sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Vidare ska – innan kameraövervakning tillgrips – prövas om andra, mindre ingripande åtgärder kan vara tillräckliga för att komma till rätta med problemen. Det är den som bedriver övervakningen som ska visa att övervakningsintresset väger över integritetsintresset.67 Vid bedömningen enligt överviktsprincipen ska särskilt beaktas hur övervakningen ska utföras, om teknik som främjar skyddet av den enskildes personliga integritet ska användas och vilket område som ska övervakas. Det har också betydelse när och hur länge övervakningen ska pågå. Enligt 24 § kameraövervakningslagen ska den som bedriver kameraövervakningen se till att övervakningen inte sker i större omfattning än vad som behövs för att tillgodose ändamålen med övervakningen. Utgångspunkten i kameraövervakningslagen är att kameraöver- vakning endast ska utgöra ett komplement till andra åtgärder. Kameraövervakning ska således inte ses som ett hjälpmedel som ska användas i stället för andra säkerhetsåtgärder eller förebyg- gande insatser. Om kompletterande åtgärder har försummats, kan det komma att påverka bedömningen av behovet av kameraöver- vakning och i förlängningen medföra att övervakningen inte är tillåten.68 Datainspektionen har med anledning av en anmälan från granskat kamaraövervakning i korridorer i ett särskilt boende, där en majoritet av de boende har demenssjukdom. I boendet sker övervakning av korridorer på respektive avdel- ning med hjälp av kameror, som är kopplade till rörelsesensorer i 67Proposition 2012/13:115. En ny kameraövervakningslag. 80–84. 68Proposition 2012/13:115. En ny kameraövervakningslag. 80–84. Behörig personal kan via krypterad överföring få larm och kan då på sina bärbara enheter se bilder från övervak- ningskameran och bestämma vilken åtgärd som ska vidtas. När personalen har svarat på larmet försvinner bilden från de bärbara enheterna. Övervakning sker endast när ett larm har gått. Kamera- övervakningen är endast aktiverad mellan –07.00 . I beslutet konstaterar Datainspektionen att kameraövervak- ningen gäller platser dit allmänheten inte har tillträde och bedömde att övervakningen var förenlig med undantagsbestämmelsen i 23 § kameraövervakningslagen. Vidare anger Datainspektionen följande: Datainspektionen anser att integritetsintresset generellt sett gör sig starkt gällande i korridorer och gemensamhetsutrymmen på ett särskilt boende, eftersom det handlar om kameraövervakning i en boendemiljö där de boende inte kan välja bort att bli övervakade. Att syftet med övervakningen är att skydda de boende minskar dock integritetsin- trånget till viss del. Integritetsintrånget minskas ytterligare genom att övervakningen endast sker i realtid samt genom att tiderna för över- vakningen begränsas till tider då normalt sett endast ett fåtal personer uppehåller sig inom de övervakade områdena. Kameraövervakningen har vidare begränsats på flera sätt för att minska integritetsintrånget. Med hänsyn till att syftet med kameraövervakningen är att skydda de boende från olyckor som för de berörda personerna kan få allvarliga konsekvenser, att övervakningen är begränsad till att endast ske i kor- ridorerna på det aktuella boendet och inte inne i de boendes egna rum, att övervakningen endast sker i realtid och under de tider då övervak- ningsbehovet är som störst och integritetsintresset som minst, samt att alternativa rimliga åtgärder till övervakningen har prövats och be- dömts vara otillräckliga, anser Datainspektionen att bolagets övervak- ningsintresse väger tyngre än de boendes och övriga berördas intresse att inte bli föremål för den aktuella övervakningen. Dessutom är bilderna endast tillgängliga för en begränsad krets ur personalen med utpekade arbetsuppgifter kopplade till den avdelning som en viss bo- ende vistas på.69 Datainspektionen har i sin bedömning inte tagit hänsyn till annan lagstiftning.70 Det finns inte heller i socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen eller patientlagen någon bestämmelse om motsva- rande proportionalitetsavvägning. 69Datainspektionen Tillsyn enligt kameraövervakningslagen (2013:460)- kameraövervakning av särskilt boende. Dnr 1545- 2016. Jag anser att även fråga om hur krav på samtycke i dessa lag- stiftningar förhåller sig till beslut som bygger på överviktsprincipen behöver utredas vidare. Stöd i tillämpning av gällande rätt och behov av fortsatt utredning Mitt förslag: En särskild utredning ska tillsättas för att överväga behov av ytterligare lagförslag och lagändringar i syfte att un- derlätta användning av välfärdsteknik inom och hälso- och sjukvården samt hjälpmedel enligt hälso- och sjuk- vårdslagen som rättssäkerheten garanteras. Mina bedömningar: Lagförslagen i betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden om vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80) har betydelse för användningen av välfärds- teknik och bör genomföras . Mot bakgrund av undantagen i ovan refererade betänkande och i propositionen Framtidsfullmakter – en ny form av ställföre- trädarskap för vuxna (prop. 2016/17:30) finns det ändå behov av ny utredning om behov av ytterligare lagändringar avseende möjligheter att använda välfärdsteknik och hjälpmedel för personer med nedsatt beslutförmåga. Behov av utredning och övervägande om ytterligare lagförslag understryks av de olika bestämmelserna om samtycke för insatser och hälso- och sjukvården och undantag från samtycke i kamera- övervakningslagen. Det finns också behov av utredning om det krävs lagändring för att stärka skyddet för personuppgifter, i samband med an- vändande av välfärdsteknik. Vidare bör det övervägas om det behövs lagändring avseende krav på samverkan mellan ansvariga för hjälpmedel respektive välfärdsteknik. Det är knappast möjligt för , att inom alla de områden som kommitténs arbete omfattar, ge de konkreta lagför- slag som kan behövas om den digitala tekniken och den personliga integriteten. Det är inte heller möjligt för min utredning att ta fram förslag inom de, enligt min bedömning, komplicerade rättsliga om- råden som berörs. Jag anser det emellertid angeläget att en särskild utredning får i uppdrag att se över behov av ytterligare lagförslag. Detta avser dels möjligheterna att använda välfärdsteknik och hjälpmedel i insatser till personer med nedsatt beslutsförmåga i situationer som inte omfattas av lagförslagen i betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden om vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80) och i propositionen Framtidsfullmakter – en ny form av ställföreträdarskap för vuxna (prop. 2016/17:30), dels att överväga behov av lagstiftning i syfte att stärka den personliga integriteten i samband med hantering av personuppgifter vid an- vändning av välfärdsteknik och olika digitala och tekniska lösningar i såsom digital nattillsyn, GPS-sändare och sensorer m.m. När den föreslagna utredningen presenterat sitt förslag och ny lagstiftning är på plats, behöver berörda myndigheter ta fram stöd rörande och hälso- och sjukvårdens användning av välfärdsteknik inom vård och omsorg. I uppdraget bör ingå att ge kommuner och landsting ytterligare stöd avseende klargörande av ansvarsfrågor avseende hjälpmedel och välfärdsteknik. När det gäller framtidsfullmakter så har även vid beredning av förslaget i propositionen om framtidsfullmakter, av- seende undantaget för hälso- och sjukvård tagit upp att detta kan leda till praktiska problem, om en person får både hälso- och sjuk- vård och stöd från socialtjänsten.71 Behovet av en utredning och övervägande om ytterligare lagför- slag understryks också av de olika bestämmelserna om samtycke för insatser och hälso- och sjukvården och undantag från samtycke i kameraövervakningslagen. När det gäller behov av eventuell reglering i lag avseende krav på samverkan mellan ansvariga för hjälpmedel respektive välfärds- teknik, så har det berörts ovan under avsnitten 12.3 och ovan i 12.5. 71 Proposition 2016/17:30. Framtidsfullmakter – en ny form av ställföreträdarskap för vuxna. I denna utredning är det den äldre personen som är i fokus, och min utgångspunkt är att det alltid är dennes behov och önskemål som ska styra val av insatsform och arbetsmetoder. För att ny teknik ska kunna fungera på ett tryggt och bra sätt krävs att perso- nalen har tillräcklig kunskap om tekniken, vet syftet med den, och att arbetet organiseras så att den nya tekniken kan bli en integrerad del. Den digitala tekniken kan också vara enbart avsedd för perso- nalen, men ändå indirekt innebära en säkrare vård och omsorg för den äldre personen. Vid införandet av ny teknik är det därför angeläget att personalen är involverad, får utbildning och tekniskt support, så att de kan känna sig trygga vid användningen av tekniken. Mina bedömningar: Kommunerna och landstingen bör som huvudmän för vård och omsorg om äldre personer, erbjuda personal inom vård och omsorg om äldre personer möjligheter till fortbildning om välfärdsteknik. Jag stöder förslag att reger- ingen i överenskommelse med Kommuner och Lands- ting genomför ett digitalt kompetenslyft hos chefer, ledare och berörda politiker i kommuner, samt anslår medel för en sådan utvecklingssatsning . Även om digital teknik används allt mer för att underlätta vardagen är den ännu, frånsett i vissa föregångskommuner, inte så etablerad inom kommunernas vård och omsorg om äldre. För att en satsning på välfärdsteknik ska bli framgångsrik måste enligt min bedömning de tekniska lösningarna vara enkla, personalen kunnig och positiv och den äldre förstå och se den digitala tekniken som användbar. Det är angeläget att chefer och ansvariga är medvetna och har kompetens om på vilka sätt den egna verksamheten kan digitali- seras eller kommer att påverkas av andras digitalisering. Biståndshandläggarnas roll förändras också. De måste kunna medverka till att den äldre personen får större kunskap om olika lösningar, och därmed bättre möjligheter att välja den lösning som passar bäst. Arbetsmiljön i en digital tid är ett annat viktigt område där mycket förändrats och kommer att fortsätta förändras. Det kan t.ex. handla om följderna av kraven att som personal vara formbar i en ständigt pågående verksamhetsutveckling. Även den psyko- sociala miljön innehar utmaningar där teknikstress i allt större ut- sträckning har uppmärksammats.72 För att ett skifte mot mer teknik ska fungera krävs också att teknik kommer in i vårdutbildningarna. Anställda inom vård och omsorg om äldre personer behöver en övergripande kunskap om ny teknik inkluderande välfärdsteknik. För att personalen ska kunna arbeta på en digitaliserad arbetsmarknad som kontinuerligt kommer kräva nya kunskaper och förmågor ställs nya krav på ut- bildningssystemen och formerna för fortbildning och kompetens- utveckling. Det är också min förhoppning att kommunerna genomför fort- bildningar inom välfärdsteknik för berörd personal. Velfærdsteknologi og uddannelse af personale från Välfärds- center, föreslås att utbildning av personal ska ingå i nationella stra- tegier för välfärdsteknik och innovationer i respektive nordiskt land. Vidare föreslås att de nordiska kommunerna i högre grad prioriterar fortbildning av sin personal inom dessa områden.73 Erfarenheter från visar att kommunernas användning av välfärdsteknik inom hälso- och omsorgstjänster är komplexa pro- cesser som kräver förändringar i kultur, kompetens och sättet man faktiskt ger tjänster på. Det handlar först och främst inte om teknik utan mest om att ändra arbetssätt och hur man organiserar tjänsterna när en del av uppgiften ska lösas med hjälp av teknik. Digitaliseringens möjligheter realiseras när verksamhetsut- veckling sker integrerat med digitalisering. Digitala verktyg och tjänster möjliggör nya processer, former och sätt att erbjuda service och välfärdstjänster till människor men också till att organisera och förvalta de offentliga verksamheterna. Det ställer krav på det poli- tiska och förvaltande ledarskapet på alla nivåer. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. 73Söndergaard, m.fl. Velfærdsteknologi og uddanelse af personale. : Välfärdscenter, 2016. utbildning, kompetensutveckling och omskolning blir allt viktigare för individer, företag och samhälle. För att kunna ta tillvara all kompetens i samhället behöver könsbalansen inom IT-området bli jämnare.74 Digital teknik som stöd i arbetet Min bedömning: Välfärdsteknik har förutsättningar att under- lätta arbetet i vård och omsorg om äldre personer, men får inte införas på sådant sätt att det innebär att äldre personer upplever att de inte har en reell möjlighet att välja bort den tekniska lös- ningen. Digital teknik kan underlätta för personal inom vård och omsorg om äldre personer att snabbt ha tillgång till relevant information om den äldre personen, liksom kunskapsstöd. Den kan också underlätta kommunikation med kollegor – en undersköterska kan t.ex. lättare få tag på en sjuksköterska när behov finns av den kon- takten Så kallade smarta telefoner ger helt andra möjligheter att få till- gång till viktiga uppgifter om de personer man ska hem till, liksom att kunna få råd och lätt få fram viktiga telefonnummer om något hänt – den äldre personen är yr, mycket trött, kanske förvirrad för att ta ett exempel på vad som kan möta en undersköterska när hen kommer hem till en äldre person. Den kan också underlätta att informera den personal som ska komma hem till den äldre nästa gång vad den ska tänka på. Den kan påminna om insatser som inte får glömmas bort. Allt för att säkra kvaliteten i vården och omsorgen. Det kan dock finnas andra, mer etiskt tveksamma användningar av tekniska lösningar – om de görs generellt och enbart med syfte att rationalisera arbetet. I sig är det förstås inte fel att utföra arbetet så klokt och rationellt som möjligt, och då också nyttja modern teknik. Men om, för att ta ett exempel, ett särskilt boende utrustas med digital nattillsyn i bostaden, för att kunna minska på nattbe- 74 SOU 2015:91. Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. manningen är det enligt min bedömning ett alltför stort ingrepp i den personliga integriteten. Om någon boende önskar kameror eller sensorer i sin egen lägenhet är det oproblematiskt, men att generellt införa en sådan teknisk lösning kan innebära minskat ut- rymme för enskilda som vill flytta till boendet att välja bort dessa tekniska lösningar. Införande av denna typ av välfärdsteknik får aldrig göras på sätt som innebär att äldre inte kan känna en reell möjlighet att välja bort den tekniska övervakningen i enlighet med vad som framgår under avsnitt 12.5. Myndigheten för delaktighet (MFD) har redan i sin instruktion ett tydligt ansvar för frågor gällande välfärdsteknik. Av denna framgår att myndigheten ska ”utveckla kunskap om hur samspelet mellan generella välfärdsteknologilösningar och personligt utformade hjälpmedel för den enskilde” samt ”följa och vid behov medverka i strategiskt viktig nationell och internationell standardisering inom välfärdsteknologi… .”75 Utifrån sin instruktion har också MFD arbetat med olika reger- ingsuppdrag med inriktning mot välfärdsteknik. Nedan redovisas några av de uppdrag som tilldelats av regeringen. Myndigheten har ett uppdrag om digitala tjänster och välfärds- teknologi för att ge goda förutsättningar för utveckling och imple- mentering av välfärdsteknik i kommunerna.76 Inom ramen för detta uppdrag har MFD särskilt satsat på stöd och utbildning till kommunerna i tekniska frågor avseende digitala trygghetslarm. I samverkan med Kommuner och Lands- ting (SKL) har MFD tagit fram en nationell referensprofil för trygghetslarm, omfattande SCAIP-standard och stöddokument, kompabilitetsfaktorer samt teknisk informationssäkerhet. Detta underlag har införts i det nya ramavtalet för upphandling av trygg- hetslarm, som sker via SKL Kommentus Inköpscentral. 75Förordning (2014:134) med instruktion för Myndigheten för delaktighet. Uppdrag angående information om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård. Regeringsbeslut S 2014/1398/FST. MFD kommer att fortsätta denna samverkan med SKL för att upprätthålla och uppdatera den tekniska referensprofilen, med mål- sättning att kunna möta behoven av nästa generations trygghets- larm.77 För att stödja kommunerna i införandet av ett systematiskt arbetssätt för att kvalitetssäkra trygghetslarmsprocessen, har MFD i samverkan med tagit fram ett digitalt led- ningssystem. En inventering avseende kommunernas behov av kravspecifikationer visar att behovet framför allt gäller tre områ- den: tillsyn , GPS-larm samt sensorer (exempelvis fall- larm).78 I uppdraget till MFD har också ingått att bygga upp en nationell plattform för information, kunskap och kompetensstöd. Utifrån detta uppdrag har myndigheten skapat för välfärdsteknologi, där personer som är verksamma inom om- rådet kan dela kunskaper och erfarenheter. MFD deltar i nationell och internationell standardisering inom områden som tillgänglighet, hjälpmedel och informations- och kommunikationsteknik.79 Vidare har MFD har byggt upp en resurs med experter som kommunerna kan vända sig till för kunskaps- stöd. lanserade myndigheten ”Välfärdsteknologi- snurran”. Den är ett verktyg som ger indikation på vilka invester- ingskostnader och effektiviseringar som kan förväntas vid imple- mentering av nattillsyn via webbkamera och tillsyn baserat på videokommunikation. Snurran bygger på en enkel mo- dell som drar generella slutsatser från beräkningar av investeringar och effektiviseringar från erfarenheter i tre kommuner. I verktyget finns förinställda nyckeltal som bland annat visar antal personer som har hemtjänst samt kostnader , restider och befolk- ningstäthet. Nyckeltalen kan justeras utifrån de förhållanden som gäller för den kommun som använder ”välfärdsteknologisnurran” för att beräkna sina kostnader.80 Uppdrag angående information om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård. Regeringsbeslut S 2014/1398/FST. 78Myndigheten för delaktighet. Digitala tjänster inom socialtjänst och hemsjukvård. : Myndigheten för delaktighet, 2016. 79Myndigheten för delaktighet. Handlingsplan för standardisering–slutrapport. : Myndigheten för delaktighet, 2014. 80www.mfd.se (). arbetar på eget initiativ med att stödja kommunerna med frågor om välfärdsteknik. Myndigheten bidrar till att säker- ställa att välfärdsteknik införs och används utifrån de kriterier som ingår i God vård och omsorg: kunskapsbaserad, säker, individan- passad, effektiv, jämlik och tillgänglig. tar i samverkan med MFD fram kunskapsstöd kring juridiska frågor (t.ex. Frågor och svar om välfärdsteknik).81 Utifrån sitt uppdrag tar även fram utbildningar, rapporter och meddelandeblad för att stödja att an- vända välfärdsteknik för att uppnå god vård och omsorg. Social- styrelsen gör årliga uppföljningar av e-hälsa- och välfärdsteknik. arbetar för ett bättre informationsutbyte inom hälsa, vård och omsorg. En av dess viktigaste uppgifter är att leda och samordna regeringens initiativ inom e-hälsa, både på nationell och på internationell nivå. Myndigheten ska bidra till en bättre hälsa, vård och omsorg genom att arbeta för att digitali- seringens och e-hälsans möjligheter används på ett sätt som gynnar samhället och individen.82 Ett exempel är arbetet för gemensamma standarder för att system ska kunna kommunicera med varandra. Detta arbete sker tillsammans med . Min bedömning: Ett nära samarbete med de nordiska länderna är av stor betydelse, såväl för att ta vara på kunskap och erfaren- heter från varandra som att kunna få ner utvecklingskostnader och tillsammans utgöra en större marknad och en starkare part vid utveckling och köp av teknik. Regeringen bör ta initiativ till ett utökat nordiskt samarbete avseende standards, kunskaps- uppbyggnad och utvecklingsarbete. 81www.socialstyrelsen.se/fragorochsvar/valfardsteknik (hämtad ). 82https:/// (hämtad ). När man i talar om välfärdsteknologi menas teknik som syftar till att ombesörja välfärdsinsatser. används i begreppet vardagsteknologi, vilket innefattar alla tekniker som gör livet lättare för den enskilde människan. Det är alltså en vidare de- finition än den svenska. Den danska Digitaliseringsstyrelsen lyfter särskilt fram fyra produkter i sin välfärdspolitiska satsning: vasketoiletter (toalett som också tvättar användare genom vattenstråle och varmluft) bättre bruk av hjälpmedel började tidigare än övriga nordiska länder med planmäs- siga satsningar på välfärdsteknologi. Regeringen, och Danska Regionerna har formulerat en offentlig strategi för digital välfärd för åren 2013–2020.83 Regeringen har avsatt tre miljarder Dkr. i Fonden för velfærdsteknologi. Strategin ska leda till mer och bättre välfärd för pengarna genom att använda de teknologiska möjligheterna. Genom strategin ska man erhålla en snabbare nationell utbredning av utprövade lös- ningar. Det finns sju fokusområden i strategin för digital välfärd: utbredning av telemedicin i hela landet, effektivt samarbete inom hälsoområdet, välfärdsteknologi inom äldreomsorgen, nya digitala vägar i samband med handläggning av ärenden, digital undervisning och inlärning, digitalt samarbete på undervisningsområdet. 83 Regeringen/KL/Danske regioner. Digital velfærd, en lettere hverdag. Ett avtal har träffats mellan staten och kommunerna om väl- färdsteknologi. Det gäller och omfattar fyra områden. De fyra områdena är av praktisk karaktär och omfattar konkreta pro- dukter. Ett syfte med de statliga bidragen är att ge kommunerna incitament till innovationer som sparar arbetskraft. Det som ska uppnås är en god arbetsmiljö, en god ekonomi och god kvalitet. Ambitionen är att frigöra 500 miljoner Dkr. i kommunerna ”til anden borgernaer velfærd”.84 I vilken mån detta är ett realistiskt mål är svårt att uttala sig om med säkerhet. Den bedömning som utredningen erfarit vid sina kontakter med danska myndigheter och kommuner är att välfärdstekniken ger besparingar. Det finns dock inga utvärderingar gjorda som kan bekräfta detta antagande. En uppfattning som utredningen mötte vid studiebesök i var att välfärdsteknik sparar resurser men inte nödvändigtvis ökar kva- liteten. Meningarna är dock delade, det finns också mer positiva bedömningar av effekterna på kvaliteten. I presenterades 2011 utredningen i omsorg som behandlar framtidens utmaningar inom omsorgen.85 Utredningen resulterade i att Helsedirektorat fick uppdraget att utarbeta en konkret aktionsplan för hur man ska säkra användningen av välfärdsteknik i omsorgstjänsterna. Direktoratet lämnade förslaget Morgondagens omsorg 2012 till . Förslaget resulterade i ett nationellt program för välfärdsteknologi. Målet är att välfärdsteknik ska vara en integrerad del av omsorgerna . Programmet omfattar 32 kommuner och består av ett antal delprojekt. Dessa programkommuner ska utprova tekniska lösningar och satsa på innovationer. Vidare ska de ta fram praktiska verktyg för kommunerna och nödvändig kunskap för nya lösningar. Genom det nationella programmet ska välfärds- tekniska lösningar vidareutvecklas och spridas. Uppgiften läggs på programkommunerna som erhåller ekonomiskt stöd för detta. 84Citat från PPT-presentation danska Digitaliseringsstyrelsen för utredningen . 85NOU 2011:11 Innovasjon i omsorg. Det norska Helsedirektoratet föreslår att begreppet välfärds- teknik delas in i följande områden: teknologier för att klara vardagen välbefinnandeteknologier (wellnes).86 I betänkandet Innovasjon i omsorg definieras välfärdsteknik enligt följande: Med velferdsteknologi menes först och fremst teknologisk assistanse som bidrar til ökt trygghet, sikkerhet, social deltakelse, mobilitet och fysisk och kulturell aktivitet, og styrker den enkleste evne til å klare sig selv i hverdagen til tross for sykdom och sosial, psykisk eller fysisk nedsatt funksjonsevne. Velferdsteknologi kan også fungere som teknologisk stötte till pårörende [anhöriga] og eller bidra til å forbedre tillgjenlighet, resursutnyttelse och kvalitet på tjenstetillbudet.87