sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — språkstörning och på en annan har en pedagog auskulterat på . När det gäller lärare som vill eller uppmanas att utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog ger vissa kommuner nedsättning i undervisningstid och andra inte. Personalen i kommunikationsklasserna beskriver för utred- ningen att de ofta ombeds vara ett stöd för lärare från andra skolor. I några kommunikationsklasser får personalen ingen tid för att sprida sina kunskaper, det får ske utöver ordinarie arbetsuppgifter . Andra kommunikationsklasser erbjuder tillsammans med kommunens centrala elevhälsa mer ordnad kompetens- utveckling för alla kommunens lärare som undervisar elever med grav språkstörning och även de lärare som ska få tillbaka elever som har gått i kommunikationsklasserna. En av de besökta skolorna utvecklar bland annat ett modellklassrum för att lättare kunna ta emot lärare på studiebesök. är statens tioåriga specialskola för elever med grav språkstörning. Precis som i kommunala kommunikationsklasser anpassas skolans kommunikativa miljö med avseende på den pedagogiska miljöns fysiska utformning, interaktionen mellan lärare och elever samt undervisningens språkliga utformning. Anpassningarna sker utifrån elevernas individuella behov inom ramen för ordinarie undervisning eller genom att vid behov utarbeta åtgärdsprogram. återetablerades som statlig specialskola efter att Utredningen om statliga specialskolor presenterade sitt slut- betänkande år 2007.8 Skolan inrättades från början för elever med grav talskada efter ett beslut . Den avvecklades sedan i enlighet med ett förslag i slutbetänkandet FUNKIS – funktions- hindrade elever i skolan, från 1998.9 Skolgång för elever med grav språkstörning har två skolenheter, en på skolområdet Campus i och en vid kommunala Västangårds skola i . Skolenheterna ska ta emot elever från hela landet men har i realiteten ett ganska lokalt upptag från respektive kommun och angräns- ande kommuner i . Många elever åker skolskjuts till skolan, eller kommunalt när de blivit lite äldre. De som inte kan pendla bor på skolans elevhem i veckorna. Under /16 bodde en elev av 33 på elevhemmet vid i och 13 elever av 114 på elevhemmen vid i . På gick under /16 alltså sammanlagt 154 elever med grav språkstörning. Det var 46 fler elever än året innan, se tabell 12.3. Antalet ansökningar till har ökat kraftigt och antalet elever väntas öka . Enligt SPSM:s prognos kommer antalet elever vid att ha ökat till omkring 2018, se avsnitt 20.3 Elever med grav språkstörning ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd nära hemmet. Tabell 12.3 Antal elever inskrivna i Hällsbo (/) Källa: Specialpedagogiska skolmyndigheten, . En skola med lagstadgad specifik kompetens Eleverna på får undervisning i samma ämnen som elever i med skillnaden att kunskapskraven gäller för betygsättning i årskurs 7 och 10. Undervisningsgrupperna är små, personaltätheten är hög och det finns logopeder i elevhälsan, allt för att kunna möta eleverna utifrån deras möjligheter och behov. Lagstiftningen ställer krav på att lärarna ska ha speciallärar- eller specialpedagogutbildning med inriktning mot grav språkstörning. Kravet ska vara uppfyllt , varför flera lärare läser in behörigheten på halvtid som del av sin tjänst. På exempelvis i är sex lärare behöriga eller igång med sina Skolgång för elever med grav språkstörning Två startar sina studier . Ur detta perspektiv skiljer sig från de kommunala kommunika- tionsklasserna. För att undervisa i en kommunikations- klass finns inga krav på specifik kompetens i lagstiftningen och kommunerna står sällan för kostnaderna ifall lärare behöver skaffa sig utbildningen. Elever, vårdnadshavare och personal på i fyllde i en enkät och deltog i intervjuer i samband med att SPSM beställt en granskning i form av Qualis Kvalitetssäkring.10 Granskningen ger en positiv bild av skolan och visar att av personalen är nöjd med sin arbetsplats. Den totala sjukfrånvaron för personalen är , vilket kan jämföras som är SKL:s genomsnitt för skolor. Av granskningen framgår att alla elever från förskoleklass till årskurs 2 var nöjda med skolan och tyckte att lärarna var bra och att de lärde sig mycket. De tyckte också att det var arbetsro och att de fick ”vara med och bestämma hur vi ska ha det i skolan”. Av eleverna i årskurs 4–9 var nöjda med skolan och de övriga 37 var nöjda till viss del. tyckte att de nådde bra resultat och instämde i påståendet att ”mina lärare förväntar sig att jag ska nå målen i alla ämnen”. av de äldre eleverna upplevde arbetsro och att de får vara med och bestämma. Alla vårdnadshavare var nöjda med skolan och svarade positivt på enkätfrågan om att skolan ger deras barn goda kunskaper och färdigheter. instämde i att det rådde arbetsro och i att deras barn trivdes i skolan. Ständig beredskap att utveckla arbetsformerna Vid utredningens besök på båda skolenheter vittnade lärarna om en ständig beredskap att utveckla arbets- formerna för att möta elevernas behov. 10 Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015f). Skolgång för elever med grav språkstörning handlade om modern teknik, som är en viktig del i undervisningen. Smarta tavlor, lärplattor och datorer användes som en naturlig del vid genomgångar, enskilt arbete och elevernas redovisningar. Utredningen fick under sina besök på se exempel på hur estetiska uttrycksformer, såsom drama, bild, musik och dans, användes i olika ämnen. Däremot gavs inga exempel på ämnesövergripande arbetsätt. Efter grundskoleutbildningen finns det möjlighet för elever med grav språkstörning att läsa på riksgymnasiet i . Gymnasie- förordningen från 199211 och 201012 anger att kommun får anordna utbildning för elever med språkstörning som behöver insatser av samma slag som döva. I praktiken rör det sig om elever med diagnosen generell språkstörning som har behov av liten undervisningsgrupp, hög lärartäthet, specifik kompetens hos elev- hälsan, alternativa lärverktyg och tecken som stöd för sin kommunikation. Riksgymnasiet tar emot mellan 20 och 30 nya elever med språkstörning. /10 utgör eleverna med språkstörning omkring en fjärdedel av eleverna på riks- gymnasiet. Andelen varierar något mellan åren. De senaste årens snabba ökning av antalet ansökningar till har ingen motsvarighet på riksgymnasiet. På riks- gymnasiet ökade antalet elever med språkstörning från 29 elever /08 till 77 /10, för att sedan ligga ganska stabilt. Utbildningen är , men för den stora andel elever som behöver det fattar kommun beslut om att förlänga utbildningstiden med . Till riksgymnasiet kommer elever från hela . Det totala elevantalet var under /15 knappt 350 elever. De som inte kommer från eller närbelägna kommuner behöver flytta hemifrån. De kan antingen bli inneboende hos en familj i ett så kallat veckohem eller bo i ett av sex elevkollektiv med boende- personal tillgänglig och . 119 kap. gymnasieförordningen (1992:394). 1210 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Skolgång för elever med grav språkstörning 17 nationella program och 5 introduktionsprogram Riksgymnasiet erbjuder 17 nationella gymnasieprogram. Dessutom finns alla introduktionsprogram. För att ett program ska starta måste minst fyra elever ha valt det. Programmen är fördelade på tre kommunala gymnasieskolor: Risbergska gymnasiet, Tullängs- gymnasiet och Virginska gymnasiet/Kvinnerstagymnasiet. Det krävs stora resurser för att skolorna ska kunna erbjuda en anpassad lärmiljö inom nästan alla nationella program med lärare i ett stort antal ämnen och många typer av undervisningslokaler. Enligt uppgifter från kommun är knappt en av tio elever med språkstörning behörig till nationellt program när de börjar på riksgymnasiet. Av de sammanlagt elva elever som var behöriga till nationellt program under läsåren /10 till 2014/15 valde en elev högskoleförberedande program medan resterande tio valde yrkesprogram. De nästan 130 som var obehöriga till nationellt program började på introduktionsprogram. Eftersom utbildningen på riksgymnasiet omfattar många program och inriktningar hålls eleverna med språkstörning inte ihop i stabila grupper på samma sätt som i kommunikationsklasser på grund- skolan. Eleverna med språkstörning får sin undervisning i särskilda språkgrupper eller tillsammans med elever med hörselnedsättning. Grupperna är oftast av storleken 4–8 elever. Syftet med utbildningen på introduktionsprogrammen är att för- bereda eleverna för nationellt program eller arbetsmarknaden. Eleverna på introduktionsprogrammen gör, tillsammans med och studie- och yrkesvägledaren, individuella studieplaner med grundskoleämnen och gymnasiekurser utifrån sina förut- sättningar och mål. Studieplanerna innehåller till att börja med ofta grundskoleämnena svenska, matematik och engelska. Om eleverna läser yrkesintroduktion ingår även gymnasiekurser från de yrkes- inriktningar som eleverna antagits till. Många elever når enligt studie- och yrkesvägledaren på Virginska gymnasiet ganska snabbt målen i grundskoleämnena och övergår då till nationellt program för att följa det fullt ut. De avslutar sin utbildning med en gymnasieexamen. Skolgång för elever med grav språkstörning målen i något av grundskoleämnena och övergår då till gymnasie- kursen i det ämnet. fortsätter eleverna med de övriga grundskoleämnena och läser utifrån egna förutsättningar yrkes- kurser parallellt. De avslutar gymnasieskolan med yrkeskunskaper från ett introduktionsprogram. Elever beskriver sin tid på riksgymnasiet i I riksgymnasiets kartläggning av gruppen elever med språkstörning beskrev sex före detta elever sina erfarenheter från gymnasietiden och tiden därefter.13 Eleverna kom från olika delar av . En av dem kunde pendla till riksgymnasiet medan de andra fem fick flytta till . Alla slutförde sina gymnasiestudier, hälften med fullständiga betyg på det program som de studerade på. Alla tyckte att de blivit mer självständiga på riks- gymnasiet. Att tvingas bli självständig ansåg eleverna vara både en positiv och negativ konsekvens av att gå på riksgymnasiet. Fem av eleverna tyckte att de fick ett bättre stöd, mer tid, mer förståelse, bättre bemötande och fler vänner på riksgymnasiet än i . En elev upplevde motsatsen. Fyra tyckte också att de lärt sig mycket om sig själva och sina svårigheter och hur de kan hantera dem. 12.6Eleverna lyckas inte i skolan Det finns inga studier som har undersökt måluppfyllelsen för elever med grav språkstörning i och gymnasieskolan. Utredningen har skapat sig en bild genom att ställa frågor om mål- uppfyllelse i den nationella skolenkäten och vid skolbesök i kommunikationsklasser, och riksgymnasiet. Svaren kan inte tolkas på annat sätt än att det går betydligt sämre i skolan för elever med grav språkstörning än genomsnittet. 13 kommun (2014). Skolgång för elever med grav språkstörning Måluppfyllelse för individintegrerade elever i Nästan hälften av högstadieskolorna svarade ”vet ej” på utred- ningens enkätfråga om hur vanligt det är att elever med grav språkstörning uppnår gymnasiebehörighet. svarar att de flesta eller alla blir behöriga och att det snarare är ett fåtal eller ingen. Av dem som kunde svara på frågan var det alltså ungefär lika många med positiva som negativa erfarenheter av elev- gruppens behörighet till gymnasieskolan, se figur 12.6. Siffrorna kan jämföras med att var det av elever i årskurs 9 som blev behöriga till yrkesprogram eller högskoleförberedande program i gymnasieskolan.14 Figur 12.6 Hur många elever med grav språkstörning uppnår gymnasiebehörighet? Svar från 681 rektorer på grundskolor med årskurs 7–9 som har elever med grav språkstörning, procent När elever i kommunikationsklasserna bedöms ha möjlighet att nå målen i reguljär klass återvänder de vanligtvis till hemskolan. Därför ligger kommunikationsklassernas betygsstatistik ofta lågt. Utredningen har sett att betydligt färre än hälften av eleverna som slutar årskurs 9 i kommunikationsklasserna är behöriga till 14 (2015c). Skolgång för elever med grav språkstörning Grupperna med avgångselever är dock små och andelen behöriga varierar mycket mellan årskullarna. Ett exempel på hur det kan se ut finns i kvalitetsplanen från en kommunikationsklass : Av de sju elever som gick ut årskurs 9 var en behörig till högskoleförberedande program och två till yrkesprogram medan fyra var obehöriga.15 Enligt skolledarna i kommunikationsklasserna väljer de behöriga avgångseleverna oftast yrkesprogram. Resten av eleverna börjar i regel på ett introduktionsprogram. En del söker till riksgymnasiet i medan andra hamnar i liten grupp i en gymnasieskola i hemkommunen. Hemkommunerna har sällan någon större kompetens kring grav språkstörning men försöker ofta hitta skräddarsydda lösningar för eleverna. Några av kommunikations- klasserna har möten med kommunens gymnasieskola om vilka elever som är på väg. Överlämningen är viktig för gymnasieskolan eftersom det inte framgår av elevernas betyg i vilka delar av kunskapskraven kommunikationsklassernas lärare har använt den så kallade pysparagrafen16. I betygsstatistisk från SPSM framgår att eleverna vid i låg grad uppnår behörighet till gymnasieskolan. Eftersom få elever har hunnit gå ut tionde årskursen på sedan skolan återetablerades måste siffrorna tolkas med försiktighet. har mellan tre och sju elever slutat sista årskursen . Flera av åren har ingen elev varit behörig till gymnasieskolan, och när någon elev når behörighet blir andelen påfallande hög . Måluppfyllelse för individintegrerade elever i gymnasieskolan Bland gymnasieskolorna i utredningens skolenkät var osäkerheten kring hur eleverna klarade sin gymnasieexamen stor. Över hälften av skolorna som hade elever med grav språkstörning svarade ”vet 15Fördjupningsuppgift vid speciallärarprogrammet på , 2014: Att leda specialpedagogisk verksamhet. 1610 kap. 21 § skollagen (2010:800). Skolgång för elever med grav språkstörning Det var som svarade att de flesta eller alla deras elever med grav språkstörning klarade sin gymnasieexamen på yrkesprogram, jämfört som svarade att ett fåtal eller ingen gjorde det. Siffrorna för högskoleförberedande program låg inte långt ifrån, se figur 12.7 nedan. Figur 12.7 Hur många elever med grav språkstörning klarar sin gymnasieexamen? Svar från 285 rektorer för yrkesprogram och 273 rektorer för högskoleförberedande program som har elever med grav språkstörning, procent Eleverna med språkstörning på riksgymnasiet har ofta blivit antagna till skolan utan godkända betyg i engelska, matematik och svenska. Under sin gymnasietid, ofta , blir de flesta godkända i dessa ämnen. När det gäller kurser på gymnasie- nivå är det stor spridning i elevernas resultat. Enligt uppgifter från Virginska gymnasiet finns det resultat längs hela skalan från godkända betyg i hälften till samtliga kurser på aktuella program. Även om elevernas resultat är tydligt sämre än för gymnasieskolan generellt gör utredningen bedömningen att riksgymnasiets insatser är viktiga för elevernas kunskapsutveckling. Det har också visat sig vara framgångsrikt att riksgymnasiet tidigt påbörjar samarbetet med Arbetsförmedlingen. På i finns en samordnare för unga med funktionsnedsättning. Skolgång för elever med grav språkstörning specialkunskaper för att kunna möta riksgymnasiets elever och bedöma deras behov av stöd. Enligt studie- och yrkesvägledaren på Virginska gymnasiet visar de uppföljningar som gjorts att så gott som alla elever med språkstörning efter avslutad gymnasieutbildning har någon form av anställning, även om det sällan rör sig om en fast tjänst. Av de sex eleverna i riksgymnasiets kartläggning har hälften bosatt sig i efter studierna och hälften bor i sina tidigare hemkommuner.17 På frågan om elevernas sysselsättning vid tillfället för intervjun är svaren dessa: •en arbetar som timanställd •en söker jobb efter folkhögskoleutbildning •en läser på Komvux •en har praktik genom Activa som är ett samarbete mellan kommun och Region •en har praktik genom Arbetsförmedlingen •en söker jobb efter flera kortare tillfälliga anställningar. Skillnad i måluppfyllelse på och gymnasieskolan För att få möjlighet att jämföra och gymnasieskolans syn på elevernas måluppfyllelse ställde utredningen en fråga i skol- enkäten om huruvida eleverna med generell respektive grav språk- störning har nått godtagbara kunskaper och de kunskapskrav som minst ska uppnås. De skolor som besvarade frågan för elever med generell språkstörning förmedlar en ljusare bild av elevernas måluppfyllelse än de som svarar för elever med grav språkstörning. När det gäller elever med grav språkstörning svarar av gymnasieskolorna och av grundskolorna ”ja, helt och hållet” på frågan om eleverna nu nått de krav som minst ska uppnås. av gymnasieskolorna och av grundskolorna svarar ”i mindre än hälften av de ämnen eleverna läser” eller ”nej, inte alls”, se figur 12.8. Gymnasieskolorna ser genomgående en högre 17 kommun (2014). Skolgång för elever med grav språkstörning måluppfyllelse än grundskolorna. En anledning till det kan vara att eleverna med störst svårigheter inte fortsätter till gymnasieskolan. En annan anledning kan vara att eleverna väljer sådana program som är inriktade mot något de är intresserade av och har särskilt lätt för. De kanske har tagit chansen att fokusera på de ämnen och sätt att lära som passar dem bäst. Uppnår eleverna de kunskapskrav som lägst ska uppnås? Svar från 1 061 grundskolor och 146 gymnasieskolor som har elever med grav språkstörning, procent 13Vilket stöd behöver elever med grav språkstörning i skolan? För elever med grav språkstörning kräver kommunikationen i skolan stor ansträngning. Det gör lärandet svårare och påverkar förståelsen av undervisningens innehåll. Utredningen kan konstatera att det är av största vikt att lärare, elevhälsa och annan skolpersonal har kunskap om grav språkstörning och planerar för en kommunikativt tillgänglig undervisning. Elever med grav språk- störning är dock ingen homogen grupp. De har skiftande behov av anpassningar. Av den anledningen är allmänt hållna råd som gäller språkstimulans, kommunikation och inlärning ofta svåra att översätta och tillämpa i det enskilda fallet.1 Utredningen har sett många olika exempel på hur man kan arbeta med elevernas språk- utveckling i skolan. Det här kapitlet begränsas till några nedslag i vad utredningen fått kunskap om från ett flertal skolbesök, seminarier, föreläsningar, redovisningar av utredningens statsbidrag, forskningsöversikt, texter författade av verksamma speciallärare och elevhälsoteam och annan litteratur. Kapitlet inleds med en översikt över elevernas behov av anpassningar i skolans kommunikativa miljö och deras behov av stöd från elevhälsa, studie- och yrkesvägledare och logoped. Därefter diskuteras elevgruppens heterogenitet och hur olika elever tillfälligt eller permanent kan få sitt behov av stöd tillgodosett i individ- integrerad undervisning, kommunikationsspår eller kommunikations- klasser. Avslutningsvis ges en överblick över stödets betydelse för livet efter skolan. 1 , B. (2010). Vilket stöd behöver elever med grav språkstörning i skolan? 13.1Anpassningar i den kommunikativa miljön Utredningen gör bedömningen att elever med grav språkstörning har så komplexa problem att det alltid behövs logopediska utredningar och uppföljningar. Logopeder testar och undersöker elevernas språkliga profiler, kartlägger möjligheter och hinder i deras språk och formulerar utlåtanden om hur man kan gå vidare. Logopeder i utredningens referensgrupper säger att det är nöd- vändigt att som en del av en språklig utredning och behandling även möta eleverna i de språkliga och sociala sammanhang där de är och inkludera lärare och närstående. Målet är att skola och vård- nadshavare ska kunna förstå och handskas med resultaten från kart- läggningarna så att de leder till pedagogiska åtgärder. Då behöver logopeder och pedagoger förstå varandra, definiera vem som gör vad och hitta arbetsformer som för över den medicinska informationen till det pedagogiska arbetet. Även forskningen visar att stora vinster kan göras om lärare och logopeder samarbetar kring eleverna efter kartläggningen. Sam- arbetet bör enligt forskningen inte stanna vid planeringen av insats- erna i klassrummet utan utökas till att omfatta även genomförande och utvärdering av insatserna.2 Precis som elevernas språkförmåga testas behöver man testa pedagogiken: Hur ser den pedagogiska miljöns fysiska utformning ut? Hur ser interaktionen mellan lärare och elever ut? Hur anpassas undervisningen? Hur svarar eleverna på lärarnas insatser? Utredningen har på många håll mött en strävan att rikta blicken från eleverna till omgivningen och arbets- sätten. På så sätt kan skolan utvecklas för att möta elevernas språkliga behov. Nedanstående beskrivning av anpassningar i den kommunikativa miljön utgår från vanligt förekommande stödbehov hos elever med grav språkstörning, se figur 13.1. Stödbehoven har kopplingar till problem med språk såväl som exekutiva funktioner, det vill säga förmågan att planera och organisera sin tillvaro. Anpassningarna beskrivs ur tre aspekter: 2 Tollerfield, I. (2003). Vilket stöd behöver elever med grav språkstörning i skolan? •den pedagogiska miljöns fysiska utformning •interaktionen mellan lärare och elever Figur 13.1 Tre aspekter av anpassningar för elever med grav språkstörning 13.1.1Den pedagogiska miljöns fysiska utformning Elevernas behov av stöd kan till viss del tillgodoses av anpassningar i den fysiska miljön. Det kan till exempel handla om lämpliga lokaler för att vid behov skapa ett mindre sammanhang för eleverna. Ett sådant mindre sammanhang där elever arbetar i små grupper kräver hög personaltäthet. Det mindre sammanhanget bidrar ofta till att elever med grav språkstörning kan koncentrera sig, känna sig trygga och ta den tid de behöver för att förstå och göra sig förstådda. Därmed inte sagt att det mindre sammanhanget ska samla elever med grav språkstörning. Lärarna behöver utifrån situationen avgöra om eleverna har störst möjlighet till utveckling och lärande genom att arbeta tillsammans med elever som har 3 Aspekterna är hämtade från Dockrell, J.E. m.fl. (2010). Vilket stöd behöver elever med grav språkstörning i skolan? typisk språkutveckling eller med andra som har liknande svårig- heter som dem själva. Eleverna är ofta ljudkänsliga. Utredningen har sett exempel på klassrum som har anpassats med hjälp av skärmar och genom minimering av ovidkommande ljud- och synintryck. Den fysiska miljön bör vara strukturerad och avskalad eftersom många intryck som konkurrerar om uppmärksamheten kan ge negativa konsekvenser för elevernas koncentration, minne och motivation. De anpassade klassrummen som utredningen har besökt har ofta varit flexibla med elevarbetsplatser som vid behov kan skärmas av, öppna ytor och klassrumsmöblering där alla eleverna kan se varandra vid samtal i grupp eller helklass. I klassrummen har det funnits tillgång till olika typer av laborativa material som anknyter till undervisningen. Materialet ger strukturstöd och bidrar till att eleverna lättare kan plocka fram kunskaperna. Stöd för problem med exekutiva funktioner Grav språkstörning kan yttra sig i problem med att organisera och planera tillvaron. Det handlar ofta om brister i till exempel tids- uppfattning, arbetsminne och rumsuppfattning. När elever inte kan beräkna tid och tidsåtgång eller förstå klockan och tidsangivelser blir det svårt att följa ett schema, passa tider och genomföra uppgifter . I alla de anpassade klassrum som utredningen besökt har det funnits ett bildschema framme vid tavlan och eleverna har haft tillgång till tids- verktyg med visuell nedräkning inför byte av aktivitet eller tid som ska passas. Det är vanligt att elever med grav språkstörning också har begränsningar i korttids- och arbetsminnet. Instruktionerna i skol- arbetet behöver vara korta och upprepas, och gärna finnas på ett papper bredvid eleverna som stöd för minnet. På väggarna i klass- rummen har utredningen sett många exempel på lathundar för sådant som eleverna ännu inte har automatiserat.