sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Andra kranskommuner är tydliga besöksmål, som och , 16 (2015): Exportstrategi, p. ID-nummer 2015/16:48. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge men kan ändå ha svårt att finna sin roll gentemot den väsentligt större storstadskommunen. har det regionala samarbetet för besöksnäringens utveckling i utvecklats, liksom det regionala samarbetet för tillväxtfrågor. Utvecklingen i en storstadsregion är komplex och genererar olika samarbetsplattformar och organisationer, där ingen aktör äger helheten. Med Visit har en stark aktör för internationell besöksmarknadsföring. I () samlas 55 kommuner i ett länsöverskridande partnerskap för investeringsfrämjande, internationell marknads- föring och näringslivsservice och där ”hospitality” är en av de strate- giska branscherna. Helt riktat mot besöksnäring är Archipelago, en regio- nal samverkan för att utveckla och marknadsföra mot internationella besökare. Här ingår skärgårdskommunerna, , i , och . Archipelago bildades som ett resultat av ett av pilotprojekten i satsning Hållbar destinationsutveckling. Projektet innebar finansiellt och praktiskt stöd och bidrog till ett samarbetsavtal och en plattform för fortsatt arbete. som dessa insatser gjorts, har bland annat i uppmärksammat utredningen på behovet av en starkare regional samverkan, utvecklade strukturer och samlande kraft. Avsakna- den av tydlig struktur och given ingång på regional nivå har också lett till att ofta hamnar utanför olika typer av nationell sam- verkan. Det gör det i sin tur svårare för andra regioner och destinationer i hela att koppla upp sig mot och inleda samarbeten. 4.9Besöksnäringen som länk mellan stad och landsbygd Bedömning: Kunskapen om besöksnäringens betydelse och roll utifrån geografiska och demografiska förutsättningar för såväl städer som landsbygder behöver utvecklas. Hållbar utveckling och tillväxt inom besöksnäringen kan främjas genom tätare samarbeten mellan destinationer och regioner. Kun- skapen om kopplingen mellan besöksnäringen i städer och lands- bygder behöver särskilt utvecklas. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge Besöksnäringen är en näring som bidrar till att länka samman olika delar av med varandra. Resande innebär att besökare för- flyttar sig mellan platser. Internationella besökare ankommer ofta till en storstad, och kan därifrån välja att antingen enbart besöka stor- staden, besöka både storstaden och ta sig vidare till ett eller flera andra besöksmål eller åka direkt vidare till ett besöksmål i en mindre stad eller i landsbygdsmiljö. Rundresor innebär per definition att en besökare upplever flera platser. Besöksnäringen och fortsatt utveckling av turismen i har potential att fungera som ett kitt mellan olika delar av landet, och inte minst mellan stad och landsbygd. finns, och utveck- las nya, samarbeten mellan regioner och destinationer, exempelvis inom kunskaps- och destinationsutveckling och dataanalys. Få näringar har ett så utpräglat ”hela-landet-perspektiv” som besöks- näringen, där konkreta samarbeten mellan regioner, destinationer och företag kan ge upphov till nya, innovativa lösningar och ökad attraktionskraft i form av turistprodukter och besöksupplevelser. En viktig faktor för att kopplingarna mellan stad och landsbygd ska fungera i praktiken, inte bara för organisationer som samarbetar, utan för besökare och i slutänden de företag som ska kunna växa och skapa sysselsättning, är att transportsystemet är utformat för att möta behoven. Kopplingen mellan stad och landsbygder är ett särskilt intressant kunskapsområde, och då avses inte enbart transporter, utan också i hög grad affärssamverkan. Det bör finnas möjligheter, vilket flera aktörer styrker i samtal med utredningen, att aktivt etablera sam- arbeten inom turism och besöksnäring mellan storstadsdestinationer och landsbygdsdestinationer. Utredningens förslag är att får i uppdrag att genom- föra en pilotsatsning på Hållbar destinationsutveckling genom sam- arbete mellan stad och landsbygd. Syftet är att etablera konkret och hållbar samverkan mellan flera destinationer, med målsättning att bidra till turismexport samt att öka kunskapen om hur destinationssamverkan mellan stad och landsbygd kan utvecklas, genom att: Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge –etablera och förstärka samarbeten mellan destinationer i stor- städer och destinationer i landsbygder –involvera företag, offentliga aktörer och ideella aktörer i dessa destinationer i konkreta insatser för gemensam utveckling, exem- pelvis att ta fram gemensamma mål och planer för bearbetning av utvalda exportmarknader, samt utveckla produkter för dessa mark- nader som omfattar turismupplevelser i både stad och landsbygd samt i natur- eller kulturmiljö –identifiera de samarbetande aktörernas roller och uppdrag kopp- lat till arbetet, exempelvis nödvändiga insatser i kommunala plan- processer –identifiera konkreta hinder och förslag till lösningar, exempelvis avseende hållbar transporttillgänglighet –genomföra följeforskning med stöd av akademin som en inte- grerad del i arbetet. Det ekonomiskt mest omfattande förslaget i kapitlet är en pilot- satsning på Hållbar destinationsutveckling genom samarbete mellan stad och landsbygd. Arbetet uppskattas kosta . Vi bedömer att insatsen kan ge positiva sysselsättnings- effekter i både städer och landsbygder, för i första hand de med- verkande i piloten och senare, om piloten är framgångsrik, för flera destinationer. Ett annat förslag rör utveckling av samverkansstrukturer och ansvarsfördelning i . Insatsen väntas leda till att de sam- lade resurserna inom länets turism och besöksnäring och används mer effektivt samt att insatser kommer tillstånd för att stärka och komplettera strukturen där behov finns. Att blir en mer samlad besöksnäringsregion med de funktioner och arbetsformer som behövs är ett nationellt intresse och bedöms få en positiv in- verkan på hela landet. En tydligare formerad struktur underlättar för företagen, exempelvis genom fler insatser för företagsutveck- ling och kompetensutveckling. Förslaget uppskattas medföra en engångskostnad för staten på . Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge Förslaget om att ge ansvar för samordning och kunskapsspridning inom hållbar utveckling hjälpa regioner och näringslivsaktörer med praktiskt hållbarhetsarbete, inklusive social hållbarhet. Utredningens bedömning är att det indirekt kan bidra till lika möjligheter oavsett kulturell bakgrund för både anställda och företagare i besöksnäringen samt för besökare liksom en positiv effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen uppskattas medföra engångskostnader för staten på samt frivilliga, ej uppskattade, kostnader för regioner och kommuner. 5Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi –att regeringen ger Verket för innovationssystem () i uppdrag att i dialog med , och Swedish Incubators and Science Parks (SISP), kartlägga och föreslå hur en nationell accelerator för initiativ inriktade på delning och turism som kan bidra till att främja hållbar turism och lokal och regional utveckling, i såväl städer som landsbygder, kan utformas. –att regeringen som ett led i en delstrategi för insatsområdet digitalisering av besöksnäringen initierar en förstudie som kartlägger plattforms- och delningsekonomi och de regelverk, utmaningar och möjligheter som plattforms- och delnings- ekonomin innebär för besöksnäringens branscher och turism. att regeringen, i enlighet med förslag SOU 2017:26 Delningsekonomi – på användarnas villkor, ger uppdrag till avseende användarstöd genom information och vägledning i samband med delningsekon- omiska transaktioner, men också säkerställer att detta uppdrag inkluderar besöksnäring och turism. att regeringen, i enlighet med förslag SOU 2017:26 Delningsekonomi – på användarnas villkor, ger uppdrag till att i samarbete med Konkurrens- verket följa utvecklingen inom delningsekonomin, men också säkerställer att detta uppdrag inkluderar besöksnäring och Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Många av de förändringar som sker i besöksnäringen har sin bak- grund i förändrade beteenden hos konsumenterna i kombination med allt snabbare digitalisering. Ur ett företagsperspektiv kan ökad digitalisering ge en mängd effekter, bland annat reducerad väntetid för gäster, bättre spridning av och tillgång till information, större möjligheter till miljöhänsyn, ökad kundkännedom, bättre och indi- vidanpassade tjänster och produkter, och inte minst minskade kost- nader och bättre kundupplevelser. Regeringen presenterade en strategi1 för hur digita- liseringspolitiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Stra- tegin som anger inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik har som vision ett hållbart digitaliserat . Visionen inbegriper att tillvarata starka sidor, så som en väl utbyggd infrastruk- tur, ett teknikkunnigt och teknikvänligt folk och en väl fungerande offentlig sektor som befolkningen har tillit till. Den sociala aspekten är viktig, digitalisering kan höja livskvalitet genom tillgång till samhällsservice, media och kultur. Digitalisering är ett centralt verktyg för att minska det moderna samhällets negativa klimatpåverkan och kan modernisera den svenska ekonomin så att nya hållbara jobb skapas i växande företag. En central del i att främja utveckling och innovation är att skapa möjlighet för vidareutveckling, testning, validering, spridning och uppskalning. Här öppnar digita- liseringen nya möjligheter, inte minst för besöksnäringen. har beslutat om det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att ta tillvara på digitaliseringens möjligheter.2 har också fattat beslut om mål gällande effektiva, säkra och robusta elektroniska kommunikationer3 samt bredband i världs- klass4 som berörs i den bredbandsstrategi5 som regeringen tidigare beslutat om. 1Regeringskansliet (2017): För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, N2017/03643/D. 2011/12:1 utg. omr.22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. 2014/15:1, utg. omr. 22, bet. 2015/15:TU1, rskr. 2014/15:86. 2009/10:193: utg. omr. 22, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297. 5Regeringskansliet (2016): helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi, N2016/ 08008/D. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Digitaliseringsstrategin slår fast att digital kompetens och trygga människor har möjlighet att driva innovation där målmedveten ledning och infrastruktur är viktiga förutsättningar. Strategin inne- håller delmål på fem områden: digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Det är betänkande6 som ligger till grund för dessa delområden. Regeringen utsåg ett digitaliserings- råd med uppgift att genom analyser och inspel bidra till att digitali- seringspolitiken genomförs. I utveckling och genomförande av den nationella strategin för hållbar turism och växande besöksnäring föreslår utredningen att digitalisering behandlas som ett horisontellt perspektiv som ska genomsyra samtliga strategiska insatsområden. Analys och bedöm- ningar i det här kapitlet har därför delvis utmynnat i förslag i andra kapitel i betänkandet. I det här kapitlet lägger utredningen fokus på och förslag avseende plattforms-/delningsekonomi då detta är en företeelse med stark påverkan på och relevans för besöksnäringens värdeskapande och således innebär möjligheter och utmaningar för företags tillväxt, sysselsattas förhållanden och hållbar utveckling. Ett delmål i digitaliseringsstrategin handlar om att alla i ska kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. Digitaliseringen möjliggör en modernisering av utbildningssyste- met, till exempel i form av ett större och mer diversifierat utbild- ningsutbud, även på orter som inte har högskolor och universitet. En utveckling mot ett mer diversifierat och flexibelt utbildningsutbud inom högre utbildning medför att synen på och formerna för hur kun- skap inhämtas förändras. Flexibel nätbaserad utbildning bidrar både till att öka möjligheterna att studera oavsett var eleven/studenten bor och möjliggör fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksamma. Digital kompetens innefattas i resonemang i kapitel 6 om fram- tidens kompetensbehov och utbildningar och utredningens förslag att ge i uppdrag att utreda och föreslå kompetens- 6 SOU 2015:91: Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Betänkande av (N2012:04). Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi utvecklingsinsatser för företag i besöksnäringen, offentliga myndig- hetsutövare och sysselsatta i destinationsorganisationer. Digital trygghet är ett delmål i digitaliseringsstrategin som handlar om att ska ha de bästa förutsättningarna för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället. Digital trygghet handlar om att människor ska kunna lita på digitala tjänster och både vilja och kunna använda dessa. Användningen av personuppgifter är avgörande för att kunna effektivisera och utveckla både offentliga och privata tjänster som användare önskar. Besökares förväntningar gäller bland annat individanpassade tjänster. Data som ökar kunskaperna om individuella behov och önskemål kan även ligga till grund för helt nya tjänster. Ett hotell, en butik eller ett evenemang som kan använda data på ett bättre sätt kan också erbjuda besökare individanpassade tjänster och möjliggöra bättre kundupplevelser. Detta kan i sin tur leda till fler lojala besökare och högre omsättning, där kundens beteenden inklusive likes och delningar på sociala nätverk kan ha stor betydelse. måste rätten till skydd av den personliga integriteten värnas och från början integritetsanpassad teknik kan vara effektiv för att stärka detta. Digitaliseringen förändrar också arbetsmarknaden i grunden. Många befintliga och framväxande delningsplattformar svarar mot besökares efterfrågan på resor, logi, måltider och aktiviteter. Ut- vecklingen av delningsekonomin kan bidra till ökade möjligheter till arbete för dem som står utanför arbetsmarknaden och även till lägre trösklar för eget företagande. En arbetsmarknad som underlättar för entreprenörer och eget företagande är något som eftersträvas i vår ekonomi, som goda och rättvisa villkor i arbetslivet, god arbetsmiljö och möjligheter till omställning måste säkras. Här krävs anpassning till samhällsutvecklingen och i detta sammanhang är den svenska modellen med nära dialog mellan staten och arbetsmarkna- dens parter viktig. De digitala marknadsplatserna, där delningsekonomin är en del, måste vara trygga och lagliga platser för konsumenter, företag och rättighetsinnehavare. Delningsekonomin innebär många möjligheter Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi för besöksnäringen och kan under rätt förutsättningar bidra till att effektivisera företagande, förenkla för individers vardag och bidra till en mer effektiv resursanvändning och bättre och mer attraktiva kund- upplevelser. Resonemang och förslag kopplade till delningsekono- min och besöksnäringen utvecklas mer i nästa stycke om digital innovation. Digital innovation är ett delmål i digitaliseringsstrategin som handlar om att det i ska finnas de bästa förutsättningarna för digitalt drivna innovationer att utvecklas, spridas och användas. Innovation är en förutsättning för att den offentliga sektorn ska hitta nya och effektiva lösningar på stora samhällsutmaningar och för att närings- livet ska stärka sin konkurrenskraft. I allt högre grad sker innovation i samspel mellan aktörer inom offentlig verksamhet, näringsliv, civilsamhälle och slutanvändare av olika produkter och tjänster. Innovation i besöksnäringen handlar om nya sätt att resa, bo, göra affärer, konsumera, kommunicera och hitta nya lösningar som är hållbara även socialt och miljömässigt. De förväntningar besökare har när det gäller digitalisering av produkter och tjänster i besöks- näringen rör sig om autenticitet, individanpassade tjänster, realtids- tjänster, att de underlättar och är enkla att använda. Efterfrågan driver utveckling av appar och funktioner som riktar sig till specifika grupper som till exempel barnfamiljer, singlar och äldre eller med fokus på specialiserade intressen som ornitologi, litteratur, paddling eller olika motionsidrotter. Även upplevelser som baseras på augmen- ted reallity (AR) och virtual reality (VR) blir allt vanligare. Tek- nikerna skapar möjlighet till förhöjda upplevelser genom att addera information, stimulera fler sinnen och släppa besökare närmare miljöer och föremål än vad som är möjligt i verkligheten. Vidare är digital innovation en viktig förutsättning för det moderna samhällsbygget och utvecklingen av smarta städer och landsbygder som bland annat innebär man använder appar och geografiska infor- mationssystem (GIS) med platstjänster för att enklare ge besökare tillgång till information som kan ge en bättre helhetsupplevelse, som till exempel väder, hotell, kultur, transporter och andra tjänster. För att denna helhetsupplevelse ska bli verklighet krävs dock innova- Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi tionsinsatser för att förstå användarens behov och kontext och utforma och tillhandahålla tjänster som skapar verkligt värde för besökarna. För transportsystemet skapar digitaliseringen möjligheter att utveckla mer hållbara resor och transporter, ökad tillgänglighet, bättre förutsättningar för att planera, vidmakthålla och bygga trans- portsystemet samt att leda trafik. Med ny teknik kan resor och transporter med olika färdsätt kombineras och paketeras för att upp- nå mer effektiva och hållbara transportlösningar – genom ”kom- binerad mobilitet som tjänst” (MaaS), kan delade resor öka i för- hållande till privat bilism. En viktig möjlighet är också att i ökad grad automatisera affärs- och logistikflöden för godstransporter. Olika delmoment kan automatiseras för att reducera repetitiva arbets- moment, bristande informationsflöden kan byggas bort och dagens regelverk och affärsmodeller kan behöva förändras. Utredningens analys i kapitel 7 är att, med undantag för trans- portbranschen, har dialogen mellan besöksnäringens branscher och nationella forsknings- och innovationsmyndigheter som till exempel , Formas och varit begränsade. En orsak är enligt utredningens bedömning att besöksnäringen saknar egna starka strukturer med förmåga att definiera utmaningar och behov när det gäller forskning och innovation. Utredningen ser att det är viktigt att hela den svenska besöks- näringen, från de små företagen till stora koncerner och evenemang, från traditionella företag till nya branschöverskridande startup-före- tag, ges bästa möjliga förutsättningar att verka i och bidra till den digitala ekonomin. För att göra detta möjligt behövs en förstärkt dialog mellan privat och offentlig kunskapsstruktur inom digitali- sering och aktörerna i besöksnäringens branscher. I kapitel 7 föreslår vi att of (), i samverkan med Verket för innovationssystem () och Swedish Incubators and Science Parks (SISP) och i dialog med besöksnäringen, får i uppdrag och resurser att identifiera och defi- niera arbetssätt som inkluderar besöksnäringens aktörer i befintliga innovationsstödsstrukturer i större omfattning än . Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi 5.4.1Datadriven och digitalt driven innovation Den nationella digitaliseringsstrategin sätter ett ökat fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning. Det handlar bland annat om att se den information som framställs eller samlas i den offentliga sektorn som en tillgång som är gemensam för statliga och kommunala myndigheter och samhället i övrigt. För besöksnäringen kan bland annat de öppna data som finns i arkiv på vissa kulturarvsmyndigheter eller på ut- göra grund för att utveckla nya produkter och tjänster. Detta möjlig- görs i högre grad genom förslaget i kapitel 3 om en ny funktion för utveckling och innovation inom de tematiska områdena digitali- sering, natur-, kultur- och måltidsturism och stora evenemang och möten. Det berör också till förslag om utvärdering av digital metod i kapitel 8. Med sjunkande kostnader för sensorer, dataöverföring och lagring ökar mängden data på många områden i samhället och analys av sådana stora data skapar värden i form av ny kunskap och tillämp- ningar som inte varit möjliga. Till exempel möjliggörs analys av beteenden hos resenärer eller deltagare i evenemang som leder till nya kunskaper och att nya varor, tjänster och affärsmodeller kan ut- vecklas och värdeskapande möjliggörs på nya sätt genom realtidsdata. Med hjälp av realtidsdata öppnar sig möjligheter för styrning, situationsanpassning och bättre kvalitet. Detta berör förslag om uppdrag till att utveckla en insats som syftar till utveckling av hållbara evenemang med fokus på säkerhet i kapitel 13. Bedömning: Utvecklingen inom området delnings- och platt- formsekonomi går mycket fort och kommer att spela en väsentlig roll för utveklingen av hållbar turism och växande besöksnäringen. har förutsättningar för och bör inta ett mer aktivt förhållningssätt till delningsekonomins utmaningar och möjligheter. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Delningsekonomi, kollaborativ ekonomi, plattformsekonomi, peer- to-peer economy och crowd economy är exempel på närliggande termer som fångar ett fenomen som snabbt fått allt större genomslag på många områden i samhället, inte minst inom turism och besöks- näring. Delningsekonomi som företeelse har länge funnits till exem- pel i form av uthyrning av fritidsstugor. Digitaliseringen har möjliggjort det snabba genomslaget, inte minst via globala platt- formar, vilket är en förklaring till att många olika begrepp och defini- tioner används. Generellt bygger företeelsen på affärsmodeller som möjliggör ett delande av resurser, ofta via digitala plattformar, där underutnyttjade resurser kan användas tillfälligt i stället för att ägas. Ofta handlar det om att privatpersoner, via digitala plattformarna kan hyra, hyra ut, byta eller låna tillgångar av varandra. Det kan gälla uthyrning av rum, samåkning i privat bil, uthyrning av fritidsutrustning, måltid i ett privat hem eller en turismupplevelse med privatpersoner som bygger på lokalkännedom eller specialintresse. Även om dessa tjänster även historiskt har funnits i olika former, bidrar digitaliseringen till ökad effektivitet och en mycket större skala. Utvecklingen berör områ- dena resa, bo, äta och göra och involverar såväl näringsidkare som privatpersoner inom till exempel förmedling av korttidsuthyrning eller andra tjänster. I flera fall har plattformarna fått en mycket dominerande ställning, vilket gett upphov till kontroverser. Termen delningsekonomi kan uppfattas som missvisande då den samman- kopplas med altruistiska eller ideella drivkrafter. Det som är typiskt för området är dock att gränsdragningarna mellan näringsidkare och privatperson ofta inte är självklara. Dessutom skiljer sig dessa mellan olika regleringar beroende på sakområde (konsument, konkurrens, skatter) och verksamhetstyp (boende, transporter, måltider, upp- levelser). Plattformsekonomi är ibland ett begrepp som används då aktörerna i de mest välkända exemplen är plattformsföretag. Internationella plattformar finns till exempel inom uthyrning av korttidsboende (Airbnb, Homeaway, Couchsurfing), transport (Über, Lyft, Blablacar), måltidsupplevelser (VizEat, EatWith, Bon- Appetour), lokala reseupplevelser (Vayable, ToursByLocals) eller ut- förande av småtjänster (Taskrabbit, Foodora). Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi betydligt bredare än dessa exempel och omfattar allt från små startups och gräsrotsinitiativ till initiativ för landsbygdsutveckling.