sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Det var ovanligt att kvinnor inte använde en enda föräldrapenningdag, medan det för barn födda var av männen som inte hade tagit ut en enda dag med föräldrapenning. När den första och andra reserverade månaden infördes re- spektive 2002 fick de stor effekt på dels hur stor andel av männen som använde föräldrapenning, dels antalet dagar som användes. Efter införandet ökade andelen pappor som använde föräldrapenning från till under barnets två första år. Det var just benägenheten att använda föräldrapenning i cirka en månad som ökade kraftigt. Det var pappor i grupper som visat sig använ- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet da få eller inga dagar med föräldrapenning som påverkades av refor- men och därmed skedde en utjämning mellan olika grupper även om skillnader kvarstod. Även vid införandet av den andra reserverade månaden var det andelen fäder som använde runt som ökade mest och längre ledigheter påverkades inte på samma sätt. Även kvinnornas uttag ökade i samband med den andra reserverade månaden eftersom föräldrapenningen byggdes ut i samband med reserveringen. (ISF 2012) Förutom att reservera dagar har även det s.k. taket i föräldrapen- ningen höjts och det har införts en jämställdhetsbonus, åtgärder som båda är avsedda att minska den inkomstförlust som ett mer jämnt fördelat föräldrapenninguttag kan medföra för hushållet när det är stora skillnader i lönenivåer mellan föräldrarna. Den jämställdhets- bonus som infördes och sedan förenklades 2012 hade i en tidig uppföljning inte någon önskvärd effekt på uttaget av för- äldrapenning och avskaffades (2010a). Någon djupare uppföljning av jämställdhetsbonusens effekter på för- delningen av föräldrapenning har inte gjorts. Förutom förändringar av regelverket har ett antal informationskampanjer genomförts i syfte att få föräldrarna att dela föräldraledigheten mer jämställt. Kampan- jerna har inte utvärderats avseende faktiska effekter på uttaget. Även för barn födda är det tydligt att det i hög utsträckning är de reserverade dagarna som männen använder. Det är av männen som har tagit ut mer än de reserverade månaderna (). Motsvarande andel för kvinnorna var . För barn födda var det av papporna som tagit ut mindre än 91 av de som tilldelas vardera föräldern. Enbart av pap- porna hade tagit ut mer än de , dvs. har en mamma som avstått från sin del av dagarna. Det var däremot av mam- morna som tagit ut och av mammor- na hade tagit ut mellan . Den övre gränsen mot- svarar det maximala antalet dagar som en förälder kan använda när de dagar som är reserverade räknas bort. Att vissa kvinnor ändå befinner sig i intervall högre än detta kan förklaras av att det finns undantags- regler från de reserverade dagarna, och att det är mer vanligt att kvin- nor än män har ensam vårdnad om ett barn och disponerar samtliga dagar. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Fördelningen av föräldrapenning mellan män och kvinnor varierar bland annat beroende på föräldrarnas inkomster och utbildningsnivå. Uttaget är mer jämställt när inkomsterna är höga än när de är låga, fädernas föräldraledighet ökar med ökad inkomstnivå och andelen pappor som tar föräldrapenning ökar med moderns inkomst (m.fl. 2003; och 2004). Inkomstskillnader mellan mamman och pappan kan motivera att den med lägst inkomst är borta längst, eftersom lönebortfallet blir stort för familjen om en hög in- komst faller bort. I hushåll där båda inkomsterna är låga kan dock frånvaro och inkomstbortfall få större effekt på hushållsinkomsten. I en SIFO-undersökning som genomförde 2016 sva- rade av kvinnorna och av männen att anled- ningen till att fördelningen blev att kvinnan tog ut flest dagar var att det var ekonomiskt fördelaktigt.7 Inkomsterna för kvinnor och män, och för paren, har betydelse för hur föräldrapenningen fördelas och i hushåll med kvinnor med höga inkomster delar i högre utsträckning jämställt än de med låga inkomster. Det innebär dock inte att paren är jämställda i hushåll där kvinnan tjänar mest. I en undersökning från (2013a) studeras uttaget för barn födda . Att mamman är höginkomst- tagare fördubblar sannolikheten för ett jämställt uttag. Men även i hushåll där kvinnan är höginkomsttagare och den som tjänar mest är det en majoritet () av paren som inte delar föräldrapenning- en 40/60. Det spelar heller inte någon större roll om mamman eller pappan är den som står för majoriteten av hushållsinkomsten, här defi- nierat som 60–. Mamman tar i båda fallen ut mer än 80 pro- cent av föräldrapenningdagarna. I beräkningen av hur föräldrapenninguttaget påverkar inkomsten i hushållet behöver föräldrarna ta ställning till ett antal olika faktorer. Dels är det inkomstens nivå och hur den ska ses i relation till uttaget av föräldrapenning. Där ingår bland annat frågan om vilken sjukpen- ninggrundande inkomst som kommer att fastställas för respektive förälder, vilket kan vara ett problem exempelvis för företagare (se vi- dare avsnitt 4.2) eller för någon som börjat arbeta eller blivit 7 Se , pressmeddelande Har vi bättre relation med våra mammor än med våra pappor?, . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Utöver detta kan skatteeffekter påverka hushållet. Om föräldrarna arbetar under kalenderåret tar de del av jobbskatteavdra- get, vilket kan vara ett incitament till att inte vara frånvarande från arbetet under ett helt kalenderår. Dessutom tillkommer de villkor som gäller för föräldrarnas föräldralöner (se t.ex. avsnitt 6.3.2). Det finns ett antal olika simulerings- och planeringsinstrument som tar hänsyn till dessa faktorer och som möjliggör planering av föräldra- ledigheten. Ett av dem finns på hemsida. Som tidigare redovisats finns det ett samband mellan utbildningsnivån och hur många dagar som i genomsnitt tas ut av män respektive kvin- nor och delvis även när i barnets liv föräldrapenningen tas ut (se av- snitt 6.3.1). Även när det gäller fördelningen mellan paren påverkar ut- bildningsnivån. Att mamman har en högskoleutbildning som är eller längre mer än fördubblar sannolikheten för ett jämställt uttag (2013a). Men trots detta delar av paren inte jämställt på föräldrapenningdagarna. Även den statistik som ut- redningen har tagit del av, dvs. uppgifter för barn födda som blev 2015, följer det beskrivna mönstret. I figur 6.24 visas det totala uttaget av föräldrapenning för barn födda . En stor andel av mammorna har, oavsett utbildningsnivå, använt åtminstone någon ytterligare dag än de 60 reserverade dagarna med föräldrapenning. För män är variationen betydligt större. Män med eftergymnasial utbildning har i hög utsträckning använt fler dagar än , medan det bland män med högst grundskoleutbildning enbart är som tagit ut fler dagar än så. Bland män med grundskoleutbildning är andelen som överhuvudtaget inte använt dagar . Det är också tydligt att det bland kvinnor med hög utbildningsnivå (eftergymnasial utbildning) är det mer ovanligt jäm- fört med kvinnor i övriga utbildningsgrupper att ta ut med föräldrapenning. Föräldrapenningen är delad mellan föräldrarna med hälften vardera, vardera. Mellan av kvinnorna tar ut mer än hälften av föräldrapenningen. För män är det däremot enbart 4,5–som tar ut mer än hälften av dagarna. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Som utredningen redogör för i kapitel 4 ser villkoren på arbetsmark- naden olika ut för män och kvinnor. Det finns även inom grupperna män och kvinnor stora skillnader avseende t.ex. anställningstrygghet och arbetsmarknadsanknytning, löneutveckling och lönenivåer, krav i arbetet, möjlighet till flexibilitet, attityder på arbetsplatsen m.m. Förutsättningarna på arbetsmarknaden kan därför medföra att uttaget av föräldrapenning ser något annorlunda ut beroende på arbetsmark- nadssektor. Sektor kan dock vara ett något brett grepp, det finns stora skillnader även inom sektorer, och för kategorierna arbetare kontra tjänstemän finns också korrelationer med exempelvis utbild- ningsnivå och inkomster. I en undersökning från Ledarna, som orga- niserar chefer, framgick att det fanns stora skillnader mellan könen när det gällde chefers föräldraledighet. Villkoren mellan män och kvinnors chefsroller kan förstås variera men det var ändå tydliga skillnader mellan könen, av kvinnor som var chefer var föräldralediga länge än , men enbart av män med chefsposition gjorde detsamma. Studien var en webenkät som genomfördes . (Ledarna 2012) Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet För företagare kan det, som tidigare redovisats (se avsnitt 4.2), finnas vissa svårigheter med att vara föräldraledig. har tagit fram detaljerad statistik kring uttaget av föräldrapenning avse- ende par där kvinnan respektive mannen är anställd, har enskild firma, eget aktiebolag eller är kombinatör.8 Statistiken avser uttag av sjuk- penningdagar fram till tvåårsdagen för barn födda och 2011 och omfattar föräldrakombinationer9 som tagit ut åtminstone med föräldrapenning. Källa: kommande rapport. Not: Avser barn födda och 2011, . Avser genomsnitt för alla föräldrapar. Resultaten visar att det finns skillnader mellan olika former av företa- gande. Det finns också skillnader beroende på om det är kvinnan eller mannen som är egenföretagare eller anställd. Oavsett om kvinnan är anställd eller är företagare är det kvinnan som tar ut en stor majoritet av dagarna. För kvinnor som är företagare är uttaget av dagar på sjuk- penningnivå något lägre jämfört med anställda kvinnors uttag, detta 8Baseras på kommande rapport från . definition skiljer sig från den som redovisas i övrigt i betänkandet då den utgår ifrån SCB:s LISA-databaser och avser individens sysselsättning vid barnets födelseår. 9Det går inte att direkt översätta till antal par, då antalet kvinnor och män är inte alltid är iden- tiskt. Anledningen är att en av parterna i föräldraparet (vanligen mannen) inte har tagit ut någon föräldrapenning . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet oavsett mannens sysselsättning. Omvänt är uttaget för män när kvin- nan är företagare högre om mannen är anställd eller har enskild firma. Detta medför att uttaget av SGI-dagar är mer jämnt fördelat då kvin- nan har enskild firma eller eget aktiebolag, jämfört med om kvinnan är anställd. Vad gäller uttaget för anställda kvinnor är detta något högre om mannen har enskild firma eller eget aktiebolag jämfört med om mannen är anställd. Undersökningens resultat tyder på att företagandet kan medföra att uttaget skiljer sig något åt jämfört med anställda, men det finns också stora likheter. Kvinnor tar, oavsett om de är företagare eller inte, ut en mycket stor andel av dagarna, oavsett vad den andra part- nern gör. De särskilda krav som företagandet kan innebära, t.ex. på närvaro och arbete åtminstone del av tiden som föräldraledig, kan ses komma till uttryck i kvinnors och mäns något lägre uttag jämfört med anställda. Men även i par där båda är företagare är det kvinnan som tar ut majoriten av dagarna, precis som är fallet för anställda. Mäns andel av uttagen föräldrapenning har generellt sett ökat men har även varierat mellan olika delar av landet. De olika faktorer som påverkar uttaget, exempelvis mäns och kvinnors utbildningsnivå, inkomst och födelseland kan variera i frekvens mellan olika län. Dess- utom ser arbetsmarknaden olika ut i olika delar av landet vilket kan påverka föräldrarnas möjligheter till föräldraledighet (m.fl. 2011). Att det relativa uttaget av föräldrapenning har varierat kraftigt mellan län kan inte tolkas som ett tecken på skillnader i jämställdhet mellan länen. En förklaring har varit att kvinnor i olika län har tagit ut olika många dagar, medan mäns uttag har varit mer , vilket medfört att mäns relativa uttag varierat mellan länen. Männen i har exempelvis haft ett högt relativt uttag medan män i har haft ett lågt (2011b, För- säkringskassan 2010c). Figuren 6.25 följer, i stället för uttaget ett visst år, det totala ut- taget för barn födda och mönstret från det relativa uttaget åter- upprepar sig. När barnet är har män i de olika länen tagit ut olika många föräldrapenningdagar för barnet. Det är av männen i som tagit ut mer än de reserverade dagarna Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet () och motsvarande andel för män i är . En anledning till skillnaden är att det i är en högre andel män som inte har tagit ut en enda dag, , vilket är mer än dubbelt så hög andel som för män i . Det är enbart i län som andelen som tagit ut 60 eller fler dagar understiger . Det verkar därför, baserat inte enbart på det relativa uttaget, som om det är vanligare förekommande att ta ut många föräldrapenningdagar i , och län, än vad som är fallet i några av de sydligare länen, t.ex. , och län. Det ver- kar också som att mönstret består . Källa: , egna bearbetningar. Födelseland spelar också roll för uttaget av föräldrapenning, se t.ex. avsnitt 6.5.2. Män födda utanför tar ut färre dagar med för- äldrapenning än män födda i , för kvinnor är förhållandet det motsatta. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Figur 6.26 visar uttaget av föräldrapenning i olika intervaller för barn födda . Ungefär var femte man som är född utanför hade inte använt en enda dag med föräldrapenning när barnet fyllde . Det är en mycket högre andel än för män födda i där sex pro- cent inte använde en enda dag. Även bland utrikes födda kvinnor är andelen som inte använt en enda dag högre än bland inrikes födda kvinnor, fyra respektive en procent. I figuren går det också att utläsa att bland utrikes födda kvinnor var andelen som använde som inte är reserverade hög, , jämfört för kvinnor födda i . 6.6.2För små barn är fördelningen av föräldrapenning mycket ojämn Under barnets två första levnadsår är det en stor andel av männen som inte tar ut någon dag alls. Det är en stor andel av kvin- norna som tar ut mer än de med föräldrapenning som kan användas utan att den andra föräldern avstår dagar. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet > > > > > > Källa: , egna bearbetningar. Figur 6.27 ovan visar hur stor andel av män och kvinnor som tagit ut mer än ett visst antal dagar med föräldrapenning när barnet är ett respektive . Det är tydligt att mäns uttag under bar- nets första levnadsår är mycket begränsat. En hög andel tar inte ut någon dag alls. Det är av männen som tagit åtminstone , medan motsvarande uppgift för kvinnor är . Andelen ökar till för barn som är . För män är antalet uttagna dagar koncentrerade kring de lägre intervallen. Figuren visar även hur stor andel av för- äldrarna som har tagit ut mer än sin halva av föräldrapenningen, dvs. 240 av de . Andelen som tagit ut många dagar är lägre när barnet är litet, men ändå är det av barnen som har en mamma som tagit ut och den andelen ökar till vid barnets tvåårsdag. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Figur 6.28 ovan visar en jämförelse av föräldrapenninguttaget för tre- åriga barn födda och 2012. Män har ökat sitt uttag mellan åren medan kvinnor har minskat sitt uttag. Det var av männen som inte tagit ut en enda dag när barnen födda och 2012 var . Andelen som inte alls använder föräldrapenning har enbart minskat marginellt mellan åren. Många av de män som inte tar ut någon dag alls innan treårsdagen tar igen det när barnet är äldre, är andelen nere i (barn födda ). Skill- naderna mellan åren är generellt relativt små. För barn födda är reserverade för vardera föräldern vilket innebär att ena föräldern maximalt kan använda . Det var för barn födda mer än var tionde kvinna, , som tagit ut fler dagar än så, mellan , vid barnets treårsdag (redovisas ej i figuren). tog ut mer än så, vilket kan förklaras av att kvinnor i högre utsträckning än män har ensam vårdnad. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Föräldrar som delar lika Andelen föräldrar som delar föräldrapenningen mer jämställt10 har ökat . En bidragande orsaker till den mer jämställda fördel- ningen i uttag kan delvis tillskrivas införandet av den första (1995) re- spektive andra (2002) reserverade månaden (2012b). För barn födda respektive 2009 har den totala andelen barn för vilka föräldrarna fördelat uttaget lika ökat från till vid barnets treårsdag. De bakgrundsfaktorer som beskrivs i avsnitt 6.3 kring använd- ningen av föräldrapenning har också betydelse för vilka grupper som delar jämställt. Nedanstående figur visar kvinnor och män i olika sek- torer som har delat föräldrapenningdagarna lika, dvs. 40/, vid barnet treårsdag. Redovisningen beaktar inte parförhållanden vil- ket innebär att kvinnors respektive mäns partner kan tillhöra en annan redovisningsgrupp. Vissa grupper är relativt små, t.ex. företagare med cirka 4 200 observationer för män och 1 500 för kvinnor samt lands- tingssektorn med cirka 2 500 observationer för män och 7 700 för kvinnor. Mönstret följer resultatet från tidigare undersökningar, det är för män med hög inkomst, män med eftergymnasial utbildning och män i offentlig sektor som det är mer vanligt att ta ut många dagar. Manliga företagare ligger mycket lågt när gruppen som tagit ut mellan av dagarna för barnet studeras. Kvinnor med efter- gymnasial utbildning, som arbetar i statlig sektor eller är egenföre- tagare delar också föräldrapenningen mer lika. 10 Ett vedertaget och ofta använt begrepp för jämställt uttag är att ingen av föräldrarna hade tagit ut av dagarna och ingen hade tagit ut . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. * Med delat lika avses att ingen av föräldrarna hade tagit ut av dagarna och ingen hade tagit ut . Not: Med företagare avses de med B-inkomst, dvs. företagare med enskild firma. Som också beskrevs i avsnitt 6.3 har även barnets ålder betydelse för hur föräldrar delar på uttaget av föräldrapenning. Uttaget är mindre jämställt under barnets första två levnadsår och mer jämställt när barnet blir äldre. Andelen män och kvinnor som vid barnets åttaårs- dag delar lika är därför högre än vid barnets treårsdag, se figur 6.30. Även om förändringen i uttagsmönstret mellan kvinnor och män i de olika grupperna är relativt liten ökar andelen kvinnor och män som delar lika. Ökningen är för män med högst grund- skoleutbildning och för kvinnor med eftergym- nasial utbildning. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. * Med delat lika avses att ingen av föräldrarna hade tagit ut av dagarna och ingen hade tagit ut . Not: Med företagare avses de med B-inkomst, dvs. företagare med enskild firma. 6.6.3Uttaget för tillkommande syskon och frånvaro Beskrivningen av uttaget och fördelningen av föräldrapenning ovan baseras på det genomsnittliga uttaget för ett barn. Indirekt beaktar dessa genomsnitt förekomsten av syskon för vilka det också kan tas ut föräldrapenning. Tidigare studier som fokuserat på syskon och effekten på föräldrapenninguttaget har funnit att män använder fler dagar med föräldrapenning för det förstfödda barnet (och 2002). Inspektionen för socialförsäkringen berör också ämnet i en studie om föräldraledighetsepisoder (ISF 2013b). Studien skattar föräldraledighetslängder utifrån uttaget av föräldrapenning för bl.a. barn födda . Resultatet tyder på att kvin- nornas uppskattade ledighetslängder, mätt i veckor, blir något kortare Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet för det tredje barnet än för de tidigare födda barnen, resultatet är mer uttalat när det gäller män.11 På utredningens uppdrag har tagit fram upp- gifter om uttaget av föräldrapenning för kvinnor och män som fick sitt första barn 2007 samt uttaget för tillkommande syskon . Uppgifter har även tagits fram avseende uttag av tillfällig föräldrapenning för dessa barn. Syftet är att ge en tydligare beskrivning kring det totala uttaget av föräldrapenning och föräldra- ledighet sedan det första barnets födelse och hur det fördelas mellan kvinnor och män. I figur 6.31 redovisas uttaget av föräldrapenning för kvinnor och män som fick sitt första barn 2007 uppdelat på tre olika grupper; de som inte fick något ytterligare barn , de som fick ytter- ligare ett barn och de som fick ytterligare två barn . Det totala uttaget av föräldrapenning under barnets första levnads- år, dvs. 2007, skiljer sig inte åt nämnvärt mellan de tre grupperna men ökar, inte oväntat, mer för kvinnor och män som får ytter- ligare barn . Vid första barnets åttaårsdag har kvinnor som fick ytterligare ett barn tagit ut med föräldrapenning och de som fick ytterligare två barn under perio- den har tagit ut . Ett liknande mönster återfinns även för män men med ett lägre uttag av dagar, för de män som fick ett ytterligare barn och för de män som fick sammanlagt tre barn . Att det ackumulerade ut- taget för de tillkommande barnen är lägre beror sannolikt på att de i genomsnitt är yngre och att det således finns dagar kvar att ta ut för dessa barn. Att det i familjen finns flera barn att ta ut föräldrapenning för kan även innebära att behovet av att använda föräldrapenning minskar, intervallet barnen emellan kan där spela en stor roll. När för- äldrarna har flera barn ges även möjlighet att vara lediga med var sitt barn, vilket kan innebära att uttaget ökar. Det kan konstateras att för de föräldrar som fick fler barn var från- varon, mätt i utbetalade dagar, mer än så lång för kvinnor som för män. Om hänsyn dessutom tas till den obetalda ledighet som 11 Metoden som användes för att uppskatta föräldraledighetsepisoden riskerar att överskatta längden på ledigheten. Utgångspunkten var att om det är färre än utan för- äldrapenning innan ett nytt uttag så hålls perioden samman och räknas som sammanhängande, även om det är möjligt att föräldern arbetade några av de dagarna. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet kvinnor och män i genomsnitt har ökar frånvarotiden ytterligare. Ledighetslängden är dock svårare att uppskatta här, efter- som ett nytt barn kan födas under föräldraledigheten och att denna då blir sammahängande eller med enbart en kortare återgång till arbete. Eftersom barnen kommer med olika intervall visar figuren nedan ett genomsnittligt uttag för föräldrarna, det innebär att för de föräldrar som får barn nummer två senare blir frånvaron och uttaget av föräldrapenning mer lik den för föräldrar som har ett barn, än för de med två barn. För kvinnor och män som fick ytterligare ett barn var intervallet mellan barnfödslarna och för de som fick tre barn var intervallet mellan det första och tredje barnet . Källa: , egna bearbetningar. Not: Bland dem som fick sitt första barn var det ca 9 400 kvinnor och ca 10 200 män som inte fick ytterligare barn , det var ca 27 400 kvinnor och ca 26 300 män som fick ett andra barn och det var ca 9 300 kvinnor och ca 8 800 män som fick ett tredje tre barn . Vad som också påverkar ledighetslängden och föräldrarnas beslut om föräldrapenning och fördelning av densamma är förskolestarten och hur föräldrar som kanske redan har sitt första barn i förskolan reso- nerar om optimal starttidpunkt etc. Föräldrarna skulle också poten- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet tiellt kunna ha en större kunskap om hur intensivt uttaget av föräldra- penning behöver vara, t.ex. hur många dagar som kan tas ut och hur många dagar som behöver sparas för senare bruk och utifrån detta justera uttaget för tillkommande barn. Förutsättningarna för föräldrarna kan också ha förändrats eftersom försörjnings- bördan har ökat med fler barn i familjen, vilket kan innebära att föräld- rarna återgår tidigare till arbete.