sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Nya veten- skapliga rön kunde inte fångas in utan ändring av förteckningen och först genom en sådan ändring skulle sjukdomen bli ersättnings- berättigande. Utredningen pekade på att många arbetsskador god- kändes i högre instans på grund av att dessa instanser fått tillgång till medicinskt material som inte förelåg för Försäk- ringskassans handläggning, en utgång som inte varit möjlig med list- metoden. Utredningen föreslog att det generella arbetsskadebegreppet skulle behållas och bedömde att en generell beskrivning var att föredra framför t.ex. en teknik där vissa skadliga faktorer förteck- nas i en lista. Sjuk- och arbetsskadekommittén, SAK, fick 1995 i uppdrag att bl.a. granska hur försäkringsskyddet vid arbetsskada borde utformas och hur en sådan försäkring skulle samordnas med en ohälsoför- säkring som skulle ersätta sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och förtidspensioneringen. I slutbetänkandet SOU 1996:113 En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom och rehabilitering presen- terades bl.a. ett förslag om att återinföra arbetsskadesjukpenning vid olycksfall. Den diskussion som fördes om att begränsa arbets- skadebegreppet genom en förteckning gjordes med koppling till 19 SOU 1992:39 s. 87. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada förslaget om arbetsskadesjukpenning. Det konstaterades att ett generellt arbetssjukdomsbegrepp i kombination med en arbetsskade- sjukpenning kunde leda till en kostnadsutveckling som endast med svårighet lät sig kontrolleras. Ett alternativ till att lämna ersättning till samtliga som drabbats av bestående nedsättning av arbetsförmågan till följd av i princip varje sjukdom som kan härledas till den för- säkrades arbetsförhållanden vore en ordning där man lämnar ersätt- ning i övergående skadefall, men endast vid ett begränsat antal sjukdomar som strikt definierats i en lista. Kommittén påpekade att en sådan lösning ofta förenades med höga administrativa kostnader. Kommittén avvisade denna idé. I betänkandet SOU 1998:37 Den framtida arbetsskadeförsäkringen, anfördes att endast om det skulle behövas för att få till stånd nöd- vändiga förbättringar i rättstillämpningen skulle det finnas anled- ning att inom den offentliga försäkringens ram överväga att gå till- baka till ett system med ersättningsberättigande sjukdomar. Utredningen övervägde möjligheten att till stöd för tillämp- ningen föreslå särskilda förteckningar över belastningssjukdomar och andra svårbedömda sjukdomar, där det fanns vetenskapliga be- lägg för att de kunde utgöra arbetsskada. Utredningen lyfte dock fram att risken med sådana förteckningar är att de lätt får en sådan genomslagskraft att det blir helt styrande för tillämpningen och att det generella arbetsskadebegreppet riskerar att bli övergivet.21 Utredningen ansåg det dock lämpligt att till försäkringskassor- nas hjälp och ledning ta fram rådgivande beskrivningar över bl.a. sådana sjukdomar i rörelse- och stödjeorganen som enligt vad man inom den medicinska vetenskapen var överens om med en hög grad av sannolikhet22 kunde vara orsakade av skadebringande faktorer i arbetet. Utredningen föreslog att RFV skulle få i uppdrag att ge ut beskrivningar över vetenskapliga bedömningar på svårbedömda om- råden. Beskrivningarna borde avse såväl klara som mer svårutredda skador/sjukdomar. Beskrivningarna borde tas fram i samarbete med 20SOU 1996:113 s. 446 och 471. 21SOU 1998:37 s. 158–163. 22Vid denna tidpunkt gällde bevisregel hög grad av sannolikhet avseende skadligheten. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada specialister inom Yrkesmedicin och bl.a. och ges ut efter samråd med . Utredningen förde även fram idén att beskrivningarna kunde föras in i ett internt datasystem för försäkringskassorna. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslog i SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring att en utredning skulle tillsättas med uppdrag att ta fram ett vägledande bedöm- ningsstöd för handläggning av arbetsskadeärenden, där det framgår vilka arbetssjukdomar som vid en given exponering ska anses ut- göra en arbetsskada.23 Kommittén menade att ett bedömningsstöd enligt ovan skulle tydliggöra det för såväl arbetsgivare som arbets- tagare vilka arbeten, arbetsmiljöer och exponeringstider som kan ge upphov till arbetsskador och arbetssjukdomar. Enligt kommittén kunde ett bedömningsstöd bidra till att skadliga arbetsmiljöer och arbetsmoment tydligare uppmärksammas och därmed få en viss pre- ventiv effekt. Försäkringsbranschen, genom nuvarande Svensk Försäkring, tillsatte 2010 den så kallade , som skulle lämna förslag till lagstiftning om ett nytt eller reformerat arbetsskade- system. lämnade sin slutrapport 2012.24 I rapporten fanns bl.a. förslaget att det generella arbetsskade- begreppet skulle kompletteras med en sjukdomslista. För sjukdom- arna på listan skulle föreligga en presumtion för orsakssamband. Den försäkrade skulle ha bevisbördan för att hen lider av det aktu- ella sjukdomstillståndet samt för att hen varit utsatt för en viss skad- lig inverkan. Skadan skulle dock anses uppkommen av skadefaktorer i arbetet om inte övervägande skäl talade emot ett sådant samband. Bevisbördan för att visa att besvären inte berodde på arbete skulle 23SOU 2015:21 s. 703–704. Förslag till en reformerad arbetsskadeförsäkring. En rapport från . Rapporten finns även på Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada således ligga på arbetsgivaren. Enligt var syftet med denna konstruktion att skaderegleringen av de sjuk- domar som skulle finnas upptagna på listan skulle blir mer lätt- hanterlig och förutsebar. Enligt förslaget skulle listan hållas levande genom att en arbets- skadekommitté regelbundet skulle revidera densamma. Kommittén skulle även i mer svårbedömda gränsfall rörande sjukdomar som inte tagits upp på listan, kunna lämna ett rådgivande yttrande i frågan om den försäkrades besvär kunde godkännas som arbets- skada eller inte. hade observerat att en lik- nande lösning fanns i och upplevdes fungera mycket väl. 8.5.7Inspektionen för socialförsäkringen Rapport 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, anförde i rapporten 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv att en lista med godkända exponeringar och sjukdomar som utgångspunkt för För- säkringskassans bedömningar skulle kunna innebära att besluten blir mer förutsebara för de försäkrade.25 ISF bedömde att det fanns behov av att vidare utreda fördelar och nackdelar med att införa någon form av lista över godkända arbetssjukdomar. Internationella arbetsorganisationen, , är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. kännetecknas av en tre- partsstruktur där de ingående parterna är regeringar, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Organisationens huvudsakliga mål är att arbeta för arbetstagares rättigheter, skäliga arbetsvillkor, social trygghet och att stärka dialogen i arbetsrelaterade frågor. I stadga är fastslaget att organisationens huvuduppgift ska vara att 25 Inspektionen för socialförsäkringen. Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv. ; Inspektionen för socialförsäkringen. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada främja förbättrade arbets-, levnads- och utbildningsvillkor för arbets- tagare. har både normgivande och operativa uppgifter. Som norm- givare utarbetar konventioner och rekommendationer till skydd för mänskliga rättigheter i arbetslivet. hade 189 kon- ventioner och 204 rekommendationer antagits. har ratifi- cerat över 90 av konventioner varav 66 fortfarande gäller.26 antar rekommendationer när frågan eller en del av denna inte anses lämplig att ingå i en konvention (artikel 19.1 stadga). En rekommendation kan komplettera en konvention med anvis- ningar om hur konventionen är tänkt att tillämpas eller innehålla mer långtgående bestämmelser avseende frågor som parterna inför antagandet av konventionen inte kunde enas om. De är därför ofta mer detaljerade än konventioner. Till skillnad från konventioner är rekommendationer inte juridiskt bindande instrument och de är inte heller föremål för ratifikation. Precis som fallet med konventioner ska rekommendationer dock läggas fram för den lagstiftande försam- lingen i medlemsstaten (artikel 19.6 i ). Rapporterings- skyldighet gäller även för rekommendationer. konvention (nr 121) om förmåner vid yrkesskada (Employ- ment Injury Benefits Convention) antogs 1964 och har statusen Up-to-date instrument. Denna konvention är en vidareutveckling av en tidigare konvention, konvention nr 42 om yrkessjuk- domar (Workmen’s Compensation Convention, Occupational diseases, Revised antagen 1934). Konvention nr 121 har ratificerats av 24 stater, däribland som ratificerade konventionen 1969 (prop: 1969:15) med verkan . Konvention nr 121 innehåller en förteckning över yrkessjuk- domar (reviderad 1980, /safework) bestående av 29 punk- ter. Punkterna 1–21 listar sjukdomar orsakade av olika ämnen, 22 hör- selnedsättning orsakad av buller, 23 sjukdomar orsakade av vibra- tioner, 24 sjukdomar orsakade av komprimerad luft, 25 sjukdomar orsakade av joniserande strålning, 26 hudsjukdomar i övrigt orsak- ade av fysiska, kemiska eller biologiska faktorer, 27 hudcancer orsakad av vissa ämnen, 28 orsakad lungcancer av asbest samt 29 infektions- 26 Enligt uppgifter från , , . , D:102854 Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada eller parasitsjukdomar orsakade av vissa arbeten. Försäkring har publicerat en svensk översättning av listan på sin webbplats.27 antog Rekommendation nr 194 om förteckning över arbetssjukdomar. Regeringen informerade om Rekom- mendation 194 i samband med förslag att skulle god- känna protokoll till konvention (nr 155) om arbetar- skydd och arbetsmiljö. Regeringen konstaterade att flertalet av artik- larna i rekommendationen (nr 194) om förteckning över arbetssjuk- domar inte var aktuella för svensk del, eftersom tillämpar ett bredare, generellt arbetsskadebegrepp och inte en förteckning, på det sätt som förutsätts i rekommendationen.28 Rapportering av arbetsskadestatistik till skedde också . Rekom- mendationen föranledde således, enligt regeringens mening, inga ytterligare åtgärder. Rekommendation 194 uppdaterades 2010 (/safework). I förteckningen finns följande sjukdomar. –en grupp om kemiska agens med 40 punkter för sjukdom av vissa ämnen –en grupp om fysiska agens med 6 punkter för sjukdomar av buller, vibrationer, komprimerad luft, joniserande strålning, optisk strål- ning och extrema temperaturer –en grupp om biologiska agens med 8 punkter för vissa infek- tions- eller parasitsjukdomar –en grupp om sjukdomar i andningsorganen med 11 punkter för vissa sjukdomar av angivna agens –en grupp om hudsjukdomar med 3 punkter för vissa sjukdomar av andra agens –en grupp om muskuloskeletala sjukdomar med 7 punkter för vissa sjukdomar av angivna agens – en grupp om psykiska och psykosomatiska sjukdomar med 1 punkt för sjukdom av posttraumatisk stress (ny 2010) 27https:///privatperson/arbetsskadeforsakring/fragor-och-svar--- arbetsskadeforsakring/ilo-forteckningen/ 2006/07:44 s. 13. 29Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2006/07:AU8 s. 9. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada –en grupp om yrkesrelaterad cancer med 20 punkter för vissa ämnen m.m. samt –en grupp övriga sjukdomar med 1 punkt för en viss ögonsjukdom. Samtliga uppräknade huvudgrupper innehåller dock även en avslut- ande punkt för andra dithörande sjukdomar av andra agens i arbets- miljön när samband kan konstateras vetenskapligt eller enligt natio- nell föreskrift eller praxis. har enligt artikel 228 i Fördraget om Euro- peiska unionens funktionssätt, FEUF, rätt att utfärda rekommen- dationer. En rekommendation är inte bindande, men kan ha poli- tisk betydelse och därigenom få indirekt verkan. har gällande arbetskador utfärdat rekommenda- tion av om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (EUT L 238, 25.9.2003, s. 28–34). publicerade , Generaldirektoratet för Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Information notices on occupational diseases. A guide to diagnosis. Skriften är tänkt att vara en vägledning för bl.a. kliniker, läkare, forskare och nationella myn- digheter med ansvar eller intresse för arbetsskador, och innehåller information om de sjukdomar som finns som uppslagsord i Bilaga I till den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar. Man har använt sig av ett strukturerat tillvägagångssätt med specifika begrepp för att fastställa orsakssambandet mellan en exponering och viss effekt. Vid en internationell jämförelse av försäkringssystem för arbetsskador avviker med sitt generella arbetsskadebegrepp. undersökte of insurance against accidents at work and occupational diseaseses 13 länder: , , , Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada , , , , , , , , , och Portugal.30 Av dessa länder var det bara som inte hade någon sjukdomslista. Listsystemen varierar i utformningen i olika avseenden. Vid en jämförelse av det svenska systemet med andra länders är det mest adekvat att se till de nor- diska länderna, eftersom dessa länders arbetsmarknad och arbets- miljövillkor mest liknar svenska förhållanden. I detta avsnitt följer kortfattade genomgångar av arbetsskade- försäkringen i , och . Avsikten med genom- gången är framför allt att redogöra för de olika sätt på vilket dessa länders arbetsskadeskydd är avgränsat i förhållande till arbetssjuk- domar. Den danska modellen för arbetssjukdomar har varit av sär- skilt intresse för utredningens uppdrag att se över frågan om metod- stöd eftersom den kombinerar en s.k. lista med en generell regel. Utredningens redogörelse rörande är därför fördjupad och särskilt inriktad på denna konstruktion. Allmänt om den danska arbetsskadeförsäkringen Inom den danska arbetsskadeförsäkringen hanteras arbetsolyckor och arbetssjukdomar var för sig, men försäkringen regleras i samma lag, arbejdsskadesikringsloven (LBK nr 278 af 14/03/2013), ASL. Det är obligatoriskt för arbetsgivare att försäkra sina anställda mot arbetsskador och försäkringen är primär. Försäkringsgivare är dels arbetsmarknadens parter (arbetssjukdom), dels privata försäkrings- bolag (arbetsolyckor). Arbetsolyckor försäkras i valfritt försäk- ringsbolag medan arbetssjukdomar försäkras hos ett monopolbolag som kan liknas vid Försäkring, Arbejdsmarkedets Erhvervs- sikring, AES. AES, som ägs av arbetsmarknadens parter, beräknar och inkräver avgifter som finansierar utgifterna för yrkessjukdomar samt betalar ut ersättning till skadelidande eller efterlevande. 30 of insurance against accidents at work and occupational diseaseses, 2000. Occupational diseases in Europe – Comparative study of 13 countries: Procedures and con- ditions of declaration, recognition and compensation. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Fram till var det den statliga myndigheten skadestyrelsen som handlade arbetsskadeärenden och fattade beslut om att godkänna arbetsskador. Arbejdsskadestyrelsen var en statlig myndighet som låg under (närmast att jämföra med ). över- gick Arbejdsskadestyrelsen till två olika organ, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, AES, och Arbejdstilsynet (Arbejdsskadekontoret). Arbetsuppgiften att fatta beslut om arbetsskador (både arbetsolyckor och arbetssjukdomar) och att bestämma storleken på ersättningen överfördes till AES medan policy- och utvecklingsfrågor överfördes till Arbejdstilsynet, en statlig myndighet på arbetsmiljöområdet som ska följa upp handläggningen av ärenden om arbetsskador i AES. AES är en självägande institution, som ingår i ATP-koncernen.32 AES leds av en styrelse och en direktör. Styrelsen består av en ord- förande och tio representanter för arbetsmarknadens parter. Ankestyrelsen – praxisbildande överinstans Beslut från AES som rör arbetsskador överklagas till Ankestyrel- sen33, som är första överklagandeinstans. Ankestyrelsen är en myn- dighet som står under tillsyn av Social- og . Myndigheten är självständig och är inte bunden av instruktioner från socialministern vid ärendehandläggningen i enskilda ärenden. Myndighetens huvuduppgifter är följande34 –att som första instans för överklaganden avgöra överklagade ärenden inom det sociala myndighetsområdet –att säkra rättssäkerheten genom att koordinera praxis nationellt så att ett ärende inom det sociala myndighetsområdet med samma förutsättningar får samma resultat oavsett var i landet beslutet fattas. Koordineringen sker genom konkret vägledning bestående 31Lovforslag (L140 og L141) for arbejdsskadeområde – vedtaget . 32ATP-koncernen består av privata bolag som bl.a. sköter pensionsutbetalningar och pen- sionsadministration på uppdrag av arbetsmarknadens parter. 3344 § ASL. 34BEK nr 1839 af 22/12/2015, Bekendtgørelse om forretningsorden for Ankestyrelsen. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada i att t.ex. skicka ut principiellt viktiga avgöranden, hålla tema- möten, ge rådgivning per telefon och undervisa –att förse intressenter och allmänhet med kunskap om utveck- lingen inom sociala frågor och sysselsättning. Ankestyrelsen undersöker praxis på utvalda lagområden och skickar genom- förda undersökningar till kommuner och andra intressenter. Ankestyrelsen har en praxisbildande funktion genom att dess s.k. principavgöranden utgör bindande rättskällor för de myndigheter som fattar beslut på det social- och arbetsmarknadsrättliga områ- det. Det är Ankestyrelsen som bedömer om ett avgörande är så principiellt eller generellt, att det ska sändas ut som ett princip- avgörande.35 Ankestyrelsens beslut kan i sin tur överklagas till all- män domstol. Hojsterett är därmed högsta instans för arbetsskade- ärenden. För det fall att Hojsterett ändrar praxis fattar Ankestyrelsen ett nytt principavgörande som följer domstolen, för att praxis ska vara fortsatt koordinerad. överprövade Ankestyrelsen 12 400 ärenden om arbets- skador. ändrade Ankestyrelsen av de 14 386 avgöranden som behandlades vid sammanträden. Andelen ändrade avgöranden var i stort sett lika stor 2013 när den uppgick till 27 pro- cent. Av de som ändrades utgjorde ärenden som ändrades i sak och återförvisningar till Arbejds- skadestyrelsen (nu AES).36 De ändrade besluten avser inte enbart arbetsskadeprövningar. Ankestyrelsen prövar också storleken på ersättningen och de flesta överklagade besluten rör denna fråga. När det gäller godkännande av skador är det av de som be- handlas på möten som ändras, varav ändras i sak och skickas tillbaka till AES (siffror ).37 35LBK nr 1052 af 08/09/2015, 52 c § i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. 36Redegørelse til Beskæftigelsesudvalg om udviklingen på erhvervssygdoms- området i 2015, Ankestyrelsens afgørelser på arbejdsskadeområdet. årsstatistik 2014. s. 10. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada Det danska systemet med lista och s.k. säkerhetsventil Det danska systemet har ett system för arbetssjukdomar med en s.k. sjukdomslista i kombination med en generell regel. Yrkessjuk- domar kan godkännas antingen för att de finns med på Erhvervs- sygdomsfortegnelsen, förteckningen med de sjukdomar som kan god- kännas som arbetsskada eller enligt en generell regel som tillämpas för de sjukdomar som inte finns upptagna på Erhvervssygdoms- fortegnelsen. Erhvervssygdomsudvalget38 är en kommitté kopplad till AES med två huvudsakliga uppgifter: –att avge inställning till AES i enskilda ärenden rörande yrkes- sjukdomar som inte finns upptagna på listan i frågan om en sjuk- dom vid konkret bedömning anses uteslutande eller i överväg- ande grad vara orsakad av arbetet och –att förhandla med AES om revision av yrkessjukdomslistan minst . Udvalget ska säkerställa att yrkessjukdomslistan alltid utgår från den senaste forskningen. För att en sjukdom ska upp- tas på listan krävs att det finns medicinsk dokumentation till stöd för ett samband mellan sjukdomen och arbetet. Udvalget utnämns av Beskæftigelsesministeren och består av en ord- förande och åtta ledamöter. Ordföranden nomineras av AES och ledamöterna kommer från arbetsmarknadens parter, Sundhets- styrelsen och Arbejdstilsynet. Udvalget utnämns i taget.39 Sjukdomar som inte är upptagna på lista (se nedan) måste före- läggas hos Erhvervssygdomsudvalget för att kunna godkännas.40 En- skilda ärenden läggs fram för udvalget i följande fall: –när AES värderar att saken kan godkännas –när AES värderar att saken är nära att kunna godkännas 399 § ASL. 407 § 3 st ASL. Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada –när Erhvervssygdomsudvalget inte har tagit ställning till en motsvarande problemställning (orsakssamband) –när det finns tvivel om att de beskrivna belastningarna är till- räckliga för att uppfylla kravet om att ”uteslutande eller i över- vägande grad” ha orsakat den anmälda sjukdomen –när saken ligger inom ett avtalat fokusområde41 –när Ankestyrelsen har avgjort att saken ska läggas fram för Erhvervssygdomsudvalget. Erhvervssygdomsudvalget sammanträder cirka för att behandla enskilda ärenden och avger ställningstaganden i cirka 300 ärenden . Dessa ställningstaganden är inte bindande, men har ändå stor genomslagskraft. Erhvervssygdomsudvalget pub- licerar efter varje sammanträde referat, för att visa hur praxis ser ut. Erhvervssygdomsudvalget har även s.k. principiella förhandlingar, där den senaste forskningen inom olika områden diskuteras. Vilka ämnen som behandlas vid de principiella mötena publiceras på Arbejdsskadestyrelsens hemsida. /17 är fyra principiella möten planerade . Erhvervssygdomsudvalget har möjlighet att inkalla särskilt sak- kunniga som rådgivare att delta i möten.42 Två listor – yrkessjukdomar före och efter Liksom den svenska arbetsskadeförsäkringen har att hantera tre olika bevisregler beroende på när den anmälda arbetsskadan inträffade, så har två listor över yrkessjukdomar. Den ena listan gäller sjukdomar anmälda före och den andra listan sjukdomar anmälda efter . Båda listorna uppdateras löpande av AES, efter förhandling med Erhvervssygdomsudvalget. Listorna skiljer sig åt sinsemellan både i 41Avtal mellan AES och Erhvervssygdomsudvalget om utvalda fokusområden. Uppgift läm- nad vid studiebesök hos AES . 427 § nr 674 af 26/06/2012. 961 af 28/06/2016 Bekendtgørelse af fortegnelse over erhvervssygdomme anmeldt før 960 af 28/06/2016 Bekendtgørelse af fortegnelse over erhvervssygdomme anmeldt fra Stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada utformningen och i vilka krav som ställs på de sjukdomar som tas in på listan. Ändringen innebär att kraven som ställs för att en sjukdom ska upptas på listan har sänkts. Äldre listan – höga krav på vetenskaplig bevisning och konkreta villkor för påverkningen För den äldre listan gäller att sjukdomen enligt medicinsk och tek- nisk erfarenhet45 ska vara förorsakad av särskild inverkan, som be- stämda persongrupper genom sitt arbete är utsatta för i högre grad än personer utan ett liknande arbete. På den äldre listan finns exponeringsfaktorer, sjukdomar och kon- kreta villkor för exponeringen. Kravet på medicinsk och teknisk erfarenhet kan sägas motsvara krav på full vetenskaplig bevisning. Nyare listan – lägre krav på vetenskaplig bevisning och icke bindande vägledning För den nyare listan gäller att det ska finnas medicinsk dokumen- tation (medicinskt bevis) för att en sjukdom har uppkommit efter särskild påverkan som bestämda persongrupper genom sitt arbete är utsatta för i högre grad än personer utan ett liknande arbete. Medicinsk dokumentation innebär att det ska finnas ett doku- menterat samband mellan påverkan och sjukdom. Dokumentationen ska vara underbyggd av undersökningar som genomförts av erkänt medicinskt sakkunniga vid ett antal tillfällen, som ger grund för ett samband mellan påverkan och sjukdom. Med ”medicinsk dokumentation” förstås, att följande är uppfyllt: 1.En biologisk naturlig och logisk förklaring till sjukdomen 2.En påverkan, som måste ha en karaktär och ett omfång, som gör sjukdomen sannolik