sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — Lagen om etableringsinsatser gäller personer som fyllt 20 men ännu inte , och har uppehållstillstånd som flykting, kvotflykting eller skyddsbehövande, eller som är anhörig till någon av dessa. Personer som fyllt 18 men inte och som saknar föräldrar i har också rätt till dessa insatser. Öppet arbetslösa/ i program kvinnor Öppet arbetslösa/i program män 2015 2015 2015 2015 2015 2015 2016 2016 2016 2016 2016 2016 jan mar maj jul sep nov jan mar maj jul sep nov *Samtliga personer som är inskrivna. Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik 2016. Förutsättningarna för unga i etableringsinsats är andra än för övriga unga och 90 dagarsgarantin inkluderar ej målgruppen. Etableringsplanen löper vanligen och innehåller såväl obligatoriska (samhällsorientering, svenska för invandrare t.ex.) som individanpassade insatser. har gått till arbete eller studier, till en programinsats och kvarstår i öppen arbetslöshet eller är förhindrade. Av de unga som varit inskrivna i etableringsinsats var i programinsats. Andelen som gått till arbete eller studier var oförändrad jämfört med vid . Varannan ung i etableringsinsats fanns i öppen arbetslöshet eller var förhindrade att delta. har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, genomfört en fördjupad analys av unga nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, som redovisas i rapporten 16. En majoritet unga kvarstår i etableringsinsats tills etableringsplanen löper ut, ett fåtal avbryter för arbete eller reguljära studier (av de unga kvinnorna och av de unga männen). Var tredje ung kvinna och varannan ung man finns efter etableringsinsatserna i arbete eller studier. Fyra av tio övergår efter genomförd etableringsplan till garantierna (jobb- och utvecklingsgaranti eller jobbgaranti för ungdomar). fler män har arbete med stöd och dubbelt så många män har nystartsjobb jämfört med unga kvinnor.15 I rapporten konstaterar myndigheten att unga med etableringsinsats i högre grad än äldre (i etableringen) efter genomförd plan går till arbete, med eller utan stöd, och i betydligt högre grad än äldre gå till studier. Tid som öppet arbetslös innan arbete, utbildning eller insats Varannan ung hade från inskrivning som öppet arbetslös tagit del av arbete, studier eller program. Andelen unga som tagit del av arbete, studier och program från inskrivning har ökat . Källa: Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik 2016. 15 MUCF: Kartläggning av etableringsuppdraget. SOU 2017:19 Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten Tiden som gått innan unga personer övergått till arbete, studier eller insats som leder dit har minskat och var för kvinnor och för män 2016.16 Den vanligaste insatsen unga får är det arbetsmarknadspolitiska programmet jobbgaranti för ungdomar. deltog 53 662 unga i jobbgarantin för ungdomar – en minskning innan. Näst vanligast är förberedande insatser och därefter jobb- och utvecklingsgarantin. Det har fattats beslut om 2 900 utbildningskontrakt, vanligast är kontrakt med enbart studier, är sådana kontrakt och är en kombination av studier och annat; anställning, praktik eller stödjande insatser. 16 Tiden avser antal dagar från inskrivningstillfället, ett genomsnitt för de personer haft en övergång till arbete, utbildning eller program med aktivitetsstöd efter inskrivning som öppet arbetslös. De som redovisas per period är de som uppnått 6 månaders inskrivning . *Uppgifterna bortser från retroaktivt fattade beslut som vid registeringstillfället har avslutats. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016. Om vi ser på hur stor andel unga som gått till arbete eller studier efter inskrivning (se figur 2.8) så utgör de, , , vilket är oförändrat jämfört med . En analys av resultaten för unga kvinnor respektive män visar små skillnader men till de unga kvinnornas fördel. Det är fler unga män inskrivna hos Arbetsförmedlingen. 2015 2015 2015 2015 2015 2015 2016 2016 2016 2016 2016 2016 jan mar maj jul sep nov jan mar maj jul sep nov *Övriga är öppet arbetslösa, övriga avaktualiserade (annat än arbete eller utbildning) eller övriga inskrivna. Källa: Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik 2016. Antal ungdomar som varit öppet arbetslösa sammanhängande i minst Andelen som varit inskrivna längre än minskar 2016 jämfört , i såväl åldersgruppen 16–som 20–. Om vi ser till inrikes respektive utrikes födda så minskar andelen inskrivna unga bland inrikes födda, men inte bland utrikes födda. Av dem som inte gått till arbete, studier eller insats som leder dit återfinns de som är öppet arbetslösa, övriga inskrivna och de som lämnat Arbetsförmedlingen för annan orsak än arbete eller studier.17 17 Det förekommer att ungdomar erbjuds insatser när ungdomen fortfarande står inskriven som öppet arbetslös. För att möjliggöra uppföljning av dessa ungdomar infördes två tilläggskoder som arbetsförmedlarna ska registrera när en ungdom antingen tackar ja eller nej till en erbjuden insats. Antal ungdomar som varit inskrivna och öppet arbetslösa i Antalet unga som är öppet arbetslösa efter inskrivning sjönk inledningsvis för att sedan öka – för . Det är antalet arbetslösa inom etableringsuppdraget som ökar i högre grad men även antalet unga utanför etableringen ökar. Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik visar att unga med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga, och unga som saknar en fullständig gymnasieutbildning är överrepresenterade bland inskrivna arbetslösa ungdomar som har länge arbetslöshetstider. 2015 2015 2015 2015 2015 2015 2016 2016 2016 2016 2016 2016 jan mar maj jul sep nov jan mar maj jul sep nov Källa: Arbetsförmedlingen verksamhetsstatistik 2016. Enligt statistik som samlas in från SKL deltog ungefär 27 000 unga i insatser från kommunen 2015. Många av dessa insatser var anvisade av Arbetsförmedlingen (nystartsjobb t.ex.). Utöver insatser som sker efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen finns mycket annan verksamhet inom kommunerna och unga erbjuds insatser inom kommunernas aktivitetsansvar (), aktiveras i enlighet med socialtjänstlagen eller inom kommunernas integrationsarbete.18 finns möjligheten att i samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling kategorisera inskrivna som har en kommuninsats i en egen kategori, Kommuninsats (15, för mer information se avsnitt 3.5). Underlag från Arbetsförmedlingen visar att drygt 1 000 unga fanns inskrivna och deltog i en kommuninsats sista . Av dem som lämnat densamma (661 individer) var det en majoritet, som gick till insatser hos Arbetsförmedlingen, var inskrivna som öppet arbetslösa. Var femte, , gick till reguljär utbildning eller arbete utan stöd. En jämförelse mellan unga kvinnor och män med kommuninsats visar att en högre andel män går till arbete med stöd, nystartsjobb och program med aktivitetsstöd, en högre andel kvinnor går till öppen arbetslöshet, reguljär utbildning, utbildningskontrakt och blir avaktualiserade av övriga orsaker, en lika stor andel män som kvinnor går till arbete utan stöd och finns inskrivna som arbetslösa som är förhindrade att delta i insats. Det finns stora brister i rapporteringen av vilken insats den unga får av kommunen. Även om det ska ske för samtliga inskrivna i kommuninsats har det endast skett för 347 individer . Den mest förekommande är då ”övrig insats”, en sådan hade , hade jobbsökande inklusive coachning som insats och praktik. 18 SKL: arbetsmarknadsstatistik 2015. Utvecklingen av utbildningskontrakt, YA och trainee Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Enligt förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten har de kommuner som tecknat en överenskommelse med Arbetsförmedlingen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten också möjlighet att nyttja insatsen utbildningskontrakt för unga som ej fullföljt sin gymnasieutbildning och fyllt men ej 25 år.19 Det totala antalet utbildningskontrakt som tecknats är 2 906, och vid årsslutet fanns det 1 900 stycken. Traineejobb är ytterligare en insats som initierades 2015. Antalet traineejobb som har kommit till stånd har varit lågt – ungefär 300 stycken för att vid årsslutet ligga runt 220 stycken. Yrkesintroduktionsanställning, en anställningsform som finns liknar till viss del traineejobb, då det kombinerar utbildning och 19 Förordning (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. –2017 fanns det 756 sådana anställningar.20 Inom ramen för uppdraget att minska ungdomsarbetslösheten ska Dua i sitt arbete särskilt uppmärksamma vikten av jämställdhet i arbetslivet och beakta möjligheterna att motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden. I det perspektivet är det intressant inom vilka branscher som olika arbetsmarknadspolitiska insatser kommer till stånd. Nedan redovisas de branscher inom vilka yrkesintroduktions- och traineeanställningar förekommer. Insatserna yrkesintroduktionsanställning och traineejobb är olika till sin utformning; den första är en anställningsform som förhandlats fram av arbetsmarknadens parter inom ett antal branscher och som innebär att del av arbetstid ägnas åt yrkesrelevant utbildning, den senare ett anställningsstöd för halvtidstjänster där den unge förväntas studera på en yrkesinriktad vuxenutbildning resterande tid. Det var 313 kvinnor och 1 417 män som hade yrkesintroduktionsanställning 2016. Huvudsakligen inom branscherna tillverkning, byggverksamhet och offentlig förvaltning. Det är en ojämn könsfördelning mellan branscherna. Var tredje kvinna finns inom tillverkning, en av fem i offentlig förvaltning och försvar, var sjätte inom vård och omsorg, och var tionde inom byggverksamhet. Sex av tio män finns inom byggverksamhet, och var femte inom tillverkning och enbart inom vård och omsorg och offentlig förvaltning. YA-delegationen och arbetsgivarna arbetar aktivt för att motverka denna fördelning. Det är 198 kvinnor och 120 män som har traineejobb, 285 av dessa inom välfärdssektorn. De finns inom offentlig förvaltning och försvar, utbildning och vård och omsorg. Det är ingen skillnad på könsfördelningen inom de tre områdena, men hälften finns inom offentlig förvaltning och försvar och övriga är jämt fördelade mellan utbildning och vård och omsorg. 20 Förordning (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten SOU 2017:19 Resultat av insatser för unga i samverkansprojekt Arbetsförmedlingen bedriver, med stöd av , två större ungdomsprojekt: Ung framtid och UngKOMP.21 I Ung framtid arbetar Arbetsförmedlingen med intensifierat matchningsarbete och insatser som ökar ungdomarnas aktivitetsnivå. De arbetssökande får ett utökat stöd i arbetssökandet. Arbetsförmedlarna i projektet arbetar med ett mindre antal ungdomar än i reguljär verksamhet. utökades målgruppen och inbegriper nu unga inom etableringsuppdraget. I den senaste uppföljningen framgår att deltog 6 459 ungdomar varav var kvinnor och var män. Av dem som avslutat Ung framtid (4 113 individer) har lämnat till arbete eller studier, varav lämnat till arbete och lämnat till studier.22 Skillnaden mellan könen är liten. UngKOMP är ett projekt som riktar sig till unga långtidsarbetslösa och varannan deltagare har varit inskriven på Arbetsförmedlingen då de påbörjar deltagande i Ung- KOMP. I genomsnitt deltar de i projektet i ett halvt år.23 av de ungdomar som deltar i UngKOMP har som högst förgymnasial utbildning, och därutöver är det vanligt förekommande med en funktionsnedsättning samt en social problematik. Arbetsförmedlingen samverkar i projektet med kommunerna i multi- team som är samlokaliserade. och 1 715 män deltagit i återfinns i arbete eller studier. 21Ung framtid är en del av det Europeiska sysselsättningsinitiativet och startade i de tre regioner i med högst ungdomsarbetslöshet, , och Mellersta . 22Lämnat för arbete innebär i avsnittet Ung framtid en person som under en viss vecka (referensveckan) utförde något arbete (), antingen som avlönade arbetstagare, som egna företagare (inklusive fria yrkesutövare) eller oavlönade medhjälpare i företag tillhörande make/maka eller annan medlem av samma hushåll. Lämnat för studier innebär i avsnittet en person som har lämnat för reguljära studier eller arbetsmarknadsutbildning. 23UngKOMP är en vidareutveckling av det tidigare . Syftet är att implementera en metod som visat sig fungera väl i de tre storstäderna samt och . bedrivs projektet på 16 olika orter i landet. UngKOMP ingår i samverkansöverenskommelserna i de kommuner där projektet bedrivs. Projektet finansieras av Europeiska socialfonden. Antalet sysselsatta unga i åldern 20–har ökat, medan antalet sysselsatta i åldersgruppen 16–är stabilt. Antalet sysselsatta i åldergruppen är det högsta . Arbetslösheten () bland unga är . Andelen inskrivna unga hos Arbetsförmedlingen som andel av den registerbaserade arbetskraften är . Det är de lägsta nivåerna . Den goda konjunkturen är det främsta skälet till detta. Andelen Neet () i åldersgruppen 15–var av befolkningen, fjärde kvartalet 2016. Andelen har varierat mellan och verkar förhållandevis oavsett konjunktur och i jämförelse med arbetslöshetsstatistiken för unga. Andelen Uvas har legat förhållandevis på av befolkningen. Av de som varken kvinnorna och av männen utanför arbete eller studier. unga som varken arbetar eller studerar har inte kontakt med Arbetsförmedlingen eller annan myndighet. Andelen som året därpå återfinns i jobb eller utbildning minskar med stigande ålder. Antalet unga som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har minskat jämfört med , men antalet och andelen som tillhör etableringsuppdraget har ökat och kommer fortsätta öka. Antalet inskrivna unga som har en funktionsnedsättning är oförändrat men har ökat som andel av samtliga inskrivna arbetssökande. En av tre unga som skrivit in sig på Arbetsförmedlingen går till studier eller arbete . Drygt en av tio unga med funktionsnedsättning går till arbete eller studier . Andelen unga med funktionsnedsättning som har en insats har ökat och ligger på fyra av tio. Unga som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, utrikes födda unga samt unga med funktionsnedsättning är i högre grad inskrivna än andra grupper. Unga som är inskrivna i etableringsuppdraget ökar kraftigt i antal. Varannan ung står utan insats efter inskrivning. Unga kvinnor och unga män, i gemen och inom etableringsuppdraget, synes delta i olika insatser men det är oklart hur det relaterar till att de har olika behov. 3Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen I detta kapitel redovisas Duas stöd till kommuner och arbetsförmedlingskontor i deras samverkan på basis av lokala överenskommelser. I avsnitt 3.1 beskrivs kortfattat delegationens arbete , särskilt arbetet för att få lokala överenskommelser till stånd; en mer utförlig redovisning av detta arbete återfinns i delegationens , som lämnades till regeringen . I avsnitt 3.2 redogörs för pågående revidering av de lokala överenskommelserna. Avsnitt 3.3 innehåller en beskrivning av de dialogmöten med kommuner och arbetsförmedlingskontor som kansliet genomfört. I avsnittet redogörs för mötenas syfte, upplägg och genomförande. I avsnitt 3.4 beskrivs delegationens hantering av statsbidrag. I avsnitt 3.5 beskrivs kansliets löpande stöd till kommuner och arbetsförmedlingskontor samt vilka frågor som ställts och vilka synpunkter som inkommit via kansliets reguljära kommunikationskanaler. 3.1Bakgrund – arbetet för att få lokala överenskommelser till stånd Dua definierade tidigt lokala överenskommelser mellan kommun och Arbetsförmedling som ett huvudsakligt redskap i sitt arbete för att främja samverkan. I samarbete med Arbetsförmedlingen genomförde Dua , 25 regionala dialogkonferenser med kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor. Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen Vid dessa dialogkonferenser informerades om Duas uppdrag och om möjligheterna att ingå lokala överenskommelser med Arbetsförmedlingen samt möjligheten att erhålla statsbidrag kopplat till detta. beslutade regeringen om förordningen (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Genom förordningen gavs det arbete Dua dittills bedrivit ny stadga. Av förordningen framgår att Arbetsförmedlingen får ingå en lokal överenskommelse med en kommun om insatser för arbetslösa ungdomar i syfte att varaktigt minska arbetslösheten i kommunen. Av förordningen framgår också att Dua ska ges tillfälle att yttra sig över innehållet i överenskommelsen innan den ingås. utarbetade kommuner och Arbetsförmedlingen, och eventuella andra parter, en preliminär överenskommelse som sändes till Dua för yttrande. granskade sedan den preliminära överenskommelsen och lämnade ett yttrande över varje inkommen preliminär överenskommelse. Totalt lämnade Dua –, 288 sådana yttranden. Slutligen skickades yttranden till både kommun och Arbetsförmedling som kunde beakta yttrandet och vid behov vidta åtgärder innan överenskommelsen undertecknades av behöriga företrädare. Den slutgiltiga överenskommelsen skulle vara Dua till handa . hade 287 kommuner och arbetsförmedlingskontor tecknat överenskommelser om samverkan för att minska arbetslösheten. De flesta överenskommelser har slutits mellan en kommun och den lokala Arbetsförmedlingen. I ett antal överenskommelser är det två eller flera kommuner, men även andra parter finns med i enstaka överenskommelser såsom , folkhögskolor, utbildningsförbund, region, landsting, och Företagarna. De flesta överenskommelserna har tecknats tills vidare med revideringstillfällen eller i vissa fall oftare. 3.2Revidering av de lokala överenskommelserna I samtliga lokala överenskommelser som tecknats mellan kommun och Arbetsförmedling anges att de ska revideras minst en gång . Totalt har det kommit in 90 reviderade överenskommelser av de totalt 287 överenskommelser som har Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen Arbetet med revidering av överenskommelserna fortsätter och många kommuner beräknas lämna en reviderad överenskommelse . Att ha en giltig överenskommelse om lokal samverkan enligt förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten, är en förutsättning för att parterna ska kunna erbjuda arbetslösa ungdomar utbildningskontrakt. Dua har granskat de reviderade överenskommelserna för att få en bild av i vilka avseenden överenskommelserna har utvecklats. Det kan konstateras att de förändringar som gjorts i överenskommelserna i stort sammanfaller med de behov som framkom under höstens dialogmöten. Revideringen har främst avsett de lokala målen och den utveckling av verksamhet som ska bedrivas i samverkan framöver. I cirka hälften av överenskommelserna har målgruppen reviderats, delvis till följd av flyktingsituationen . I av revideringarna har statistik om nyanlända unga tillförts kartläggningen. Många kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor har konstaterat att den verksamhet som planerades när överenskommelserna upprättades också genomförts , och syns det i de reviderade versionerna att det fortsatta arbetet planeras utifrån nya utgångspunkter. En analys av resultatet av samverkan genomförd av de lokala aktörerna, kommun och Arbetsförmedling, medföljer ett antal reviderade överenskommelser. Som en del i sin granskning har Dua också undersökt huruvida de revisionspunkter som fanns med i Duas yttrande över respektive kommuns preliminära överenskommelse också beaktats. Detta har skett i av fallen. initierade Dua, i samråd med Arbetsförmedlingen, dialogmöten för att stödja de lokala parterna i arbetet med att omsätta överenskommelserna i konkret verksamhet. Det fanns bland annat behov av att ge stöd inför den planerade revideringen av överenskommelserna och att informera om aktuella reformer av betydelse för samverkan. Ett viktigt syfte var också att, i ljuset av flyktingsituationen , initiera en diskussion om förutsättningarna för nyanlända ungas etablering på arbetsmarknaden. Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen Det stora antalet unga nyanlända var något som knappast alls beaktades i de tidigast tecknade överenskommelserna men blev mer förekommande i de som tecknades . Representanter för samtliga 287 kommuner som omfattas av en lokal överenskommelse jämte berörda arbetsförmedlingskontor bjöds in till dialogmötena. I samband med att Arbetsförmedlingen bjöd in till dialogmötena betonade Dua vikten av att företrädare från olika delar av såväl Arbetsförmedlingen som den kommunala verksamheten närvarade. Särskilt uppmanade Dua de medverkande parterna att inkludera de delar av verksamheten som rör ungas arbetslöshet, nyanländas etablering på arbetsmarknaden, vuxenutbildning samt kompetensförsörjning och arbetsgivarrelationer under mötena. Inför dialogerna tog Dua fram ett informationspaket med fakta om nyanlända, baserat på statistik från . I informationspaketen finns såväl nationell som regionalt och lokalt anpassad statistik. Förutom statistik över antal asylsökande i åldersgruppen 13–innehåller paketet en ordlista med vanligt förekommande begrepp på området, en generell beskrivning över utbildningsmöjligheterna och skolresultaten i de tio mest förekommande ursprungsländerna för nyanlända unga, en sammanfattning av innebörden av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige1, samt en sammanställning av initiativ som regeringen tagit på området. Dialogmötena startade och pågick . En majoritet av landets kommuner och arbetsförmedlingskontor deltog. Antalet medverkande kommuner per dialog varierade från en till femton. Vid några dialoger medverkade även politiska företrädare. Det kan noteras att representanter inom kompetensförsörjning och arbetsgivarrelationer inte deltog i någon större omfattning. Vid många dialogmöten deltog också andra aktörer, såsom regionförbund, folkhögskolor, samordningsförbund, och, i enskilda fall, fackförbundet . I avsnitt 4.1 presenteras en sammanfattning av de diskussioner som fördes och de medskick som gjordes vid dialogmötena. 1 Lag (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen 3.4Duas hantering av statsbidrag Dua förfogar över medel för att främja och genomföra lokala överenskommelser avseende unga: , 90 miljoner och 25 miljoner . Medlens användning regleras i förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten2. har Dua beviljat totalt närmare 78 miljoner i statsbidrag till kommuner. I detta avsnitt redovisas hur Dua har bedrivit arbetet rörande statsbidrag och hur Dua har använt medlen. Statsbidrag för att utveckla strukturer och processer för traineejobb och utbildningskontrakt utlyste delegationen statsbidrag för vidareutveckling av samverkan mellan kommun, Arbetsförmedling och andra aktörer för att få till stånd samverkan kring utbildningskontrakt och traineejobb. Bakgrunden till utlysningens inriktning var bl.a. det tydliga fokus som i Duas direktiv låg på regeringens målsättning om en 90-dagarsgaranti. Delegationens bedömning var vidare att den samverkan som utvecklas kring de enskilda insatserna även bör kunna ge positiva spin-off-effekter på samverkan i stort. Fokus för de åtgärder som statsbidragen avsåg skulle enligt utlysningen vara strukturellt. Avsikten var att stimulera etablering av gemensamma rutiner och arbetssätt som skapar förutsättningar för en effektiv användning av utbildningskontrakt och traineejobb i syfte att höja utbildnings- och kompetensnivån bland unga och tillgodose kompetensbehoven hos arbetsgivare, och därmed förbättra matchningen. Sammanlagt inkom 157 ansökningar om statsbidrag avseende 172 kommuner. Delegationen beslutade , genom sitt bidragsutskott, om att bifalla 152 ansökningar, att delvis bevilja en och avslå fyra ansökningar. Beviljade medel ska redovisas till delegationen . 2 Förordning (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen I hälften av ansökningarna söktes medel för en samordnare/processledare/koordinator som skulle skapa struktur i processerna för utbildningskontrakt och traineejobb.