sou · H4B333 · 2017-01-01 00:00:00 — motorcyklar som blivit skatte- pliktiga efter ut- gången av år 2017.För bilar som kan drivas med dieselolja ska summan av grund- beloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en bränsle- faktor och ett miljötillägg tas ut.Miljötillägg tas inte ut för bilar som uppfyller kraven för utsläpps- klass Euro 6.25 4.påhängsvagnar med en skattevikt över om de dras ute- slutande av bilar som kan drivas med dieselolja eller av traktorer som avses i 16 § 5, och 5.släpvagnar med en skattevikt av högst . Personbilar, lätta bussar Personbilar, lätta bussar, lätta lastbilar och motorcyklar Fordonsskatten tas ut med ett grundbelopp och i förekom- mande fall ett koldioxidbelopp för 1. personbilar klass I som enligt uppgift i vägtrafikregistret är av fordonsår 2006 eller senare, 2. personbilar klass I som är av tidigare fordonsår än 2006, men uppfyller kraven för miljö- klass 2005, El eller Hybrid en- ligt bilaga 1 till den upphävda lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motor- bränslen, och 3. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga efter utgången av . För bilar som kan drivas med dieselolja ska summan av grund- beloppet och koldioxidbeloppet multipliceras med en bränsle- faktor och ett miljötillägg tas ut. 3 Senaste lydelse SFS 2011:478. Koldioxidbeloppet är för ett Koldioxidbeloppet är för ett skatteår per gram kol- skatteår per gram kol- dioxid som fordonet vid blandad dioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer körning släpper ut per kilometer fordonets utsläpp av koldioxid vid blandad körning hämtas i väg- För fordon som är utrustade För fordon som är utrustade med teknik för drift med en med teknik för drift med en bränsleblandning som till över- bränsleblandning som till över- vägande del består av alkohol, vägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan eller helt eller delvis med annan gas än gasol, är koldioxidbeloppet gas än gasol, är koldioxidbeloppet som fordonet vid blandad kör- som fordonet vid blandad kör- ning släpper ut per kilometer ut- ning släpper ut per kilometer ut- donets utsläpp av koldioxid vid blandad körning hämtas i väg- Om det för fordon som avses i För motorcyklar är koldioxid- andra stycket finns uppgift om ett beloppet per gram kol- sådant fordons utsläpp av kol- dioxid som fordonet släpper ut dioxid vid drift med en bränsle- per kilometer utöver . del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol, ska den uppgiften användas. 4 Senaste lydelse SFS 2014:1502. För personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar av fordonsår 2018 eller senare som registreras i 2018 eller senare ska, i stället för vad som sägs i 9 § om koldioxid- beloppet, andra stycket gälla un- der tid som infaller under de tre första åren från det att fordonet skatteår per gram kol- dioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer Första stycket gäller inte för fordon som är utrustade med tek- nik för drift med en bränslebland- ning som till övervägande del be- står av alkohol, eller helt eller del- vis med annan gas än gasol. Bränslefaktorn är 2,37. För fordon av fordonsår 2018 eller senare som registreras i väg- eller senare är bränslefaktorn 1,97. För övriga fordon är bränsle- faktorn 2,10. a)för fordon som blivit skattepliktiga före utgången av , och b)för fordon som blivit skattepliktiga efter utgången av . 5 Senaste lydelse SFS 2014:1502. För personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar av fordonsår 2018 eller senare som registreras i vägtrafikregistret eller senare ska, i stället för vad som sägs i 9 § om koldioxid- beloppet, andra–fjärde styckena gälla. För tid som infaller från det att for- donet blir skattepliktigt är koldioxidbeloppet för ett skatteår per gram koldioxid som fordonet vid blan- dad körning släpper ut per kilo- meter utöver det gränsvärde an- givet i gram koldioxid per kilo- meter i förhållande till fordonets vikt som bestäms av följande be- räkning: 1. den del av fordonets tjänste- vikt angivet i kilogram som enligt uppgift i vägtrafikregistret inte överstiger mins- kas med 1 392, 2. differensen enligt 1 multi- pliceras med 0,0333, och 3. produkten enligt 2 adderas med 95. För tid därefter är koldioxid- beloppet för ett skatteår per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver det gräns- värde angivet i gram koldioxid per kilometer i förhållande till fordonets vikt som bestäms av be- räkningen i andra stycket. Andra och tredje stycket gäller inte för fordon som är utrustade med teknik för drift med en bränsle- blandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol. Koldioxidbeloppet för dessa for- don är för ett skatteår per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver det gräns- värde angivet i gram koldioxid per kilometer i förhållande till fordonets vikt som bestäms av be- räkningen i andra stycket. Bränslefaktorn är 2,37. För fordon av fordonsår 2018 eller senare som registreras i väg- eller senare är bränslefaktorn 2,13. För övriga fordon är bränsle- faktorn 2,10. a)för fordon som blivit skattepliktiga före utgången av , och b)för fordon som blivit skattepliktiga efter utgången av . 6 Senaste lydelse SFS 2014:1502. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 11 a § gäller fortfarande för bilar som blivit skattepliktiga före lagens ikraftträdande. b) inte uppfyller kraven för miljöklass 2005, El eller Hybrid enligt bilaga 1 till den upphävda lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motor- bränslen,2. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga före utgången av , samt3. motorcyklar som blivit skatte- pliktiga före ut- gången av år 2017.31 lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt Härigenom föreskrivs att 3 och 6 §§ och bilagan till lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt ska ha följande lydelse. Följande fordon är, om annat inte följer av 4 §, skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade, nämligen 1. personbilar klass I som a) enligt uppgift i vägtrafikregistret är av fordonsår 2005 eller tidigare, och b) inte uppfyller kraven för miljöklass 2005, El eller Hybrid enligt bilaga 1 till den upphävda lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motor- bränslen, samt 2. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga före utgången av . 7 Senaste lydelse SFS 2011:479. för ett skatteår eller, om skatten för ett skatteår eller, om skatten för ett fordon överstiger 3 600 för ett fordon överstiger 3 600 kronor för , för en kronor för , för en ett skatteår framgår av bilagan personbilar, lätta bussar och lätta till denna lag. lastbilar för ett skatteår framgår period är skatten en tredjedel av av bilagan till denna lag. skatteperiod är skatten en tredje- del av skatten för . är för ett skatteår. När det gäller skattens storlek för en del av ett skatteår eller en skatteperiod samt för de fall när ett fordons beskaffenhet eller användning ändras tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 13 och 14 §§ vägtrafikskattelagen (2006:227). A Personbilar klass I som inte kan drivas som kan drivas med inte kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 8 Senaste lydelse SFS 2014:1503. C Lätta lastbilar och som inte kan drivas 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 som kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 A Personbilar klass I som inte kan drivas som kan drivas med inte kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 C Lätta lastbilar och som inte kan drivas 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 som kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 A Personbilar klass I som inte kan drivas som kan drivas med inte kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 9 Senaste lydelse SFS 2014:1503. 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 C Lätta lastbilar och som inte kan drivas 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 som kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 A Personbilar klass I som inte kan drivas som kan drivas med inte kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 3 001–3 500 C Lätta lastbilar och som inte kan drivas 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 som kan drivas med 0–1 300 1 301–1 600 1 601–3 000 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för fordonsskatt som avser tid före ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie dels att rubriken till förordningen ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 4 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att 1–11 och 13 §§ ska ha följande lydelse. Förordning (2011:1590) om Förordning (2011:1590) om Syftet med denna förordning Syftet med denna förordning är att med en supermiljöbilspremie är att med en supermiljöbilsbonus främja en ökad försäljning och främja en ökad försäljning och användning av nya bilar med låg användning av nya bilar med låg Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen. Med vägtrafikregistret avses i denna förordning det register som förs enligt lagen (2001:558) om vägtrafikregister. Fordons- och viktbegreppen i denna förordning har samma be- tydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Med supermiljöbil avses i denna förordning en personbil, lätt buss eller lätt lastbil som 1.är typgodkänd enligt 3 kap. fordonsförordningen (2009:211), 2.uppfyller utsläppskraven enligt och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av om typgod- kännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta per- sonbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, och 3.enligt uppgift i vägtrafikregistret släpper ut högst koldioxid per kilometer vid blandad körning. finns uppgift om bilens koldioxid- utsläpp vid viktad/blandad kör- ning, ska vid tillämpningen av första stycket den uppgiften an- För fysiska personer uppgår För fysiska personer uppgår 1. till per super- 1. till per super- miljöbil, om bilen vid blandad miljöbil, om bilen vid blandad körning släpper ut noll gram körning släpper ut noll gram koldioxid per kilometer, och koldioxid per kilometer, 2. till per super- 2. till per super- miljöbil i övriga fall. miljöbil, om bilen vid blandad ut mer än noll gram men högst koldi- oxid per kilometer, och 3. till per super- miljöbil i övriga fall. Supermiljöbilsbonus enligt första stycket får medges med ett belopp 10 Senaste lydelse SFS 2015:945. av bilens nypris. pris avses det pris som bilen hade när den introducerades på den För juridiska personer upp- För juridiska personer upp- går supermiljöbilspremien till ett går supermiljöbilsbonusen till ett belopp som per supermiljöbil belopp som per supermiljöbil bilen och närmast jämförbara bil, och närmast jämförbara bil, dock dock högst , om bilen vid blandad körning släpper ut noll gram koldioxid per kilometer, blandad körning släpper ut noll gram koldioxid per kilometer, blandad körning släpper ut mer bilen och närmast jämförbara bil, än noll gram men högst dock högst i övriga koldioxid per kilometer, och i övriga fall. Första stycket gäller endast om supermiljöbilens nypris är högre än nypriset för den närmast jämförbara bilen. Supermiljöbilsbonus enligt första stycket får medges med ett belopp som motsvarar högst av bilens nypris. Med bilens nypris avses det pris som bilen hade när den introdu- cerades på den svenska marknaden. 11 Senaste lydelse SFS 2015:945. 5 §§ får ges 4 och 5 §§ får ges till företag endast enligt de förutsättningar endast enligt de förutsättningar som följer av artiklarna 3 och 36 som följer av artiklarna 3 och 36 (EU) nr 651/2014 av (EU) nr 651/2014 av 2014 genom vilken vissa katego- 2014 genom vilken vissa katego- rier av stöd förklaras förenliga rier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördra- artiklarna 107 och 108 i fördra- get, i den ursprungliga lydelsen. get, i den ursprungliga lydelsen. inte betalas ut till ett företag som inte betalas ut till ett företag som är föremål för ett betalningskrav är föremål för ett betalningskrav på grund av ett beslut av Euro- på grund av ett beslut av Euro- peiska kommissionen som för- peiska kommissionen som för- klarar ett stöd olagligt och oför- klarar ett stöd olagligt och oför- enligt med den inre marknaden. enligt med den inre marknaden. I den utsträckning det finns medel för det syfte som betalas ut till de fysiska eller juri- 1 §, ska en supermiljöbilspremie diska personer som har förvär- betalas ut till de fysiska eller juri- vat en ny supermiljöbil som tidi- gare inte har varit påställd enligt förordningen (2001:650) om väg- trafikregister och ställer på bilen har förvärvat en ny supermiljöbil enligt den förordningen. som inte har varit påställd på bilen enligt den förordningen. 12Senaste lydelse SFS 2014:1570. 13Senaste lydelse SFS 2015:945. Den som har fått en super- miljöbilsbonus utbetald till sig är återbetalningsskyldig om bonusen har betalats ut på grund av fel- aktiga uppgifter i vägtrafik- registret. Premien ska betalas ut så snart medel finns tillgängliga för ut- betalningen och i turordning efter den dag då supermiljöbilen ställts på. Om det finns särskilda skäl, får en supermiljöbilspremie beta- las ut till en fysisk eller juridisk person som har förvärvat en ny supermiljöbil trots att villkoret om påställning i första stycket inte är uppfyllt. Bonusen ska betalas ut så snart medel finns tillgängliga för ut- betalningen och i turordning efter den dag då supermiljöbilen ställts på. Om det finns särskilda skäl, får en supermiljöbilsbonus beta- las ut till en fysisk eller juridisk person som har förvärvat en ny supermiljöbil trots att villkoret om påställning i första stycket inte är uppfyllt. kombineras med andra former kombineras med andra former av statliga eller kommunala stöd av statliga eller kommunala stöd för förvärv av supermiljöbilar. för förvärv av supermiljöbilar. gor om supermiljöbilspremier en- gor om supermiljöbilsbonusar en- ligt denna förordning. ligt denna förordning. 10 § Den som har fått en super- miljöbilspremie utbetald till sig är återbetalningsskyldig om premien har betalats ut på grund av fel- aktiga uppgifter i vägtrafik- registret. Om någon är återbetalnings- Om någon är återbetalnings- skyldig enligt 10 § ska Transport- skyldig enligt 10 § ska Transport- styrelsen besluta att helt eller styrelsen besluta att helt eller delvis kräva tillbaka supermiljö- delvis kräva tillbaka supermiljö- Om det finns sär- Om det finns sär- skilda skäl, får Transportstyrel- skilda skäl, får Transportstyrel- sen efterge kravet på återbetal- sen efterge kravet på återbetal- ning helt eller delvis. ning helt eller delvis. 13 § Transportstyrelsen får meddela föreskrifter om 1. hur premien ska betalas ut, 1. hur bonusen ska betalas ut, 2.vilka uppgifter som behövs för att visa att en bil uppfyller kraven i 3 §, och 3.närmast jämförbara bilar enligt 5 § första stycket. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för supermiljöbilar som har påställts före ikraftträdandet. 2.1Utredningens uppdrag enligt kommittédirektiven Utredningens uppdrag består enligt kommittédirektiven i att lämna förslag på hur ett så kallat bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus (lat. bonus = bra) medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (lat. malus = dålig). Bonus–malus-systemet ska, enligt vad som framgår av direktiven, utformas inom ramen för befintligt system med supermiljöbilspremie och fordonsbeskatt- ning. Utredningen ska föreslå hur bonus–malus-systemet kan juste- ras i takt med att sammansättningen av fordonsflottan förändras, så att den offentligfinansiella relationen mellan bonusdelen och malus- delen upprätthålls. I uppdraget ingår även att utreda och vid behov lämna förslag avseende fordonsskatten för samtliga fordon, det vill säga även för de lätta fordon som inte omfattas av bonus–malus-systemet. Utred- ningen bör också enligt direktiven utreda och lämna förslag avse- ende fordonsbeskattningen i systemvårdande syfte. Utgångspunkten för utredningens uppdrag ska vara att skapa ett sammanhållet, renodlat och tydligt system för fordonsbeskattning i syfte att minska transportsektorns klimatpåverkan och öka andelen miljöanpassade fordon så att den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Slutligen ska utredningen redovisa konsekvenserna av förslagen och utarbeta de lag- och förordningstexter som behövs för att genomföra förslagen. Direktiven, som beslutades av regeringen , finns fogade till betänkandet som bilaga 1. Uppdraget och dess genomförande Utredningens arbete inleddes . Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden med experterna. Sammanlagt har utredningen haft sju sammanträden. Det har också förekommit underhandskontakter med experterna. Vidare har utredningen sammanträtt med Miljömålsberedningen (M 2010:04). Utredningen har också haft separata möten med BIL , Energigas , Miljöbilar inom Miljö- förvaltningen , , och 2030-sekretariatet. Mötena har skett på intressenternas initiativ. Betänkandet inleds med ett bakgrundskapitel, kapitel 3, där vi till att börja med går igenom EU-rättsliga förutsättningar och krav samt svenska klimat- och transportpolitiska mål som är aktuella på området för detta betänkande. Vi redogör därefter för några tidi- gare utredningar om fordonsbeskattning. Kapitlet avslutas med en beskrivning av hur situationen med lätta fordons klimatpåverkan ser ut i . I det efterföljande kapitlet, kapitel 4, går vi igenom regelverket när det gäller fordonsskatt och skattebefrielse för miljöbilar samt supermiljöbilspremie. Vi går också igenom hur dessa olika system hänger samman och vilka ekonomiska effekter de har för olika lätta fordon. Här sägs också något kort om nedsättning av förmåns- värdet för vissa miljöanpassade bilar. Kapitel 5 behandlar olika styrmedel för att reducera koldioxid- utsläpp i allmänhet och från fordonstrafiken i i synnerhet. Där sägs också något om beteendeekonomiska aspekter på köp och användning av fordon. Det efterföljande kapitlet, kapitel 6, beskriver några länders for- donsskattesystem med bonus–malus-inslag. Kapitlet innehåller även en jämförelse av några länders bonus–malus-system och en redovis- ning av vetenskapliga utvärderingar av sådana system. Det avslutas med en beskrivning av simuleringsstudier som har gjorts av två hypotetiska bonus–malus-system. Utgångsläget när det gäller fordonsskatt, nybilsförsäljning och minskningstakt av koldioxidutsläpp beskrivs i kapitel 7. Uppdraget och dess genomförande sägs också något om vad bonus–malus-systemet för nya lätta for- don ska styra mot. Kapitlet fungerar som ett avstamp för den efter- följande bedömningen av hur det nya bonus–malus-systemet ska utformas. I kapitel 8 presenterar utredningen sitt förslag till nytt bonus– malus-system för nya lätta fordon. Kapitel 9 innehåller överväganden och förslag till förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte ingår i det nya bonus– malus-systemet. Det gäller främst fordonsskatteuttaget för de viktbeskattade lätta fordonen och för motorcyklarna. Utredningen föreslår också en del förändringar för de gamla lätta fordonen som ingår i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet, men som inte omfattas av förslaget i kapitel 8. Kapitel 10 ägnas åt den översyn av fordonsskattesystemet i systemvårdande syfte som utredningen ska göra. Det handlar här om att se över problemet med de så kallade tilläggsdebiteringarna, som uppstår i samband med fordonsskattejusteringar, och regel- verket för av- och påställning av fordon. De avslutande kapitlen innehåller konsekvensbedömning (kapi- tel 11), ikraftträdande (kapitel 12) och författningskommentar (kapitel 13). I bilaga 1 finns, som tidigare nämnts, utredningens kommitté- direktiv. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och en prioriterad fråga på den politiska dagordningen. Ett antal klimat- och transportpolitiska mål har satts upp för att minska halten av växthusgaser i atmosfä- ren. Vägtrafiken står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser och cirka hälften av de svenska utsläppen som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter inom Europeiska unionen (EU).1 En viktig utmaning för framtiden är därför att minska vägtrafikens klimatpåverkan. Generella styr- medel, såsom koldioxid- och energiskatterna på drivmedel, utgör viktiga delar i svensk klimatpolitik. De är dock inte tillräckliga för att ställa om den svenska fordonsflottan i riktning mot mer koldi- oxidsnåla fordon. Det är bland annat mot den bakgrunden som utredningen har fått i uppdrag att lämna förslag på hur ett bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas. Ett sådant system syftar till att öka andelen miljöanpassade fordon och bidra till att uppnå den lång- siktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta. Bonus– malus-systemet ska, enligt utredningsdirektiven, utformas inom ramen för befintligt system med supermiljöbilspremie och fordons- beskattning. I uppdraget ingår också att utreda och vid behov lämna förslag avseende fordonsskatten för samtliga fordon. Enligt direktiven bör utredningen också utreda och lämna förslag avseende fordons- skatten i systemvårdande syfte. Utgångspunkten ska vara att skapa ett sammanhållet, renodlat och tydligt system för fordonsbeskatt- 2015/16:1 utgiftsområde 20 s. 27. ning i syfte att minska transportsektorns klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Av utredningens kommittédirektiv följer att när förslaget till bonus–malus-system utformas ska relevant lagstiftning och tidigare arbeten på området beaktas. De förslag som lämnades av Utred- ningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84) och de remissyn- punkter på förslagen som har kommit in till ska bland annat beaktas. Vidare ska utredningen analysera hur det före- slagna bonus–malus-systemet påverkas av och rådets förorordning (EG) nr 443/2009 av om ut- släppsnormer för nya personbilar som en del av gemenskapens sam- ordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och och rådets förordning (EG) nr 510/2011 av om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon. I detta kapitel behandlar vi de svenska klimat- och transport- politiska målen som utredningen enligt direktiven har att beakta. Kapitlet inleds med en beskrivning av de nämnda EU-förordning- arna som syftar till att minska koldioxidutsläppen från fordon. I det sammanhanget behandlas också EU:s system för typgodkän- nande av fordon eftersom detta ligger till grund för hur uppgifter om fordons koldioxidutsläpp tas fram. Något kommer också att sägas om tidigare utredningar som har gjorts på området. Kapitlet avslutas med en beskrivning av hur situationen med lätta fordons klimatpåverkan ser ut i . Den rättsliga regleringen som är relevant när det gäller fordonsbeskattningen i be- handlas i nästa kapitel. 3.2EU-rättsliga förutsättningar och krav 3.2.1Förordningar om nya bilars utsläpp av koldioxid Koldioxidutsläpp från nya personbilar regleras i Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon.