sou · H5B315 · 2017-03-10 00:00:00 — Samtliga län har fler apotek 2016 än före omregleringen men ökningen varierar stort mellan länen Samtliga län har fler apotek än vid omregleringen, men ök- ningen varierar stort mellan länen. Tabell 12.2 visar antalet apotek i länen och hur detta förändrats –2016. 1 Utredningen har noterat att denna uppgift från skiljer sig från andra källor som exempelvis Statskontorets rapport omreglerad apoteksmarknad – Slut- rapport (2013:7) s. 44, som anger att det fanns 924 apotek i drift . Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning SOU 2017:15 Tabell 12.2 Antal öppenvårdsapotek i drift per län 2009–2016 Bearbetning av utredningen. har haft den största procentuella ökningen , medan haft den minsta ökningen med 2 nya apotek vilket motsvarar en ökning . Från det att Statskontoret lämnade sin utvärdering har ökningen räknat i procent varit störst i () följt av (). I fem län är antal apotek 2 Utredningen har noterat att uppgifterna från avseende 2009 i några fall skiljer sig från andra källor. Jämför t.ex. med Statskontorets rapport omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 44, samt Tillväxtanalys rapport till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utvecklingen i landets olika regioner (2015:04), s. 51. Skillnaderna är dock mycket små. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning har ett apotek mindre än 2013, men fortfarande 11 fler än 2009. Antalet apotek per invånare är högre i samtliga län 2016 jämfört med före omregleringen Den så kallade apotekstätheten – antal apotek per invånare – i länen och landet –2016 redovisas i tabell 12.3. Tabell 12.3 Antal apotek per 100 000 invånare i länen 2009–016 3 Apotekstätheten 2016 bygger på folkmängden i länen och landet . Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Apotekstätheten är högre i samtliga län jämfört med , men i sju län är den något lägre än vad den var 2013. till landet som helhet är apotekstätheten högre , 14 apotek per 100 000 invånare, än 2013 (13,5 apotek/100 000 inv.) och 2009 (10 apo- tek/100 000 inv.). Detta kan jämföras med genomsnittet i som är 31 apotek per 100 000 invånare. Bland 32 jämförda europe- iska länder har den tredje lägsta apotekstätheten.4 Det bör framhållas att apoteksmarknaderna och de regelverk som styr dem skiljer sig betydligt mellan olika länder. Antalet apotek i områden med liten tillgänglighet till tätorter är nästan oförändrat sedan omregleringen Den geografiska lokaliseringen av apotek kan även beskrivas utifrån Tillväxtanalys så kallade tillgänglighetsklasser. I denna modell delas in i fem områdestyper utifrån närheten till tätorter av olika storlek eller graden av tillgänglighet till dessa. Tabell 12.4 beskriver antalet apotek per områdestyp –2014.5 Tabell 12.4 Antal apotek per tillgänglighetsklass 2007–2014 Källa: Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utvecklingen i landets olika regioner (2015:04), s. 51. 5Tabellen beskriver antalet apotek . Tillväxtanalys bedömer ellertid att upp- gifterna avseende klasserna ”låg” och ”mycket låg” är antingen desamma som 2014 eller näs- tan desamma. För övriga tre klasser är antalet apotek fler . Tillväxtanalys modell är oberoende av administrativa gränser och tar, skillnad från t.ex. förde detta modell, hänsyn till tillgängligheten till tätorter av olika storlek. För en närmare beskrivning av modellen och till- gänglighetsklasserna, hänvisas till Tillväxtanalys rapport till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utvecklingen i landets olika regioner (2015:04), s. 21–23. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Fram till slutet av 2014 hade av de nya apoteken efter omregleringen etablerats i områden i landet med en mycket hög tillgänglighet till tätorter. Utifrån samtal med bedömer utredningen att andelen är ungefär densamma . I områden med en låg tillgänglighet till tätorter har antalet apotek minskat från 24 till 23 , medan antalet apotek är oförändrat i områden med mycket låg tillgänglighet. I dessa två områdestyper är antalet apotek i princip även oförändrat . uppföljningar visar att föränd- ringarna varit relativt små både närmast före omregle- ringen och sett över en längre tidsperiod.6 av befolkningen har mindre än tjugo minuters bilresa till närmaste apotek Befolkningens tillgänglighet till fysiska apotek kan även mätas som närhet till närmaste apotek genom färd med bil. Tillgängligheten med detta mått förutsätter att konsumenterna har faktisk möjlighet att med egen bil eller på annat sätt transportera sig till . nådde av befolkningen det närmaste med bil , vilket kan jämföras vid omregleringen 2009. Vidare hade 2014 av befolkningen mindre än tjugo minuters bilresa till närmaste apotek. Drygt 127 000 personer hade längre än tjugo minuters bilresa, vilket är nästan 10 000 färre än 2009.7 I ett nationellt perspektiv har närheten till apotek förbättrats . Den förbättrade tillgängligheten berör framför allt boende i områden med hög eller mycket hög tillgäng- lighet till tätorter, eftersom huvuddelen av de nya apoteken har etablerats i sådana områden. Antalet personer med längre än 30 minuters bilresa till närmaste apotek har dock minskat i samtliga områdestyper utifrån Tillväxtanalys tillgänglighetsklasser. Sett ur ett länsperspektiv har antalet personer med längre än 20 minuters bilresa 6Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utveck- lingen i landets olika regioner (2015:04), s. 51. 7Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utveck- lingen i landets olika regioner (2015:04), s. 58–59. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning minskat i 16 av 21 län sedan omregleringen. En stor del av dessa förändringar förklaras av en minskad befolkning i berörda områden.8 Närheten mellan apotek utgör i viss mån också ett mått för konsumenternas närhet och tillgänglighet till apotek. I landet som helhet finns det 126 apotek som ligger från ett annat apotek. De flesta av dessa ligger i , , och . utmärker sig genom ett betydligt större avstånd mellan apoteken jämfört med övriga län. Sexton av länets 25 apotek ligger längre bort än från ett annat apotek. Motsvarande för är 3 av 269 apotek.9 Antalet apotek är oförändrat i glesbygdskommuner Apotekens lokalisering i landet kan även beskrivas utifrån Kommuner och Landstings (SKL) kommungruppsindelning.10 Detta redovisas i tabell 12.5 för perioden –2016. 8Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utveck- lingen i landets olika regioner (2015:04), s. 58. 9Samtliga uppgifter avser . Från TLV:s rapport av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd – regeringsuppdrag S2013/9047/(), s. 16–17. 10SKL:s kommungruppsindelning definierades 2011 och delar in landets samtliga kommuner i tio olika grupper. För en beskrivning av samtliga tio grupper hänvisas till . kommer SKL börja tillämpa en reviderad indelning. Utredningens beskrivning i det följande utgår års definitioner. SOU 2017:15 Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Tabell 12.5 Antal apotek per kommungrupp 2009–2016 Storstadskommuner och förortskommuner till storstäder har haft den största ökningen –2016. Antalet apotek i kategorin glesbygdskommuner har varit oför- ändrat sedan omregleringen. Till glesbygdskommun räknar SKL de 20 kommuner med en tätortsgrad som understiger och som har mindre än åtta invånare per kvadratkilometer. Vidare har antalet apotek ökat sedan omregle- ringen bland kommuner i glesbefolkad region, men varit oförändrat sedan Statskontorets utvärdering . Till denna grupp räknas de 16 kommuner med mindre än 300 000 personer inom en radie . 11 Uppgifterna avseende antal apotek i respektive kommungrupp –2016 är hämtade från . Antalet apotek 2009 summerar här egentligen till 924, och inte 929 som anges i betänkandets andra delar. I syfte att få en överensstämmelse med motsvarande uppgift i flertalet av betänkandets övriga tabeller, anges därför i raden ”Summa antal apotek” i tabell 12.5 uppgifter som bygger på att antalet var 929. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Flertalet av de nya apoteken har etablerats på orter där det funnits apotek Flertalet av de nya apoteken efter apoteksomregleringen 2009 har etablerats i områden eller på orter där det har funnits apotek . Tillväxtanalys har bedömt att tillgängligheten i de flesta av dessa fall redan var god.12 Fram hade 98 pro- cent av de nya apoteken etablerats inom från ett redan befintligt apotek. till och med etablerades endast 2 nya apotek längre än från ett befintligt apotek.13 Runt ett trettiotal apotek har sedan omregleringen etablerats på platser i landet eller i förorter till större tätorter där det tidigare helt saknades apotek. Exempel på detta är , , , , och . Vidare har ett stort antal apotek öppnats på handelsplatser och flygplatser vilka tidigare sak- nade apotek.14 Fyra apotek på den så kallade glesbygdslistan har stängts De siffror om antal och geografisk tillgänglighet till apotek som redovisats ovan avser nettosiffror, det vill säga de inkluderar även apotek som avvecklats. –2016 har totalt runt 100 apotek stängts sett till hela landet,15 varav ett tiotal låg längre än från ett annat apotek.16 Av de 110 apotek som fanns på den så kallade glesbygdslistan har fyra stängts till och med 2016.17 Dessa apotek låg i (), (), (V. ) och (). De hade haft ett begränsat öppethållande eller funnits på orter där den lokala vårdcentralen 12Tillväxtanalys, Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service 2014 – Analys av utveck- lingen i landets olika regioner (2015:04), s. 52. 13TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 19. 14Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 46–47. I denna siffra ingår inte apotek som bytt ägare eller apotek som flyttat en kort sträcka (t.ex. inom ett kvarter eller i ett köpcentrum). Uppgiften överensstämmer väl, men inte exakt, med vad TLV redovisat i rapporten uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 20. 16TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 20. 17Den s.k. glesbygdslistan beskriver de 110 apotek vilka, efter avtal mellan staten och ägarna, var skyldiga att drivas vidare fram . Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning stängt.18 I flera av dessa fall ersattes apoteken med ett apoteks- ombud eller liknande verksamhet. Konsumenternas tillgänglighet till apotekstjänster och läkemedel i hela landet påverkas inte bara av antalet fysiska apotek och när- heten till dem utan också av deras öppethållande. Miniminivåer för öppethållande är också ett av flera kriterier för att apotek i gles- bygd ska kunna få statligt bidrag. Apotekens öppethållande är över- lag anpassade efter lokala förhållanden och varierar därför i stor utsträckning mellan olika delar av landet. Öppettiderna har ökat i betydande grad men de varierar stort mellan olika län och områdestyper Flera olika undersökningar visar att apotekens veckoöppettider har ökat i betydande grad efter omregleringen av apoteksmarknaden. Öppettiderna har ökat mer i områden där det har etablerats många nya apotek än i områden där det inte öppnat nya apotek.19 var apotekens genomsnittliga öppettid per vecka.20 Detta kan jämföras med 2013 och före omregleringen 2009.21 Apotekens genomsnittliga veckoöppettid varierar stort mellan länen. varierade den från i i . Statskontoret har tidigare bedömt att öppet- tiderna 2013 ökat i samtliga eller de flesta av länen efter omregle- ringen, och att ökningen varit störst i de län som hade den högsta genomsnittliga veckoöppettiden.22 Mot bakgrund av att den genom- snittliga veckoöppettiden för landet ökat med , är det enligt utredningen sannolikt att Statskontorets bedömning är giltig även 2016. 18TLV, 2014/översyn av apotekens handelsmarginal – slutrapport (), s. 40. 19TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 24. 20Sveriges , Branschrapport , s. 6. 21Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 49. 22Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 50. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Tabell 12.6 beskriver apotekens medelöppettider 2013 utifrån Tillväxtanalys tillgänglighetsklasser. Tabell 12.6 Apotekens medelöppettid/vecka per tillgänglighetsklass 2013 (antal timmar/vecka) Källa: TLV, 2014/översyn av apotekens handelsmarginal – slutrapport (), s. 41. Som framgår är det en mycket stor variation i öppettiderna mellan apoteken i olika områdestyper. I områden med en låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter var veckoöppettiderna 2013 påtagligt lägre än i övriga områdestyper. Det finns enligt utredningen inget som talar för att detta skulle ha förändrats i någon reell betydelse till 2016. TLV har redovisat apotekens medianöppettider . var medianöppethållandet i landet som helhet, vilket kan jämföras med . Medianöppethållandet var högst i , och lägst i . Enligt TLV förefaller det troligt att apoteken använder öppethållandet som ett konkurrensmedel.23 Utredningen gör samma bedömning. fanns det 1 392 apotek i vilket innebär en ökning sedan marknaden omreglerades. Samtliga län har fler apotek 2016 än före omregleringen men ökningen varierar stort mellan länen. 23 TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 22–24. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Antalet apotek per invånare är högre i samtliga län 2016 jämfört med före omregleringen. Antalet apotek i områden med liten tillgänglighet till tätorter är nästan oförändrat sedan omregleringen. Antalet apotek är oförändrat i glesbygdskommuner sedan om- regleringen. av befolkningen har mindre än 20 minuters bilresa till närmaste apotek, och har . Flertalet av de nya apoteken sedan omregleringen har etablerats på orter där det funnits apotek . av de nya apoteken sedan omregleringen har etable- rats inom från ett redan befintligt apotek. Fyra apotek på den så kallade glesbygdslistan har stängts. Öppettiderna har ökat i betydande grad sedan omregleringen men de varierar stort mellan olika län och områdestyper. 12.3Statligt bidrag till öppenvårdsapoteksservice infördes ett särskilt statsbidrag till öppenvårdsapotek i glesbygd. Detta avsnitt beskriver bidragets konstruktion och resultat sedan det infördes. Avsnittet innehåller också en enkel kartläggning av liknande stöd i , och . 12.3.1Beskrivning av dagens stödordning24 I budgetpropositionen tillförde regeringen till anslaget U09 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård, för att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden. 24 Beskrivningen av stödordningen är förenklad och bygger på förordning (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse, TLV:s föreskrifter (TLVFS 2013:4) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse samt TLV:s rapport av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd – regeringsuppdrag S2013/9047/(). För en mer utförlig beskriv- ning hänvisas till TLV:s rapport eller Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning ingen beskrev även att anslaget beräknas till- föras för ändamålet.25 utfärdade regeringen en förordning om stats- bidrag till öppenvårdsapotek för att upprätthålla en god läke- medelsförsörjning i hela landet – förordning (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. För- ordningen trädde i kraft . Denna möjlighet att få bidrag för apotek i glesbygd infördes i samband med att avtalen mellan staten och apoteksaktörer upp- hörde, om att fram utan särskild ersättning driva apoteken på den så kallade glesbygdslistan. Skälet till detta var att det bedömdes finnas en risk för att vissa apotek i glesbygd som uppvisade negativa eller svag lönsamhet skulle läggas ned.26 TLV beslutar om bidrag och meddelar föreskrifter Förordningen anger att det är TLV som prövar bidrag enligt förord- ningen och att myndighetens beslut inte får överklagas. Vidare anges att TLV får meddela föreskrifter om hur statsbidragets storlek ska beräknas och föreskrifter om verkställighet av förordningen. TLV beslutade om föreskrifter (2013:4) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. De trädde i kraft . Begreppet stödordning för statsbidrag till apotek i glesbygd, utgör ett samlingsbegrepp för förordningen och TLV:s föreskrifter. Regelverk och krav för bidraget I förordningen anges att målet med bidraget är att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning i hela landet, och att den som är berät- tigad till ersättning enligt förordningen ska anses ha fullgjort öppen- vårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. 25Alltsedan 2013 har regeringen, i anslagsposten 28 Apotek i regleringsbrevet för Kammar- kollegiet, avsatt 20 miljoner för ändamålet. disponerade Kammar- kollegiet medlen och betalade efter rekvisition ut medlen engångsvis till TLV. har TLV haft dispositionsrätt till medlen. Se även nedan. 26TLV, Redovisning av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd – regeringsuppdrag S2013/9047/(), s. 11. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning begränsning anges vidare att bidrag lämnas i mån av tillgång på medel, det vill säga om det ryms inom det statsfinansiella utrymmet. Förordningen beskriver de krav som ställs för att ett apotek ska vara berättigat till bidrag. Bidrag får endast lämnas till ett apotek som under det kalenderår som närmast föregår bidragsåret 1.var beläget mer än tjugo kilometer från ett annat apotek 2.hade sina lokaler öppna så att konsumenter kunde få tillgång till läkemedel under samtliga kalendermånader 3.hade försäljningsintäkter av läkemedel som uppgick till men inte mer än . Förordningen beskriver även andra krav för att kunna få bidraget, bland annat krav på visst genomsnittligt öppethållande . Tillståndshavaren får inte heller ha skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller vara i likvidation eller försatt i konkurs. Det finns även vissa undantag angivna i förord- ningen. Ett exempel avser punkt 2 där bidrag bestäms i förhållande till antalet kalendermånader har öppet, i de fall inte har öppet samtliga kalendermånader. Berättigade sökande är den tillståndshavare som har tillstånd för det öppenvårdsapotek ansökan avser. Såväl enskilda apotek med en och samma ägare, som apotekskedjor är berättigade att ansöka om bidrag. Stödet är neutralt sett till ägar- och koncernförhållanden och är kopplat till enskilda apotek. Det är inte möjligt att ansöka om bidrag för annan tid än då sökanden var tillståndshavare. Den modell som TLV använder för att beräkna stödet baseras på respektive apoteks försäljningsintäkter av receptbelagda läkemedel för människor exklusive dosläkemedel och distansförsäljning av läke- medel. Uppgifter om försäljningsintäkterna inhämtas från E-hälso- myndigheten. Enligt TLV:s föreskrifter beräknas bidraget enligt en särskild formel. Apotek som uppfyller förordningens krav enligt punkterna 1– 3 ovan, får ett bidrag med minus av för- säljningsintäkterna på receptbelagda läkemedel. Enligt punkt 3 är ett Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning krav att har intäkter av läkemedel på , men inte mer än tio miljoner. Detta innebär att ett apotek vars för- säljning av receptbelagda läkemedel uppgår till maxi- malt kan få i bidrag,27 medan ett apotek vars försäljning är maximalt kan få ett bidrag på 265 000 kronor.28 Figur 12.1 ger en översiktlig bild av beräkningen av bidraget. Figur 12.1 Beräkning av apotekens statsbidrag utifrån försäljningen av receptbelagda läkemedel29 Målnivå: Rörelsemarginal EBITDA Lutning: -4,*- Försäljning RX Försäljning av recepförskrivna läkemedel, miljoner kr Källa: Figur från TLV. I enlighet med TLV:s föreskrifter finns även ett tak avseende högsta möjliga rörelsemarginal före av- och nedskrivningar (EBITDA) per apotek för hela verksamheten som även inkluderar annan intjäning än receptbelagda läkemedel. Taket är satt till 4 pro- cent inklusive bidrag. Överstiger rörelseresultat, inklusive bidrag, detta tak reduceras bidraget till godkänd nivå. Modellen är enligt TLV konstruerad så att det ekonomiska stödet ska vara tillräckligt stort för att uppnå rimlig lönsamhet på ett genomsnittligt apotek, som överkompensation inte ges. 27715 000-(1000 000x0,045)= 670 000. 28715 000-(10 000 000x0,045)= 265 000. 29A) Öppethållande minst , 1–receptförskrivna läke- medel. A+B) Öppethållande minst , 1–receptför- skrivna läkemedel. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Ansökningsprocessen är utformad så att bidrag betalas ut retroaktivt. Genom att TLV:s beslut grundas på uppgifter om faktiskt utfall, minskar risken för att bidrag behöver krävas tillbaka. Bidrag utbetalas cirka efter räkenskapsårets slut. 12.3.2Utfall och resultat av dagens stödordning var som apotek kunde ansöka om bidrag, avseende förhållandena under . Dessa ansök- ningar prövades av TLV och utbetalades . Därefter har TLV betalat ut bidrag vid ytterligare två tillfällen, avseende verksamhetsåren 2014 och 2015. Tio miljoner i statsbidrag till 36 apotek Tabell 12.7 redovisar antalet ansökningar om bidrag från apoteken 2013–2015, antalet bifall och avslag från TLV samt skälen för avsla- gen. Tabell 12.7 Antalet bifall och avslag av ansökningar om statsbidrag för verksamhetsåren 2013–2015 Rörelsemarginal lika efter bidrag Avstånd till närmaste apotek mindre än Öppettider når inte upp till miniminivåer Källa: TLV. För utbetalades totalt till 36 apotek. Motsvarande uppgifter 2014 var till 29 apotek, och 8,8 miljoner till 31 apotek 2013. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning Andelen apotek som sökt och beviljats bidrag har ökat . fick av apoteken bifall, jämfört med 83 pro- cent 2013. En möjlig förklaring till detta är att kunskapen hos apoteksaktörerna om stödets konstruktion och syfte ökar ju det funnits. Bidragets storlek varierar mellan apoteksaktörerna som bidraget funnits har det enbart betalats ut för apotek tillhörande Apotek Hjärtat, , Apoteksgruppen och Kronans Apotek. Det kan noteras att merparten av de apotek som dessa aktörer har fanns , varav många är lokaliserade i gles- och landsbygdsområden. Av de 36 apotek som fick bidrag 2015 fanns 24 apotek på den före detta så kallade glesbygdslistan. Stödets totala storlek varierar mellan apoteksaktörerna. Tabell 12.8 visar aktörernas totalt erhållna stöd och antalet apotek hos respektive aktörer som fått stöd. Tabell 12.8 Totalt glesbygdsbidrag och antal apotek som fick bifall, per apoteksaktör verksamhetsåren 2013–2015 Källa: TLV. Det bör i sammanhanget påminnas om att apoteken inom Apoteks- gruppen, till skillnad från de andra apoteksaktörerna, ägs av enskil- da entreprenörer som själva står får den ekonomiska risken. Dessa har inte samma möjligheter som de övriga apotekskedjorna att fördela ekonomisk risk och kostnader för olönsamma apotek på andra apotek. Sett utifrån detta perspektiv kan stödet enligt utred- Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning ningen ses som särskilt viktigt för apotek i glesbygd som tillhör Apoteksgruppen. Även bidragets storlek per apotek varierar i relativt hög grad mellan apoteksaktörerna, se tabell 12.9. Tabell 12.9 Genomsnittligt glesbygdsbidrag per apotek och apoteksaktör samt genomsnittligt glesbygdsbidrag per apotek totalt, verksamhetsåren 2013–2015 Källa: TLV. Även sett till enskilda apotek är variationen i erhållet bidrag stor. varierade bidraget från för ett apotek i () till nästan för ett apotek i (). Det teoretiskt högsta bidraget som kan erhållas i enlighet med TLV:s modell, , har aldrig betalats under de år stödet funnits. Nästan hälften av apoteken som fick bidrag 2015 var lokaliserade i och Glesbygdsbidraget fördelas även olika mellan länen. Tabell 12.10 beskriver antalet apotek per län som har beviljats bidrag. Geografisk tillgänglighet – nulägesbeskrivning SOU 2017:15 Antal apotek per län som beviljats glesbygdsbidrag för verksamhetsåren 2013–2015 Källa: TLV.