sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — sällan läggs utanför skoltid samt, från huvudmannens sida, att det är för få elever som efterfrågar språket eller att det saknas lärare.10 Elever i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan har, om vissa förutsättningar är uppfyllda, rätt till modersmålsundervisning.11 Elever i vuxenutbildning har inte rätt till undervisning i modersmål men eleverna kan läsa ämnet. Förskolan och förskoleklassen ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Rektor beslutar om rätten till modersmålsundervisning, dvs. vilka elever som ingår i kategorin be- rättigade.12 Enligt skollagen ska elever i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska erbjudas modersmålsundervisning om detta språk är det dagliga umgänge- sspråket i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språ- ket. Ensamkommande barn har därmed inte någon självklar rätt till undervisningen. Om modersmålet avser något av de fem nationella minoritetsspråken ska undervisningen som utgångspunkt alltid er- bjudas i och motsvarande skolformer.13 För rätt till modersmålsundervisning i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan krävs, till skillnad från i de obligatoriska skolfor- merna, att eleven har goda kunskaper i modersmålet. I de obligato- riska skolformerna räcker det med grundläggande kunskaper. Det högre kravet gäller även de nationella minoritetsspråken. För mino- ritetsspråken behöver dock inte språket vara elevens dagliga um- gängesspråk för att huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda under- visning.14 10Se t.ex. (2008). 11Regleringen av modersmålsundervisningen i de olika skolformerna finns i flera av skol- lagens kapitel liksom t.ex. i skolförordningen och gymnasieförordningen. Noterna i stycket hänvisar därför endast till regleringen för respektivegymnasieskolan. 125 kap. 7 § skolförordningen (2011:185) samt 4 kap. 5 § gymnasieförordningen (2010:2039). 1310 kap. 7 § skollagen (2010:800). 1415 kap. 19 § samt 18 kap. 19 § skollagen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål I skolförordningen respektive i gymnasieförordningen finns ytterligare reglering vad gäller modersmålsundervisningen. Här finns t.ex. bestämmelser om att en huvudman bara är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett visst språk om det finns en lämplig lärare att tillgå. För att huvudmannen ska vara skyldig att tillhanda- hålla undervisning i det aktuella modersmålet krävs därutöver att minst fem av huvudmannens elever önskar sådan undervisning. För de nationella minoritetsspråken räcker det dock att en elev önskar sådan undervisning. Av förordningarna framgår också att moders- målsundervisning kan anordnas på olika sätt t.ex. som språkval, som elevens val eller utanför den garanterade undervisningstiden i de obligatoriska skolformerna respektive t.ex. som individuellt val eller utökat program i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Bland övriga bestämmelser kan även nämnas att huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning begränsas till sju läsår under elevens skoltid om undervisningen inte rör ett minoritetsspråk eller ett nordiskt språk.15 Modersmål – ett vanligt och ovanligt ämne Även om rätten till modersmålsundervisning inte omfattar alla elever och regleringen omfattar vissa undantag är modersmålsundervisning ett ämne bland andra i . Ämnet finns emellertid inte med i den nationellt fastställda timplanen för . Detta då modersmålsundervisning, som nämnts ovan, kan anordnas på olika sätt inklusive förläggas utanför timplanebunden tid. Den nationella timplanen är dock enbart en mininivå för hela skoltiden, målen för utbildningen i olika ämnen ska vara utgångspunkten för hur mycket undervisning elever skall få i modersmål liksom i övriga ämnen. Eleven har rätt till undervisning som ger honom eller henne förut- sättningar att nå målen för ämnet.16 Vanligen omfattar dock under- visningen i modersmål någon enstaka timme vilken huvud- sakligen förläggs utanför timplanen. menar att undervis- ningen i modersmål är en verksamhet som till stor del försiggår 155 kap. skolförordningen respektive 4 kap. gymnasieförordningen. 163 kap. 3 § skollagen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål utanför skolans övriga verksamhet och som i det närmaste kan be- skrivas som marginaliserad.17 De som är berättigade till modersmålsundervisning har också olika bakgrund, förutsättningar och kunskaper i det aktuella språket. I många undervisningsgrupper samsas elever som är födda i men är tvåspråkiga med elever som kommit till och aldrig talat ett annat språk. Utmaningen för läraren är därmed stor. Modersmålslärare har också ofta en utmanande praktisk arbetssitua- tion med undervisning utanför skoltid, undervisning på flera olika skolor, bristande samarbete och gemenskap med andra lärare och ofta begränsat deltagande i skolornas övriga arbete.18 Vid sidan av undervisningen i ämnet modersmål kan rektor också vid behov besluta om studiehandledning på modersmålet med fokus på elevens skolämnen.19 Syftet med studiehandledningen är att den ska fungera som en länk mellan elevens kunskaper från tidigare utbild- ning och språk och undervisningen i den svenska skolan samt bidra till att eleven kan tillgodogöra sig undervisningen i de olika ämnena först med hjälp av sitt modersmål men efterhand som eleven lär sig mer svenska, i allt högre grad på svenska. Studiehandledningen kan innebära att eleven får hjälp före, under eller efter lektionerna. Även om har meddelat föreskrifter i fråga om bl.a. särskilt stöd är just formen för hur studiehandledning ska genom- föras inte närmare reglerad.20 Den kan alltså erbjudas i många olika former. Studiehandledningen kan t.ex. förekomma som en tillfällig insats i form av extra anpassning när en elev behöver en introduktion på sitt modersmål till ämnesundervisningen i den ordinarie undervis- ningsgruppen, såsom förklaringar av olika ämnesspecifika begrepp.21 Studiehandledningen kan även, efter utredning, tillhandahållas som särskilt stöd i ett eller flera ämnen. 17Skolverket (2008). 18Skolverket (2008). 195 kap. 4 § skolförordningen respektive 9 kap 9 § gymnasieförordningen. 20Skolverkets allmänna råd (SKOLFS 2014:40) om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 213 kap. 5 a § skollagen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Studiehandledning på modersmålet, till skillnad från undervis- ningen i ämnet modermål, omfattas inte heller av några krav på legi- timation eller behörighet då det inte definieras som undervisning. Handledningen kan därmed bedrivas t.ex. av en flerspråkig lärare eller annan skolpersonal. är läraren i modersmålet också den som bedriver studiehandledning på modersmålet. Handledningen kan också ges av en lärare tillsammans med en studiehandledare som talar elevens modersmål. 8.1.3Möjlighet till fjärrundervisning och entreprenad har möjligheten att bedriva fjärrundervisning varit reg- lerad i skollagen.22 Fjärrundervisning definieras i skollagen som ”interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kom- munikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte ”.23 I och med beslutet finns det tydliga möjligheter att anordna undervisning i modersmålet samt studiehandledning på modersmålet som fjärrundervisning inom en och samma huvudmans verksamhet. Regleringen påverkar huvudmannens skyldighet att erbjuda moders- målsundervisning och därmed elevernas möjligheter att delta. finns också möjligheten för en huvudman att, med bi- behållet huvudmannaansvar, lägga ut undervisning i modersmål samt studiehandledning på modersmålet på entreprenad hos en annan huvudman. Denna möjlighet finns när huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna modersmålsundervisningen inom den egna organisationen men misslyckats. En huvudman kan därmed köpa fjärrundervisning från en annan huvudman på entre- prenad. Det är oklart i vilken utsträckning möjligheten utnyttjas. kartlägger i vilken omfattning det före- kommer fjärrundervisning i ämnen och kurser. 2014/15:44. Möjligheter till fjärrundervisning. 231 kap. 3 § skollagen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål 8.2Behörighet att undervisa i ämnet modersmål Som grundregel krävs legitimation för att få anställas som lärare utan tidsbegränsning samt legitimation och behörighet för att bedriva undervisning. Behörig att undervisa i modersmål är den som har en ämneslärarexamen, eller en äldre examen, om examen omfattar modersmålet som ett ämne. En legitimerad lärare som har komplet- terat sin utbildning med minst 30 högskolepoäng i modersmålet är också behörig att bedriva undervisningen.24 För behörighet krävs utöver examen och ämnesstudier också att läraren själv har det aktu- ella språket som modersmål. Modersmål är dock undantaget från det generella kravet på legitimation. Lärare i modersmål får under vissa förutsättningar an- ställas utan tidsbegränsning, ansvara för och bedriva undervisningen samt självständigt besluta om betyg utan att kraven på legitimation och behörighet är uppfyllda. För att detta ska vara möjligt krävs dock bl.a. att den obehöriga läraren har tillräcklig kompetens för att undervisa i språket och att läraren är lämplig. 8.2.1Utbildningsvägar för behörighet i ämnet modersmål Möjligheten att läsa till en ämneslärarexamen i modersmål För den som vill läsa ett sammanhållet utbildningsprogram för att bli lärare i ämnet modersmål är ämneslärarutbildningen det enda alter- nativet. Övriga lärar- och förskollärarexamina omfattar inte möjlig- heter att läsa ämnet utan kräver kompletterande studier i moders- målet för att kunna leda till behörighet. Endast tre lärosäten har tillstånd för att utfärda en ämneslärarexamen i något av de språk som efterfrågas i modersmålsundervisningen i skolväsendet.25 Examens- tillstånden avser språken arabiska, finska, samiska och turkiska. Det är därmed en stor skillnad mellan antalet språk som skolväsendet har behov av (152 språk) jämfört med de utbildningsvägar som finns. Antalet studenter på de aktuella ämneslärarutbildningarna är också 242 kap. 34 § förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare. 25Under 2017 handlägger en ansökan om examenstillstånd från gällandes Ämneslärarexamen 7–9 och gymnasieskolan, arabiska som modersmål. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål mycket begränsat, till finns endast fem första- handssökande till utbildningarna. För behörighet till lärarutbildningarna i något modersmål krävs, utöver grundläggande behörighet för högskoleutbildning, att studen- ten själv har det aktuella språket som modersmål (motsvarande kur- sen modersmål 2). Studier i ett språk som man själv inte har som modersmål räcker därmed inte med självklarhet för behörighet till utbildningen. Kravet ställs för att läraren i den kommande under- visningen ska kunna svara mot elevernas redan goda kunskaper i det aktuella språket till skillnad från den undervisning som bedrivs i moderna språk men begränsar gruppen med potentiella studenter. , , har i en kart- läggning visat att svenska universitet och högskolor bedriver språk- utbildning språk totalt, många av dem dock på nybörjar- nivå.26 Det är därför inte rimligt att förvänta sig att antalet examens- tillstånd inom överskådlig tid skulle kunna utökas i sådan utsträck- ning att utbildningsvägarna i hög grad kan svara mot skolväsendets behov. Det är därmed också osannolikt att antalet utbildade lärare i ämnet modersmål ska kunna svara mot skolväsendets behov. För den som har tillräckliga kunskaper i ett undervisningsämne och vill bli ämneslärare finns möjligheten att gå en kompletterande peda- gogisk utbildning, KPU.27 Utbildningen omfattar 90 högskolepoäng fördelade över 60 högskolepoäng utbildningsvetenskaplig kärna och 30 högskolepoäng verksamhetsförlagd utbildning. Regeringen menade i samband med att de nya lärar- och förskol- lärarutbildningarna liksom möjligheten att läsa KPU infördes, att för personer med goda kunskaper i det aktuella språket bör gällande reg- ler för validering och tillgodoräknande kunna användas för att ersätta ämnesstudierna eller delar av ämnesstudierna.28 Detta sker dock i begränsad omfattning, inte minst i de språk inom vilka lärosätena saknar kompetens. Tyvärr saknas tillförlitlig statistik över totalt antal 26SUHF (2016), Inventering av språkämnen - sammanställning med kommentarer 161106. 27Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämnes- lärarexamen. 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål avlagda examina som omfattar ett modersmål. Tyvärr är det utifrån nuvarande statistik svårt att särskilja vilka språk som lästs som modersmål respektive som modernt språk. En grov uppskattning utifrån de uppgifter har över vilka äm- nen som ingår i en utfärdad lärarexamen är dock att 20-talet utfärd- ade examina omfattar ämnesstudier i modersmål. Kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning står inte svensk lärarutbildning för den huvudsakliga försörj- ningen av behöriga modersmålslärare. Av avsnitt 8.2.2 nedan framgår att lite drygt hälften av de som har fått en legitimation som inkluderar en behörighet i något modersmål har fått det baserat på en utländsk utbildning. Detta beror dels på kravet att läraren själv ska ha språket som modersmål för att få undervisa, dels på de be- gränsade utbildningsvägar som erbjuds av svenska lärosäten. När en utländsk utbildning så ofta ligger till grund för behörighet i ämnet modersmål har utbildnings- och yrkesbakgrunden bland de vuxna som av olika skäl migrerar till betydelse för tillgången till modersmålslärare. För de nyanlända som omfattas av etablerings- uppdraget och är inskrivna på Arbetsförmedlingen finns vissa upp- gifter om yrkesbakgrund. De som räknas i sökt yrke bedöms ha tidi- gare utbildning och arbetslivserfarenhet som svarar mot kraven inom yrket. För vissa inskrivna finns också uppgifter om önskat yrke, vilket är ett yrke som den arbetssökande vill jobba inom men där arbetsförmedlaren bedömer att den sökandes meriter behöver kom- pletteras. T.ex. kan den lärare eller förskollärare som ännu inte fått sin utbildning eller yrkeskompetens bedömd eller väntar på svensk legitimation få ett yrke angivet som önskat yrke i stället för sökt yrke. Tabell 8.1 ger en ögonblicksbild över hur många som omfattades av en etableringsplan och hade lärar- eller för- skollärarbakgrund. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Källa: Arbetsförmedlingen 170307. Observera att en person kan finnas med både i kolumnen sökt och önskat yrke i olika lärarkategorier. Vid sidan av de personer som ingår i etableringsuppdraget, dvs. de personer som fått uppehållstillstånd, finns också de personer som ännu inte fått besked om uppehållstillstånd, cirka 70 000 personer liksom de som kommer till av annan an- ledning. Även i dessa grupper finns med största sannolikhet ett antal personer med utbildning och/eller yrkeserfarenheter som lärare eller förskollärare som med vissa insatser kan tänkas bidra till att öka antalet behöriga modersmålslärare. Vägen till legitimation och behörighet, inklusive att ha tillräckliga kunskaper i det svenska språket, kan dock vara lång för lärare som har en utländsk lärarutbildning, särskilt om läraren har en utbildning från ett land utanför EES-området eller , dvs. från tredje land. För att förkorta och förenkla vägen till behörighet för att undervisa i den svenska skolan pågår de statliga insatserna och snabbspår för lärare, vilka beskrivs nedan. Viktigt att komma ihåg är dock att inte samtliga lärare som deltar i dessa insatser får behörighet att undervisa i modersmål trots språkkunskaper. För behörighet krävs också studier i modersmålet antingen i hemlandet eller i Sve- rige. De som deltar i insatserna bedöms dock genom relativt begrän- sade utbildningsinsatser kunna bli behöriga även i ämnet modersmål varför de är intressanta. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Utländska lärares vidareutbildning, För att ta till vara kompetensen hos personer med utländsk lärar- utbildning som inte kan få legitimation enbart baserad på sin utländ- ska utbildning pågår den särskilda utbildningsinsatsen , utländska lärares vidareutbildning.29 Inom kompletterar framför allt de med en lärarutbildning från tredje land sin tidigare utbildning men även vissa med en utbildning från ett EES-land eller deltar.30 Till söker varje termin personer med utländsk utbildning från 70–90 olika länder.31 Medel motsvarande 500 helårsstudenter finns avsatta . De flesta studenterna examineras utifrån och examensbeskrivningar för lärarexamen. Detta då examenskraven för dessa möjliggör en större flexibilitet än examens- kraven för de lärar- och förskollärarexamina som infördes . Därmed kan fler studenter nå en behörighetsgivande examen inom ramen för de 120 högskolepoäng som utbildningen maximalt får omfatta. Möjligheten att få en lärarexamen i enlighet med de äldre bestämmelserna förlängdes till utgången av 2023.32 Vissa förslag till förändringar av den förordning som styr föreslogs av utredningen om utbildning för nyanlända . Utredningens betänkande Vägen in i det svenska skolväsendet har remitterats och bereds nu i . Snabbspår för utländska lärare De lärosäten som har i uppdrag att bedriva är också engagerade i arbetet med det s.k. snabbspåret för utländska lärare. Snabbspåret är en satsning i samverkan mellan lärosätena, , Lärar- nas riksförbund, kommuner och landsting, SKL, och tjänsteföretagen samt Arbetsförmedlingen och syftar till att nyanlända lärare snabbare ska kunna erbjudas arbete i skolväsendet. Snabbspåret innebär förenklat att flera processer, t.ex. komplet- terande utbildning, praktik och utbildning i svenska för invandrare 29ULV bedrivs i enlighet med förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kom- pletterarar avslutad utländsk utbildning. ett land utanför EES-området eller . Vägen in i det svenska skolväsendet. 32Förordning (2016:958) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål (sfi), pågår parallellt i stället för sekventiellt. Därför finns det också möjlighet att läsa delar av utbildningen på arabiska. Beroende på del- tagarens tidigare utbildning och yrkeslivserfarenhet kan vägen till lärar- eller förskollärarlegitimation variera stort bland de som deltar i snabbspåret. och 2017 antogs totalt 486 lärare och förskollärare till snabbspåret och en första pilotgrupp med 20 studenter avslutade sin utbildning i december 2016.33 Arbetsför- medlingen menade i en lägesbedömning av samtliga snabbspår att lärarspåret fungerar väl och uppgav då att det fanns planer på 4 antagningsomgånger , om totalt 1 007 utbildningsplatser.34 8.2.2Andel legitimerade och behöriga modermålslärare statistik över andel legitimerade och behöriga lärare i respektive ämne, årskurs och skolform omfattar inte lärarkategorier undantagna från legitimationskravet, dvs. Däremot finns det uppgifter om andelen modersmålslärare som har en pedagogisk högskoleexamen. Att en person har en pedagogisk högskoleexamen betyder inte med säkerhet att personen har en examen som är behörighetsgivande och därmed kan ligga till grund för legitimation som lärare. Däremot kan dessa antas ha en betydligt kortare väg till legitimation och behörighet än andra. Av Tabell 8.2 framgår att endast drygt var fjärde modersmålslärare har en pedago- gisk högskoleexamen och att nästan samtliga är födda i ett annat land än . Andelen med pedagogisk högskoleexamen har sjunkit från till bara det senaste läsåret som antalet tjänstgörande lärare i modersmål ökade med 2 248 personer. 33Källa: Arbetsförmedlingen 170317. 34Arbetsförmedlingen (2016). Arbetsförmedlingens lägesbedömning av arbetet med snabb- spåren. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Källa: officiella statistik. Totalt har 2 555 legitimationer som omfattar behörighet i ett eller flera modersmål utfärdats, av tabell 8.3 nedan framgår hur de behö- righeter som utfärdats svarar mot antalet berättigade elever i grund- skolans 10 största modersmål. Något mer än hälften av de legiti- mationer som omfattar behörighet i ett modersmål har en utländsk examen som grund. Totalt antal behörigheter som har utfärdats är 2 825 stycken i 82 olika språk. 1 730 av de lärare som är behöriga i modersmål är även behöriga i minst ett modernt språk.35 Vi vet dock inte i vilken omfattning dessa behöriga modersmålslärare finns i eller utanför skolan. De kan t.ex. omfatta lärare som pensionerats eller som är verksamma utanför skolväsendet. Å andra sidan kan det också bland den tredjedel yrkesverksamma modersmålslärare som har en pedagogisk examen också finnas personer som skulle kunna bli legitimerade och behöriga men som , p.g.a. undantags- reglerna, saknar incitament att ansöka om det. 35 Källa: 170316. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Källa: 170302 samt 170316 8.2.3Prognos över behovet av modersmålslärare redovisade en prognos över behovet av olika lärarkategorier.36 Prognosen omfattar dock inte ämnet modersmål då menade att elevutvecklingen var svår att förutsäga och att antalet lärare var för litet. Efter att prognosen presenterades har antalet nyanlända i skolan ökat kraftigt och därmed också antalet elever berättigade till modersmålsundervisning. Vi vet dock att drygt 5 300 av de modersmålslärare som är verksamma saknar en pedagogisk högskoleexamen som kan ligga till grund för legitimation och behörighet. Vi vet också att elever inte får den modersmålsundervisning som de är berättigade till p.g.a. att det saknas lärare. Det finns också mycket som tyder på att antalet elever i skolväsendet berättigade till modersmålsundervisning kommer att fortsätta att öka kommande år vilket ytterligare kommer att öka behovet av lärare i modersmål. Behovet av utbildningsinsatser är därmed mycket omfattande, både vad gäller de som är yrkesverk- samma som modersmålslärare liksom för att fler modersmåls- lärare ska kunna anställas. 36 (2015). Redovisning avuppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål Omfattande insatser pågår på flera nivåer för att nyanlända elever ska kunna få en så bra skolgång som möjligt. Från statens sida görs t.ex. omfattande satsningar inom ramen för uppdrag att genomföra insatser för att stärka undervisningens kvalitet för nyan- lända elever och vid behov elever med annat modersmål än svenska och uppdraget om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S).37 Särskilda insatser har också gjorts för att bidra till en stärkt under- visning i minoritetsspråken. T.ex. har vissa lärosäten särskilt ansvar för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i språken.38 har också haft i uppdrag att förstärka tillgången till lärare i nationella minoritetsspråk.39 Satsningarna har resulterat i att ett begränsat antal studenter har kunnat antas till utbildning. En utredning tillsattes också 2016 för att bl.a. kartlägga och bedöma om åtgärder behövs, och i så fall vilka, för att öka tillgången till under- visning i nationella minoritetsspråk i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 31 augusti 2017.40 Allmänna satsningar för att öka andelen modersmålslärare med legitimation och behörighet har däremot inte genomförts sedan legi- timationssystemet infördes. Modersmålslärare med och utan legiti- mation har dock t.ex. möjlighet att ta del av det statligt initierade lärarlönelyftet.41