sou · H4B36 · 2017-01-01 00:00:00 — Romact är ett av EU:s åtgärdsprogram som riktar in sig på att förbättra mottagligheten och ansvarsskyldigheten hos lokala myndigheter gentemot den romska befolkningen.38 Programmet lägger fokus på att skapa långvariga politiska engagemang som ska leda till hållbara planer och åtgärder för romers inkludering. I samarbetar sex kommuner med Romact-programmet sedan slutet på 2013. anslöt sig ytterligare 10 kommuner. I ligger arbetslösheten i hela befolkningen på knappt 10 procent.39 I den romska minoriteten är den . Lönerna i landet är låga, liksom arbetslöshetsersättningen. Rätten att bilda eller gå med i fackförbund samt strejkrätten är garanterad, men bara en tredjedel av de anställda är fackligt organiserade. Diskriminering i arbetslivet är förbjudet, men förekommer. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor är stora. Det förekommer diskriminering mot etniska minoriteter. Tvångsarbete är förbjudet, men förekommer. Drabbade är främst kvinnor på landsbygden. Inte sällan tillhör dessa någon av landets minoriteter. av landets romer har känt sig diskriminerade till följd av deras etniska tillhörighet.40 37European Commission, National Strategy for integration, – strategy/national_en.htm 38Romact-programmet är gemensamt finansierat av Europeiska kommissionen och . Det startades i ca 40 kommuner i fem länder (, , , och ) och pågår tom 2016. Se vidare http://coe- /about-romact 39Eurostat – Your key to European statistics – 40Romact, Overview – Skolplikt råder för samtliga barn i åldrarna 7–. Det bulgariska skolsystemet har genomgått en rad reformer. Vanligast förekommande är skolor och förskolor i regi, men privata verksamheter börjar etablera sig i landet. Det finns ett drygt 50-tal universitet och högskolor i landet. Antalet studenter har ökat kraftigt de senaste årtiondena.41 Hälso- och sjukvård samt sociala förmåner Sjukvården har omorganiserats sedan kommunisttiden, då alla hade rätt till fri sjukvård. Omfattande nedskärningar har gjorts och generellt sett är nivån på den offentliga samhällsservicen låg. Den allmänna sjukförsäkringen är obligatorisk. Avgifterna är låga i primärvården. Det bulgariska sjukvårdssystemet karaktäriseras av ett starkt statligt inflytande. Sjukvårdssystemet är ekonomiskt instabilt och vårdinrättningarna lider av underfinansiering.42 tappar 500–600 läkare , vilka väljer att söka arbete i andra medlemsländer. Det är främst högre löner som lockar de bulgariska läkarna till en karriär i annat EU-land, men även förekomsten av korruption, nepotism och undermåliga arbetsvillkor blir en drivkraft att lämna hemlandet.43 Den obligatoriska sjukförsäkringen står för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster på grundval av avgiftsbetalningar. Den obligatoriska sjukförsäkringen omfattar: alla bulgariska medborgare som inte är medborgare i ett annat land; bulgariska medborgare som är medborgare i ett annat land men har sin stadigvarande hemvist i ; utländska medborgare eller personer utan medborgarskap som har permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd i landet; personer med flyktingstatus; 41United Nations Educational, Scientific and , International , on Education, 2010/2011, – 42Dimova, Antoniya, Rohova, , , , , , , , , , van Ginneken, , – , European Observatory on , 2012 – utländska studenter och doktorander vid universitet eller vetenskapliga organisationer; samt personer som på annat sätt omfattas av nationella lagstiftning i överensstämmelse med bestämmelserna för samordning av socialförsäkringssystemen. Sjukförsäkringsrättigheterna upphör för personer som missat att betala minst tre månadsavgifter . Personen återfår sina sjukförsäkringsrättigheter från och med den dag då de utestående avgifterna betalas.44 Kommunismen tillät inte diskriminering mellan könen, då huvudsyftet var att göra alla till arbetare. Kvinnor uppmanades därför att köra traktor och skördetröskor, att hantera lyftkranar och produktionslinjer. När industrialiseringen och urbaniseringen tog fart började även argumentet ”fysisk överlägsenhet” (muskler) att försvagas och hade även stigmat hos ensamstående och frånskilda kvinnor blivit otidsenlig. var en tredjedel av alla företagsägare och direktörer i kvinnor.45 har två kvinnor varit bulgariska och även två av de mest populära politikerna i landet. Kvinnor innehar även andra framträdande positioner; till exempel leds det nationella tv-bolaget, den nationella radiostationen och fem av landets största tidningar av kvinnor. Kvinnor driver även de flesta PR- och reklambyråer i landet.46 Den mest framgångsrika internationella positionen bland bulgarer hålls av en kvinna, som är chef för grundlag fastställer jämställdhet mellan män och kvinnor. Män och kvinnor har samma ägande- och arvsrätt. 44Europeiska Kommissionen, Dina socialförsäkringsrättigheter i , 2012 – %20rights%20in%20Bulgaria_sv.pdf 45Popov, , Do women rule ?, , 111215 – 46Byerly, , Handbook of Women and Journalism, 2013, 47 United Nations Educational, Scientific and , About Director General , – general/biography/ Bilaga 2 SOU 2016:6 Kvinnor har rätt till 410 kalenderdagars mammaledighet bibehållen lön. Män är berättigade till 15 kalenderdagars pappaledighet bibehållen lön. Lagen garanterar att gravida och ammande kvinnor inte riskerar uppsägning. Däremot finns ingen garanti att de efter föräldraledigheten får en likvärdig anställning.48 Det finns en laglig rätt till statligt subventionerad förskola. Pensionsåldern för män respektive kvinnor i är 65 respektive . Den planeras dock att successivt höjas till för både män och kvinnor fram till 2037.49 Analfabetismen i landet är närmast obefintlig bland icke-romer, bland män och bland kvinnor. I den romska befolkningen är analfabetismen något högre, men ändå förhållandevis låg, bland män och bland kvinnor.50 till hela befolkning påbörjar av männen och av kvinnorna gymnasieutbildning. I den romska minoriteten ligger motsvarande siffra på av männen och av kvinnorna. godkändes en ny jämställdhetslag om rättvisa och jämlika möjligheter för män och kvinnor i det offentliga, ekonomiska och politiska livet; och om rättvis tillgång till samhällets resurser. Dessutom innehåller den ett förbud mot könsbaserad diskriminering och våld; liksom fastställer målet om en välbalanserad representation i allt beslutsfattande. 48European Commission, Fighting Discrimination on the Grounds of Pregnancy, Maternity and Parenthood – The application of EU and national law in practice in 33 European countries, Experts in the field of Gender Equality, 2012 – , Angloinfo – the , , Maternity Leave, Allowance and Benefits, 2015 – 49Novinite , Raises Retirement as Part of Pension Reform, 150702 – f+Pension+Reform#sthash.QZWMJlHb.dpuf 50The Worldbank, Gender at glance – , 2015 – 8316557b/1_0/Rendered/PDF/Bulgaria000Gender0at0a0glance0.pdf Byerly, , Handbook of Women and Journalism, , 2013 Publications, Central and South-Eastern Europe 2004 – Regional surveys of the world, and , 2003 Ganev, Venelin, Transformation of after 1989, , 2013 Kaynak, Erdener, , , When Economies Change Hands: A Survey of Entrepreneurship in the Emerging Markets of Europe from the to the Baltic States, and , 2015 AnA – Society for Feminist – Angloinfo – the , , Maternity Leave, Allowance and Benefits, 2015 – /healthcare/pregnancy-birth/maternity-leave/ , EU suspends funding for , 080723 – Chirciu, , : Anti-Street Harassment Week in , Stop Street Harassment, 2015 – , Risks EU Funds Freeze , 090212 – eu-funds-freeze-over-lingering-corruption/a-4024190 Dimova, Antoniya, Rohova, , , , , , , , , , van Ginneken, , – , European Observatory on , 2012 – E96624.pdf The EEA Grants and Grants – Embassy of the Republic of , , – EU – 37&Itemid=105 European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs, Economic Forecast Autumn , European Economy, 6/2008 – ts/bg_en.pdf European Commission, National Strategy for integration, – integration//national-strategy/national_en.htm for Fundamental Rights, The situation of in 11 EU Member States – Survey results at a glance, 2012 – FRA-2012-Roma-at-a-glance_EN.pdf European Commission, Fighting Discrimination on the Grounds of Pregnancy, Maternity and Parenthood – The application of EU and national law in practice in 33 European countries, Experts in the field of Gender Equality, 2012 – y_parenthood_final_en.pdf European Commission, Gender segregation in the labour market and education, 2015 – per_dk_2015_en.pdf Europeiska Kommissionen, Dina socialförsäkringsrättigheter i , 2012 – Your%20social%20security%20rights%20in%20Romania_sv.pd f Europeiska Kommissionen, Dina socialförsäkringsrättigheter i , 2012 – Your%20social%20security%20rights%20in%20Bulgaria_sv.pdf EurActiv, Romanian anti-corruption chief: Fraud often begins when tenders are written, 151113 – /sections/public-procurement-corruption- /anti-corruption-chief-fraud-often-begins-when-tender – Your key to European statistics – – Statistics Explained, People at risk of poverty or social exclusion, 2015 – usion Getsov, , It´s an in , , 100427 – multiple-discrimination/3564/6 Gillet, , Bringing in the scalps: the Woman leading Romania´s war on corruption, , 151104 Gotev, , Commission: Organised crime in is `unique´, EurActiv, 120717 – bulga-news-513968 Landguiden, Utrikespolitiska Insitutionen, hemsida – Mock, , EU suspends in aid to over its failure to fight organized crime, Independent, 080724 – suspends-163400m-in-aid-to-bulgaria-over-its-failure-to-fight- organised-crime-875783.html , Raises Retirement as Part of Pension Reform, 150702 – Popescu, , Higher minimum wage in starting this week, Romania-Insider, 150630 – /151931/ Popov, , Do women rule ?, , 111215 – +Bulgaria%3F , Mänskliga rättigheter i , Romact, Overview – countries/ Selnes, , Höjda löner ska minska korruption i , EuropaPortalen, 150827 – minska-korruption-i-rumanien Sergueva, Vessela, makes slow progress in curbing child abandonment, MedicalXpress, 140926 – child-abandonment.html , Cleaning up – Romania´s anti-corruption agency makes welcome waves, 150221 , overview – /en/country//overview The Worldbank, Gender at glance – , 2015 – P/IB/2015/10/23/090224b08316557b/1_0/Rendered/PDF/Bulg aria000Gender0at0a0glance0.pdf The Worldbank, Gender at a glance – , 2015 – P/IB/2015/10/23/090224b083164ead/1_0/Rendered/PDF/ania000Gender0at0a0glance.pdf , Mitigating the Economic Impact of an Aging Population – Options for , 2013 – http://www- wds.worldbank.org/external/default/WDSContentServer/WDS P/IB/2013/09/17/000356161_20130917170502/Rendered/PDF/ 789790PRSP0ENG00Box0379828B00OUO090.pdf United Nations Educational, Scientific and , About Director General , – are/director-general/biography/ United Nations Educational, Scientific and , International , on Education, 2010/2011, – s/WDE/2010/pdf-versions/Bulgaria.pdf , Diagnostics and Policy Advice for Supporting Inclusion in , 2014 , Review of the national tuberculosis programme in , 2014 – Review-of-the-national-tuberculosis-programme-in- Romania.pdf , Boosts efforts against drugresistant tuberculosis, 121002 – releases/2012/10/romania-boosts-efforts-against-drug-resistant- tuberculosis Zhelev, , Tzanov, Tzvetomir, ’s Export Competitiveness before and after EU Accession, Economy, , 2012 – picardie.fr/eastwest/fichiers/art110.pdf Utsatta EU-medborgare i andra länder - Institutionella förutsättningar, aktörer och problemdefinition i åtta europeiska städer Rapporten är skriven av vid , . Urvalet av länder och städer ........................................................... Några korta noteringar och reflektioner om materialet och Vilka pratar vi om? Betydelsen av den europeiska och den nationella kontexten . De studerade städernas erfarenheter och reaktioner............. Institutionell kontext i de nordiska länderna ................................ /Westminister, ..................................................... Aktörer, debatten och lösningar ......................................... Debatten och beskrivningen av situationen .................................. Sammanfattning av sakområdena................................................... Lagar, propositioner och avgöranden ............................................ En sida av den fria rörligheten inom EU är att utsatta EU- medborgare2 reser till andra medlemsländer för att söka försörjning. Lockade av de möjligheter som öppnandet av inre gränser erbjuder har de tagit sig till andra länder på jakt efter ett bättre liv, men har ibland hamnat i ekonomiska svårigheter och hemlöshet. Fenomenet har inte bara uppenbarat sig i . I flera andra EU-länder har ett ökande antal EU- medborgare som lever i fattigdom och socialt utanförskap uppmärksammats (t.ex. , 2010; European Commission, 2013; Feantsa, 2010; Pleace, 2010). Detta reser flera principiella och praktiska frågor där de förstnämnda på en övergripande nivå handlar om den europeiska integrationsprocessens legitimitet men också rör relationen mellan olika lagar, målsättningar och debatter på nationell och EU-nivå. Detta har i sin tur betydelse för vilka praktiska frågor och lösningar som blir aktuella. Unionsmedborgares rätt att fritt röra och uppehålla sig i andra medlemsländer är ett centralt element i den europeiska integrationsprocessen och också ett centralt element i unionsmedborgarskapet. Rätten att resa in, vistas och uppehålla sig i andra medlemsstater än den där personen i fråga är medborgare regleras i rörlighetsdirektivet (2004/38/EG). Direktivet gäller även för EES-länder som inte är med i EU. Ett direktiv utgör en bindande målsättning för medlemsstaterna, men ger ett 1Studien har finansierats gemensamt av Kommuner och Landsting (SKL) och regeringens nationella samordnare för utsatta EU-medborgare. Författaren är tacksam för att dessa gjort studien möjlig. Arbetet med rapporten har handletts av docent vid , . 2Även fortsättningsvis kommer begreppet ”utsatta EU-medborgare” användas i rapporten. Anledningen är att både den nationella samordnaren och SKL valt att använda begreppet. I sammanhanget bör det poängteras att den fria rörligheten även omfattar EES-länderna. visst mått av frihet i hur målsättningen skall förverkligas. Implementeringen av den fria rörligheten kan därför ta sig olika uttryck i olika länder och enskilda medlemsländer kan i viss mån begränsa den fria rörligheten. Eventuella skillnader utgår alltså inte från skillnaderna i direktivet, skillnaden mellan länderna måste i stället sökas i nationella och lokala strukturer. Andra stödsystem än t.ex. traditionella socialförsäkringssystem kan antas bli aktuella i relation till utsatta EU-medborgare. Traditionella stödsystem kan exempelvis vara stöd i form av ekonomiskt bistånd. Av rörlighetsdirektivet följer att medlemsstaterna inte behöver förse utländska EU-medborgare med ekonomiskt bistånd av vistelsen. Vidare kan medlemsstater neka tillgång till ekonomiskt bistånd för de som saknar uppehållsrätt. Begränsningarna till ekonomiskt bistånd kan beskrivas som ett beskuret medborgarskap med vilket menas att vissa grupper systematiskt förnekas det minimum av ekonomiska, politiska och sociokulturella resurser och möjligheter som är nödvändiga för att upprätthålla en socialt acceptabel tillvaro i ett samhälle och att delta som en ”fullvärdig medlem av samhället” (Schierup, 2006). Den begränsade tillgången kan då leda till att exempelvis olika former av lågtröskelservice får större betydelse. Exkluderingen från traditionella sociala skyddsnät kan även leda till ett relativt större engagemang från idéburna hjälporganisationer och andra aktörer. I tenderar exempelvis frivilligorganisationers arbete att sammanfalla med organisatoriska gränsdragning (, 2008). Minas och (2015) visade i en explorativ jämförande studie på betydelsen av den idéburna sektorn i arbete med utsatta EU-medborgare och identifierade strategier som användes av dessa: hjälp med grundläggande behov, information/rådgivning, jobbträning och hjälp med anknytning till arbetsmarknaden, återvändande och opinionsbildning. Fenomenet med utsatta EU-medborgare väcker frågan om hur centrala aktörer definierar problem relaterade till fenomenet, vilka rättigheter som blir aktuella, samt vilka lösningar som bedöms lämpliga. EU-medborgarskapet ger inte upphov till obegränsade rättigheter, och fördelningen av resurser inom den offentliga och privata sektorn innebär mer eller mindre medvetna val baserade på föreställningar om behov, legitimiteten av dessa behov och vilka resurser nationella och lokala aktörer har att erbjuda, men natur- ligtvis också på olika typer av institutionella förutsättningar och styrningsinstrument (lagstiftning, riktlinjer). Samspelet mellan problemdefinition (och dess eventuella förändring) och institutionella strukturer är avgörande för om och hur resurser fördelas mellan olika grupper av människor i nöd. Syftet med förevarande studie är att beskriva hur fenomenet utsatta EU-medborgare definieras och hanteras av lokala myndigheter i åtta europeiska städer. Frågor som ställts är vilka argument som används av vilka aktörer i debatten kring utsatta EU- medborgare samt möjliga konfliktlinjer. Detta är relaterat till styrinstrument och lösningar samt eventuella referenser till andra länder eller någon EU-institution. Ett särskilt fokus har lagts på de nordiska huvudstäderna/länderna och genomgången av dessa är därför mer detaljerad än övriga. I varje stad har centrala aktörer kartlagts och några av dessa intervjuats. Genomgången avser argument som används i diskussionen, förekomsten av konflikter eller motsättningar i bilden av utsatta EU- medborgare och lösningar som introducerats. Institutionella förutsättningar som anges vara av vikt tas också upp. Med institutionella förutsättningar avses främst olika former av styrningsinstrument såsom lagstiftning, rekommendationer, inrättande av samordnare och så vidare. Rapporten baseras empiriskt på intervjuer med tjänstemän från lokala myndigheter, företrädare för idéburna organisationer samt på lokala och nationella dokument som behandlar fenomenet utsatta EU-medborgare. Städerna/länderna som finns representerade i rapporten är , ; , ; , ; , ; , ; , ; , och , . Särskilt stor vikt har lagts vid de nordiska städerna Urvalet av länder och städer Urvalet av länder och städer har i huvudsak varit strategiskt. Vilka faktorer som varit styrande för urvalet skiljer sig dock åt mellan å ena sidan de nordiska huvudstäderna och å andra sidan de resterande städerna. För valet av de nordiska länderna har deras liknande administrativa/politiska system varit vägledande. Den nordiska administrativa och politiska modellen kännetecknas av starka enhetsstater och jämförelsevis stora och självständiga kommuner. Dessa tillhandahåller en betydande del av de offentliga välfärdstjänsterna och har omfattande handlingsfrihet. Dessutom är exempelvis ansvarsfördelningen mellan offentliga förvaltningar och frivilligorganisationer liknande när det gäller administrering och utförande av sociala tjänster, där tyngdpunkten ligger på de förstnämnda. På grund av de institutionella likheterna länderna emellan ger urvalet av de nordiska länderna underlag för jämförelse av hur exempelvis svenska städer har hanterat problem relaterade till utsatta EU-medborgare. Någon ingående sådan analys görs dock inte i denna rapport. Det bör också noteras att likheterna mellan de nordiska länderna är generella och att det inte betyder att eventuella likheter och skillnader kan tolkas på samma sätt som vid en jämförelse av svenska städer. En styrande faktor för urvalet av just huvudstäderna i de nordiska länderna har varit att samtliga är (relativt till andra städer i samma länder) stora och att det funnits rapporter om att fenomenet utsatta EU-medborgare varit aktuellt i dessa städer. Styrande för urvalet av resterande länder och städer har också varit att den utsatta situationen för EU-medborgare varit aktuell lokalt och att lokala myndigheter engagerat sig i frågan. Exempel på sådan information är att representanter från lokala myndigheter deltagit i internationella sammanträden där utsatta EU-medborgare varit på dagordningen men även tidningsrapporter. Urvalet fick dock även begränsas till ett hanterbart antal städer. Det bör noteras att informationen från de olika städerna är av varierande omfattning; i synnerhet informationen från och är mer begränsad än den från de övriga länder (se nedan). Samtliga inkluderade länder är medlemmar i förutom , som dock är medlem i EES. Semistrukturerade intervjuer med tjänstemän och företrädare för idéburna organisationer genomfördes . Samtliga intervjuer i och samt en i var personliga. Tjänstemännen i och svarade i textform. Övriga intervjuer gjordes över telefon alternativt med hjälp av ett internetbaserat bildtelefonverktyg. Till intervjuerna användes en intervjuguide där frågor ställdes om sammansättning och storlek av gruppen utsatta EU-medborgare, argument i och utveckling av debatten, involverade aktörer, huvudsakliga styrinstrument, lösningar samt eventuella referenser till andra länder eller någon EU-institution. Eftersom studiens syfte var att undersöka hur lokala myndigheter hanterar utsatta EU-medborgare intervjuades främst representanter från offentliga organisationer vilka i enstaka fall kompletterades av en intervju med en företrädare av idéburna organisationer. Två av intervjuerna (och ) genomfördes med två respondenter . fördes med personal inom olika sakområden (se tabell 1 nedan). Detta berodde delvis på tillgänglighet av intervjupersonerna, men också på att fenomenet fått genomslag inom olika sakområden i olika städer och länder. Intervjuerna spelades in och transkriberades. Transkriberingarna skickades därefter till respektive respondent för att reda ut eventuella missförstånd samt för korta följdfrågor. I tabellen nedan finns en förteckning av samtliga intervjuer. (antal intervjuer) (antal intervjuer) Utöver intervjuerna har lokala och nationella dokument använts; t.ex. rapporter om utsatta EU-medborgare publicerade av lokala eller nationella myndigheter eller idéburna organisationer. Även lagtexter samt tolkningar av dessa och förekommande riktlinjer används. Några korta noteringar och reflektioner om materialet och empiriinsamlingen Hur städer hanterar problem relaterade till utsatta EU-medborgare kan tangera många olika fält eller sakområden (som t.ex. hemlöshetsfrågor, boendefrågor, barnens situation, hälsa, säkerhet m.m.) med ett flertal olika ansvariga. Dessa har olika perspektiv, arbetar med olika typer av lagstiftningar och har olika medel och idéer att stävja den problematik som möts. I regel finns det ingen person som lokalt har övergripande kunskap om alla aktörers arbete; det är inte säkert att alla involverade aktörer över huvudtaget har kunskap om varandra. Bredden av problematiken och studiens begränsningar gör det i stort sett omöjligt att ge en heltäckande bild av städernas åtgärder. Empirin är därför begränsad i sitt omfång. Som i de flesta empiriska studier finns det några problem relaterat till insamling av data. Språkförbistringar är ett sådant problem, vilket var skälet till att svarade i text och empirins omfattning var något mer begränsat än i övriga fall. Intervjuerna med respondenterna utanför de nordiska länderna genomfördes på engelska. Under vissa intervjuer begränsades detaljnivån i respondenternas svar av svårigheter att exempelvis översätta olika funktioner inom lokala/nationella myndigheter. I personliga intervjuer kan problem med språket ofta avhjälpas genom att reda ut eventuella oklarheter. I de fall uppenbara oklarheter uppstått och inte kunnat redas ut i efterhand har informationen inte använts. Ett annat problem är avböjda intervjuer och icke-besvarade förfrågningar, vilket också förekom och har lett till att eventuella nyckelpersoner inom de lokala myndigheterna inte kunde intervjuas. Detta var framförallt fallet i , där beskrivningen också är en aning kortare. Vilka pratar vi om?