGI har tagit fram en inbördes rangordning av de tio utpekade vattendragen. , , utlopp och är de som bedömts som mest angelägna att skredriskkartera i ett första skede. Liksom för översvämning kan skredrisker begränsas både genom att minska sannolikheten för skred och genom att mildra konsekvenserna av ett skred5. Det handlar både om att förbättra stabiliteten för befintliga förhållanden och om att motverka att stabi liteten försämras . Det kan t.ex. handla om stödfyllningar, ibland i kombination med avschaktning och begränsning av mark belastning. Behovet av stabilitetsförbättrande åtgärder måste också vägas mot möjligheten att minska riskerna på annat sätt, till exempel genom att flytta verksamhet eller ändra markanvändningen. En stigande havsnivå ökar risken för stranderosion. Erosion är nednötning och transport av jord, berg eller annat material efter på verkan från till exempel vind, rinnande vatten eller vågor. Erosion är en naturlig process som påverkar kuster, vattendrag och sjöar och skapar fysiska förutsättningar för många värdefulla och hotade arter. Erosion kan också vara ett hot mot byggnader och samhällsviktig infrastruktur. De sydligaste delarna av landet, , , och blir mest utsatta för havsnivåhöjningen och 5 älvutredningen, 2012. Kostnaderna för klimatanpassning … därmed även för erosion. Lågtrycksbanor och vindar påverkar också havsnivån och därmed risken för översvämningar och erosion längs kusterna. Erosion kan också ske längs vattendrag och sjöar till följd av ökad nederbörd och avrinning. Liksom vid översvämning och ras och skred finns olika typer av åtgärder för att motverka erosion. Erosionsskydd brukar delas in i hårda eller mjuka skydd. Syftet med de hårda skydden är att antingen hindra sanden från att transpor teras vidare längs med stranden eller att stabilisera kustlinjen. Det kan handla om så kallade hövder, en pirkonstruktion som ofta an läggs vinkelrätt mot stranden, strandskoning där ett skyddande skikt av sten läggs på de erosionskänsliga slänterna eller vågbrytare av sten för att minska vågorna och därmed erosionen på stränderna. Sådana skydd hindrar erosion men risken finns att erosionen drabbar om kringliggande strandområden än hårdare av stranderosion, eftersom sandtillförseln till dessa strandavsnitt från det skyddade området stryps. Mjuka eller naturanpassade skydd innefattar alla de typer av skydd där man tar hjälp av naturen, som plantering av vegetation, utplacering av sandstaket och utläggning av sand, så kallad strand fordring. Syftet med de mjuka skydden är att använda de naturliga strandprocesserna för att skydda stranden. I detta kapital redovisas metod och antaganden kopplade till resul taten i kommande kapitel. Arbetet har bestått av en kartläggning av kommuner, dels hur deras risknivå ser ut kopplat till klimatförändringar och dels om de har gjort kostnadsskattningar för klimatanpassningsåtgärder (översvämning, ras och skred samt erosion). Baserat på denna kart läggning samt inhämtande av information från myndigheter och andra aktörer har en modell utvecklats för att skatta kostnader för klimatanpassningsåtgärder på kommunnivå. Processen beskrivs i figur nedan. Kostnaderna för klimatanpassning … För att riskklassificera kommuner har Ramböll gjort en kart läggning av samtliga kommuner i men även inhämtat informa tion ifrån ett flertal myndigheter och andra organisationer.6 Tabellen nedan beskriver resultatet av denna riskklassificering. Tillvägagångs sättet beskrivs längre ner i texten. Tabell 1 Resultat från riskklassificeringen av kommunerna. Klimatanpassningsåtgärd Riskklass 0 Riskklass 1 Riskklass 2 Riskklass 3 Riskklass 4 Källa: Rambölls bearbetning Kartläggningen av kommuner har genomförts genom att söka efter relevanta dokument på respektive kommuns hemsida, eller dokument som kommunen hänvisat till på hemsidan. De sökord som använts är klimatanpassning, översvämning, skyfall, ras, skred, erosion, risk- och sårbarhetsanalys, översiktsplan och variationer av dess sökord (t.ex. översvämningar, skredrisk osv.). Där sökordet fått en träff har texten eller dokumenten genomsökts efter behov av 6 Datainsamlingen har utförts som en enklare sökning på kommuners, myndigheters och andra organisationers hemsidor. Således kan dokument ha missats. Kostnaderna för klimatanpassning … åtgärder för klimatanpassning samt för kostnader för dessa åtgärder, se tabell 2 nedan. Tabell 2 Sökord för datainsamling på kommunernas hemsida Nämns ordet på hemsidan eller på annan plats på webbplatsen, finns dokument som beskriver klimatanpassning på något sätt? Kan tätorter drabbas av översvämning orsakade av stigande Kan tätorter drabbas av översvämning orsakade av höga vattennivåer eller höga flöden i vattendrag? Kan tätorter drabbas av översvämning orsakade av skyfall? Kan tätorter drabbas av ras? Kan tätorter drabbas av skred? Föreligger risk för kusterosion inom tätorten/urban mark eller utanför urban mark? Föreligger risk för erosion i vattendrag inom tätorten/urban mark? Källa: Rambölls bearbetning Det har varit svårt att hitta relevant underlagsmaterial hos kommu nerna. Klimatanpassningsplaner har till exempel funnits tillgängliga hos av kommunerna. Det kan finnas fler kommuner som har klimatanpassningsplaner då dessa dokument ibland används som arbetsmaterial och inte alltid fastställs därför inte lagts upp på kom munens hemsida. Klimatanpassningsplanerna visar vilka problem kommunen har men omfattar inte kostnader. I de fall man på kom munens hemsida hänvisat till ett relevant dokument som inte funnits på hemsidan har mejlkontakt tagits med kommunen för att få doku menten. På länsstyrelsernas hemsidor beskrivs klimatanpassning och vad det innebär. På samtliga länsstyrelsers hemsidor, förutom för land, har handlingsplaner för klimatanpassning hittats. Dock nämns det inga kostnader för klimatanpassningsåtgärder i handlingsplanerna. Kostnaderna för klimatanpassning … Statliga myndigheter och företag Ett antal utvalda myndigheter och organisationer som har bedömts relevanta för arbetet har kontaktats för att bistå med underlag på olika sätt. Nedan följer en redogörelse för de kontakter som har tagits. Geologiska Undersökning (SGU) och () SGU, SGI och Geografiska Informationsbyrån har genomfört en GIS-analys där syftet har varit att ta fram en riskbedömning för ras och skred i urban miljö fördelat över kommuner, samt en be dömning av kostnaden för klimatanpassningsåtgärder kopplade till detta. Analysen har tagit hänsyn till finkorniga jordarters skredbenä genhet, var det finns bebyggelse samt förväntade nederbördsföränd ringar i ett framtida klimat. Tre olika metoder har för kostnadsberäk ningar har använts. En är baserad på kommuners ansökningar för stöd från MSB och de två andra baseras på data från älvs- utredningen. Inom metoden med ansökningskostnader från MSB innefattas även områden med moränjordar, vilka kan ge upphov av slamströmar.