sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — Om detta är fallet är det utredningens uppfattning att ytterligare justeringar kommer att bli nödvändiga. Utredningen har också förhoppningen att hbtqi-perspektivet inte ska tappas bort i det nu pågående arbetet med att reformera EU:s asylpolitik. Som vi redogjorde för i kapitel 3 finns diskri- mineringsgrunden könsidentitet inskrivet i två EU-direktiv på asyl- området. Det är nödvändigt att arbetar för att de framgångar som vunnits i och med dessa direktiv, inte går förlorade. Det är också utredningens bedömning att det finns andra åtgär- der på övergripande styrningsnivå som framöver bör övervägas i syfte att stärka transpersoners rättigheter. Vi har under vårt arbete kunnat konstatera att jämställdhetsperspektivet har en särställning jämfört med andra perspektiv bland annat på så sätt att alla utred- ningar enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska göra en kon- sekvensanalys av sina förslag utifrån ett jämställdhetsperspektiv. annonserade också regeringen att förslag till ramberedningen i budgetprocessen ska vara analyserade ur ett jäm- Utredningen vill uppmana till att det vid en översyn av till exempel kommittéförordningen ska göras ändringar så att också andra konsekvensanalyser gällande andra diskrimine- ringsgrunder görs av utredningar, på samma sätt som jämställd- hetskonsekvensanalyser nu görs. Utredningen gjorde i kapitel 3 en genomgång av åta- ganden gällande mänskliga rättigheter ur ett trans- och intersex- perspektiv. Det är utredningens uppfattning att ett trans- och in- tersexperspektiv framöver alltid borde ingå när följsamheten till olika analyseras i återrapportering till de olika övervakningskommittéerna. Det är också naturligtvis utred- ningens uppfattning att borde följa utvecklingen gällande till exempel andra länders rekommendationer på trans- och in- tersexområdet, och att detta kan föranleda reformer också i i de fall där vi har en liknande lagstiftning eller praxis även om inte en viss rekommendation getts just till . Det är också utredningens bedömning att det i det internatio- nella arbetet som ska vara delaktig i finns ett behov av att säkerställa att det finns ett hbtqi-perspektiv. Detta är nödvändigt vid analyser av hur väl följer sina åtaganden till , men också vad gäller frivilliga rekommenda- tioner från till exempel kommissionär för mänskliga rättigheter. Det är också vår förhoppning att ett trans- och intersexperspek- tiv ska finnas i det arbete som görs på med att bedöma huruvida ska ratificera några av de protokoll som inte tillträtts. 14.2Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor I kapitel 6 i detta betänkande redogjorde vi för några särskilda per- spektiv på transpersoners levandsvillkor, bland annat utifrån ett livscykelperspektiv. Här följer förslag som syftar till att förbättra situationen för transpersoner i vissa delar av livscykeln och förslag som berör transpersoner med vissa specifika erfarenheter. 14.2.1Barn och unga transpersoners levnadsvillkor Förslag: ges i uppdrag att prata med barn och unga om frågor som rör könsidentitet och om intersexvaria- tioner, utifrån sin metod Unga Direkt. Detta syftar till att öka kunskapen i samhället om hur barns rättigheter enligt barnkon- ventionen tillgodoses för unga transpersoner och barn och unga med intersexvariation. Skolinspektionen ges i uppdrag att utreda transpersoners situ- ation som elever i grundskola och gymnasium. I betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19) finns inget uttalat trans- eller intersexperspektiv och utredningen vill därför påpeka vikten av ett sådant i det fortsatta arbetet med tillämpningen av lagen, om denna kommer att träda i kraft, eller av konventionen, om arbetet med att inkorporera konventionen drar ut eller inte genomförs. Som vi redogjorde för i kapitel 3 i detta betänkande är ett flertal av konventionens artiklar relevanta ur ett trans- och intersexper- spektiv och det fortsatta arbetet med att säkerställa att lever upp till sina åtaganden på området borde innehålla ett säkerställan- de av unga transpersoners och unga med intersexvarations rättig- heter. Här kan nämnas rätten till bästa uppnåeliga hälsa och rätt till hälso- och sjukvård. Bland annat skulle i tillämpningen av konven- tionen rätten för alla barn och unga med behov av könsbekräftande vård att få tillgång till sådan på lika villkor över hela landet kunna ses över, liksom möjligheten att få lämpligt skydd i för unga transpersoner och personer med intersexvariation som är flyktingar. Utan en medvetenhet om de särskilda behov unga flyktingar med till exempel transidentitet har, är risken mycket stor att dessa behov inte kommer att tillfredsställas och att situationen för dessa barn inte uppmärksammas tillräckligt. För att möjliggöra detta måste bland annat kompetensen på migrationsmyndigheterna stärkas (se även nedan). Utredningen föreslår därför att , förutom det ovannämnda förslaget om att göra myndigheten till en av de strategiska myndigheterna i arbetet för hbtqi-personers rättigheter, också får ett särskilt uppdrag om att använda sin metod Unga Direkt för att öka kunskapen om barns rättigheter enligt konven- tionen och hur de ska tillgodoses för unga transpersoner och unga med intersexvariation. har själva i kontakt med utredningen uppgett att allt fler barn hör av sig med frågor om könsidentitet, liksom representanter för skolor, och att flera be- rättar om situationer som tyder på hög utsatthet. Ett särskilt fokus är därför motiverat. Som vi redogjorde för i avsnittet om unga transpersoner har utred- ningen fått ta del av ett litet antal berättelser från yngre transpersoner. I dessa berättelser dominerar upplevelser från skolan, vilket inte är överraskande. Det har legat utanför den här utredningens uppdrag att utreda situationen i skolan, men det är utredningens uppfattning att transpersoners situation i skolan borde undersökas närmare och att det finns ett stort behov av att identifiera utvecklingsbehov och insat- ser som kan göra skolan till en trygg och inkluderande plats för trans- personer. Att inte kunna tillgodogöra sig sin utbildning, på grund av diskriminering eller trakasserier från andra elever får en avgörande inverkan på resten av en människas liv. Uppdragen kan utföras i samarbete med Myndigheten för ung- doms- och civilsamhällesfrågor, MUCF. Förslag: ges i uppdrag att ta fram ny kun- skap om äldre transpersoners levnadsvillkor och särskilda behov, samt att kartlägga vilka insatser som behövs för att öka äldre transpersoners psykiska välbefinnande. ges i uppdrag att ta fram rekommendationer för hur kommuner kan inkludera ett hbtqi-perspektiv, med ett tydligt transperspektiv, i de planer och styrdokument som rör äldreomsorgen. ges i uppdrag att ta fram en verksamheter inom äldrevården kan arbeta med frågor som rör könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning och sexualitet. Som framgår av utredningens kapitel 6 finns ett flertal utmaningar kopplade till transpersoners åldrande. Utredningen har valt att lägga vissa förslag avseende transpersoners åldrande som särskilt rör kun- skapsinhämtning, rekommendationer och vägledning till kommuner och verksamheter som riktar sig till äldre. Det finns en kunskapsbrist om äldre transpersoners livssituation, levnadsvillkor och välbefinnande. Den forskning som gjorts om äldre hbtq-personers levnadsvillkor har tenderat att utgå främst ifrån sexualitet och sexuell läggning utan att inkludera könsidentitet eller könsuttryck vilket lett till att ett transperspektiv sällan finns med. I den forskning som finns om äldre transpersoner specifikt får vi vissa indikationer på hur situationen är, men forskningen är sparsam och det finns stor osäkerhet kring representativitet. Underrepresentation av respondenter är en annan faktor som spelar in och i många studier är antalet äldre respondenter för få för att några slutsatser ska kunna dras. Det är därför viktigt att ny kunskap måste inhämtas om grup- pens levnadsvillkor, livssituation, välbefinnande och särskilda behov. Utredningen anser därför att ska få i upp- drag att ta fram ny kunskap om äldre transpersoners levnadsvillkor, livssituation, välbefinnande och särskilda behov och att uppdraget även ska kartlägga vilka insatser som behövs för att öka äldre trans- personers psykiska välbefinnande. Utredningen har identifierat ett behov av att insatser genomförs i syfte att öka kommunernas inkludering av ett transperspektiv inom äldrevården. Som framgår i kapitel 6 är det ett fåtal kommuner som har vidtagit några insatser alls på området och bland kommuner med mindre än 50 000 invånare är insatserna obefintliga. Utredningen anser att bristerna inom kommunerna kan bero på okunskap, men även av- saknaden av verktyg och rekommendationer om hur ett transperspek- tiv kan inkluderas i de planer och styrdokument som rör äldreom- sorgen. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att ta fram rekommendationer om hur kommuner kan inkludera ett transperspektiv i de planer och styrdokument som rör äldreomsorg- en. Vi föreslår att uppdraget kan vidgas till att omfatta ett hbtqi- perspektiv, men att det är centralt att transperspektivet inte faller bort. Uppdraget kan delvis eller i sin helhet genomföras i samarbete med Kommuner och Landsting, SKL. Ett annat område där utredningen identifierat stora behov är hur verksamheter som riktar sig mot äldre kan arbeta med frågor som rör könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning och sexualitet. På vilket sätt arbetar verksamheterna med att vara öppna och inklude- rande, vilken kunskap har personalen, på vilket sätt bejakar verk- samheten genom sina aktiviteter att de äldre kan ha olika köns- identitet med mera. Utredningen har även identifierat ett behov av att verksamheter som riktar sig till äldre har rutiner för hur de kan stödja äldre i att ut- forma testamenten, för att underlätta för den äldre att på ett tidigt stadium meddela vem personen definierar som sin/a anhörig/a och/ eller närstående och vem av dessa som ska fatta beslut vid kronisk, allvarlig eller annan sjukdom där den äldre själv inte kan fatta sådana beslut, samt för hur äldrevården kan stödja äldre transpersoner att planera sina sista dagar i livet inklusive begravning. Utredningen före- slår därför att får i uppdrag att ta fram en handbok som är en vägledning med tips och råd om hur man kan jobba med ovan- nämnda frågor. Förslag: ges i uppdrag att kartlägga behovet av stödmaterial till familjer där någon eller flera av föräldrarna är transpersoner, samt till familjer med transbarn. Regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att genom- föra en översyn av i syfte att göra den köns- neutral. Stöd från föräldrar/vårdnadshavare och syskon är viktigt för trans- barn och transungdomars psykiska välbefinnande och för att de ska kunna utvecklas i sin könsidentitet. Vissa föräldrar accepterar sina barns transidentiteter , för andra tar det och är en process som de behöver stöd med. Fler instanser i samhället be- höver vara rustade för att kunna ge stöd i dessa frågor. I samman- hanget kan också nämnas att för barnets rättigheter, CRC, som övervakar staters efterlevnad av uttryckte oro över att hbt-barn utsätts för mobbning, hot och våld i samt att borde förebygga diskriminering och arbeta med positiv särbehandling för att skydda hbt-barn och andra särskilt sårbara grupper av barn. Mot den bakgrunden föreslår vi att ges i uppdrag att kartlägga vilken typ av stöd som behövs men också vilka instanser som kan ge ett sådant stöd eller sprida stödmaterial. Vi föreslår också att inom samma uppdrag kart- lägger vilket stöd som behövs till familjer där en förälder eller vård- nadshavare är transperson. Transpersoner som är föräldrar skattar sin livskvalitet och sitt psykiska välbefinnande högre än de som inte har barn. Men transpersoner rapporterar också om svårigheter som kan uppstå i relation till den närmsta familjen och barnen. En situa- tion är till exempel att komma ut för familjen och, i de fall det är aktuellt, om det finns en önskan att genomgå könsbekräftande be- handling. Om någon av de övriga familjemedlemmarna har svårt att acceptera ett sådant beslut kan hela familjen behöva stöd. Uppdraget kan genomföras i samråd med Myndigheten för familjerätt och för- äldraskapsstöd (MFoF), MUCF och BO, men det är vår bedömning att har bäst förutsättningar för att ha hel- hetsansvaret för uppdraget, inte minst i ljuset av att både MUCF och MFoF ska omlokaliseras. I uppdraget ingår att se över sprid- ningskanaler för materialet. Situationen för transpersoner och personer med intersexvaria- tion som är föräldrar kan också påverkas av tillämpningen, respek- tive inkorporeringen, av . Det skulle enligt utred- ningens bedömning vara gynnsamt för det långsiktiga arbetet med barns rättigheter att tydligare i en svensk kontext definiera vad som avses med begreppet ”förälder”, för att förtydliga att ett genetiskt eller biologiskt släktskap inte ska krävas för att någon ska anses vara förälder. Detta verkar för närvararande, enligt utredningens erfaren- heter, anses vara självklart, men utredningen skulle ändå gärna se ett förtydligande för att säkerställa att uttolkningen inte är oklar för någon. Ett sådant förtydligande kan med fördel ingå i Socialstyrel- sens arbete med kartläggningen. Utredningen har under vårt arbete noterat ett antal situationer där föräldrars situation försvåras på grund av att inte är könsneutral. Som vi redogjorde för i kapitel 6 om fler perspektiv gäller det bland annat vissa oklarheter i nuvarande praxis när det gäller registrering av föräldraskap i folkbokföringen. Det är utredningens uppfattning att situationen inte skulle för- bättras om det förslag som lämnades av utredningen vägar till föräldraskap (SOU 2016:11) infördes. Där föreslås att registre- ringen av föräldraskap för personer som bytt juridiskt kön och blivit föräldrar ska skilja sig från den registrering som görs av Skatte- verket för andra föräldrar. Detta är dels svårgenomförbart, och dels Många av de problem som SOU 2016:11 försöker lösa med sitt förslag beror på att inte är könsneutral. Vi menar att det rimliga nu är att göra en mer grundlig översyn av i stället för att skapa ett svårgenomträngligt regelverk för att kompensera för att lagen inte är könsneutral. SOU 2016:11 konstaterade själva att de inte fått ett genomgripande uppdrag att göra en total översyn av , eller till exempel fundera på att byta ut den existerande terminologin med ”mor”, ”far” och ”förälder”, vilket delvis styrt förslagen i betänkandet. Om regeringen bedömer att det inte skulle vara möjligt att ge- nomföra en sådan utredning , är det utred- ningens bestämda uppfattning att en översyn av ur ett transperspektiv ändå måste göras, för att kompensera för det bristande fokus på just transpersoner som är föräldrar som tidigare och pågående utredningar har. Detta för att säkerställa likabe- handling av alla föräldrar, oavsett könsidentitet och sexuell lägg- ning. Förslag: ges i uppdrag att förbättra möjlighe- terna att kontinuerligt utvärdera kvaliteten av prövningarna av hbtqi-personers asylansökningar. Utvärderingarna ska ha ett normkritiskt perspektiv så att eventuella stereotypa föreställ- ningar som kan prägla beslut blir belysta. ges i uppdrag att förändra utformningen av så att de inte skapar hinder för transpersoner. ges i uppdrag att i myndighetens register registrera asylsökandes könstillhörighet baserat på självidentifi- kation. ges i uppdrag att säkerställa trygga boenden för asylsökande hbtqi-personer. har genomfört ett stort antal utbildningar i syfte att höja kvaliteten på behandlingen av asylansökningar från hbtq- personer. Resultaten av dessa är oklara för utredningen, bland annat eftersom organisationer som arbetar med att stödja asylsökande hbtq-personer uppger att de inte kan se någon skillnad vad gäller till exempel kvalitet på bedömningar av ansökningar, eller kun- skap om hbtq-personers levnadsvillkor. Det senaste uppdraget gavs , då regeringen gav myn- digheten i uppdrag att fortsätta arbetet med att säkerställa hög rätts- lig kvalitet i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. Ett stort problem är det som myndigheten själv redogör för i sin analys av kvaliteten på behandlingen av asylansökningar med hbtq- skäl som vi redogjorde för i kapitel 6. Det går inte att söka fram asylsansökningar som har hbtq-skäl i myndighetens interna register och det går därför inte att få fram alla i efterhand. Utvärderingar får därför göras på material som samlats in genom myndighetens ”hbtq- specialister”, som rapporterar in ärenden som de kommer ihåg att de varit involverade i. Detta gör att det blir svårt att jämföra resultat , och därmed också svårt att se till exempel vilken effekt en viss utbildningsinsats haft. har endast en analys genom- förts. Anledningen till begränsningen i register, upp- ger personer på till utredningen, är en skrivning i Utlänningsdatalagen som innehåller sökbegränsningar i 17 §, där det framgår att det är förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter som avslöjar bland annat ”sexualliv”. Utredningen kan konstatera att könsidentitet och könsuttryck inte har med sexualliv att göra, och att det i och för sig skulle kunna vara möjligt att registrera åtminstone transpersoners asylskäl, men tror också att det med nuvarande system kanske inte kommer att tillföra så mycket. I den tidigare nämnda analysen (som omfattade 190 fall) fanns endast ett fåtal transpersoner identifierade. Det kan antas att många inte alls uppmärksammas, eller att de definierats som homosexuella eller något annat. I ett mejl till utredningen2 konstaterar , med hän- visning till Bevisprövning i förvaltningsmål (Diesen et al ) att det finns flera felkällor som kan ha betydelse vid bevisprövning eller bevisinhämtning: kunskapsmässiga fel, logiska fel, metodologiska fel, psykologiska misstag (omedvetna psykologiska faktorer påverkar bevisvärderingen) och subjektivistiska fel (det vill säga omedveten påverkan av personliga värderingar). 2 Mejl till utredningen, Komm2017/01556. fattning belyses de tre första felkällorna i de kvalitetsuppföljningar som görs, medan de två sista har koppling till ”eventuella stereotypa frågor” och inte ingår i uppföljningarna . menar, i det tidigare nämnda mejlet, att kontinuerliga utvärderingar av kvaliteten i hbtq-ärenden är bra, men att det är svårt att under- söka förekomsten av stereotypa föreställningar eftersom detta kom- mer att bygga på subjektiva bedömningar. föreslår i stället att myndigheten skulle kunna göra en bredare utredning om den eventuella förekomsten av nor- mativitet, i hbtq-ärenden, men också i till exempel konvertitären- den och ärenden där könsrelaterad förföljelse åberopas. skriver: ”En sådan utredning skulle, i stället för att som i en kvalitetsuppföljning säga att något är rätt eller fel, kunna ge exempel på olämpliga formuleringar och frågor och jäm- föra olika ärendetyper. Vidare torde uppföljningsformen ge ett mer innehållsrikt underlag när det gäller frågan om normativitet och stereotypa föreställningar vilket bedöms öka verkets möjlighet till rotorsaksanalys och därmed skapa förutsättningar att rikta framtida fortbildningsinsatser mot rätt målgrupper inom myndigheten för att på ett resurseffektivt sätt stärka myndighetens kompetens inom detta område”. Utredningen ser positivt på en sådan utredning och menar att denna med fördel skulle kunna genomföras först, för att sedan kunna ligga till grund för kommande kvalitetsutvärderingar. Utredningen har också uppmärksammats på problemen med som ges till asylsökande. Här förekommer att asyl- sökande transpersoner ges ett baserat på det kön som registrerats för dem i ursprungslandet, trots att detta inte överens- stämmer med könsidentitet eller könsuttryck. Detta försvårar situationen för den asylsökande, som oftast endast har som identitetshandling. Här föreslår utredningen att ett uppdrag ges till att utreda vad som skulle krävas för att för- ändra utformningen av på så sätt att det inte skapar svårigheter för transpersoner. En möjlighet skulle kunna vara att inte alltid registrera kön på korten, särskilt i fall när det är tydligt att det juridiska könet inte överensstämmer med könsidentiteten och köns- uttrycket. ges myndigheten i uppdrag att utveckla en metod för att säkerställa att en asylsökandes kön alltid registreras baserat på Som vi redogjorde för i kapitlet om särskilda perspektiv finns flera existerande modeller för regi- strering av kön, vilket lett till att transpersoner fått kön registrerat på olika grund. Detta riskerar att leda till en rättsosäker situation. I samtal med utredningen har representanter för bland annat uppgett att en första registrering av en asylsökande transkvinna som ”man” riskerar att påverka hela processen. Till utredningen har också inkommit synpunkter från Migra- tionsverket3 om att ett uppdrag av detta slag skulle motverka myn- dighetens möjligheter att göra jämställdhetsanalyser i statistik, som bland annat efterfrågas av regeringen. Det är utredningens uppfatt- ning att hur sådana problem ska lösas får ingå i uppdraget. Det är inte korrekt att registrera asylsökande transkvinnor som män, även om de har manligt juridiskt kön, så statistik baserad på sådana regi- streringar blir med nödvändighet felaktig. Myndigheten har också framfört, i samma mejl som nämndes ovan, till utredningen att när en asylsökande får uppehållstillstånd och folkbokförs tilldelas denna ett personnummer baserat på det kön som registrerats i system. Det är utredningens upp- fattning att detta också måste ses över, inte minst i ljuset av den kom- mande förändringen av könstillhörighetslagen. Möjligheten borde då kunna finnas att direkt tilldela personer som fått uppehålls- tillstånd det juridiska kön de önskar. Utredningen har också uppmärksammats på problemen med bristande trygghet på boenden och vill därför ge myndigheten i uppdrag att arbeta vidare med att säkerställa trygga boenden för alla asylsökande hbtq-personer. Som vi berättat om är det ett mycket vanligt önskemål att det ska finnas särskilda boen- den för asylsökande hbtqi-personer. har varit tveksamma till den lösningen, och förordar i stället ett arbete med utbildning av personal på boenden och olika former av insatser för att öka tryggheten. Utredningen menar att det inte råder något motsatsförhållande mellan de två olika modellerna och vill att myn- digheten ges i uppdrag att utreda möjligheten till såväl egna boenden för hbtqi-personen som önskar det, som tryggare, mer integrerade boenden, där det bland annat genomförts utbildningar av personal- en och i samråd med organisationer som arbetar för asylsökande 3 Mejl till utredningen, Komm2017/01555. hbtqi-personers rättigheter genomförts andra åtgärder. Mycket vik- tigt är förstås också att se över rutinerna så att de asylsökande som är i behov av ett tryggare boende i någon form får tillgång till detta. Under utredningen har det framförts till utredningen från asyl- sökande transpersoner att de efterfrågat trygghetsboende, men fått svaret att det inte fanns platser, medan har fram- fört att det finns platser. Varför informationen inte är samstämmig är viktigt att reda ut. Som vi redogjorde för i utredningens utgångspunkter finns på asylområdet ett EU-direktiv (2013/32/EU) som stadgar att asylsö- kande personer ska ha tillgång till personal med kompetens om tran- spersoners särskilda situation. Att på olika sätt arbeta för att för- bättra kompetensen hos är därför nödvändigt också med hänvisning till detta, enligt utredningens uppfattning. Som vi redogjorde för i avsnitt 14.1.1 är det utredningens upp- fattning att bör bli en hbtqi-strategisk myndig- het. En avgörande anledning till detta är att säkerställa att arbetet med hbtqi-frågor ska få kraft och kontinuitet på myndigheten. I syfte att uppnå detta borde få en (tydligare) roll och också själva ha möjlighet att föreslå nya åtgärder som sedan kan beslutas om att de ska ingå i handlingsplanen.