sou · H5B329 · 2017-04-05 00:00:00 — Personuppgifter som behandlas i brottsbe- kämpande verksamhet får enligt 3 kap. 3 § också behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos , Säkerhets- polisen, , , och eller utländsk myndighet eller mellanfolklig orga- nisation. Personuppgifter får även behandlas om det är behövs för att tillhandahålla information som behövs i annan verksamhet hos för utredning och beslut i ärenden som rör vat- tenföroreningsavgift eller tillsyn och kontroll enligt lag eller för- ordning. Personuppgifter får även behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i en annan myndig- hets verksamhet, om enligt lag eller förordning är skyldig att bistå myndigheten med viss uppgift eller om informa- tionen tillhandahålls inom ramen för myndighetsöverskridande samverkan mot brott. Likaså får personuppgifter i ett enskilt fall behandlas för att lämnas ut för vissa andra i paragrafen specifice- rade ändamål eller för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter får enligt 2 kap. 6 § också behandlas om det är nödvändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. I 3 kap. 6 § regleras i vilka fall personuppgifter får lämnas till och Europol, polismyndighet eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till eller utländsk kustbevaknings- eller tullmyndighet inom EES. Personuppgifter får lämnas ut till dem om det är förenligt med svenska intressen och det behövs för att myndigheten eller organisationen ska kunna förebygga, för- hindra, upptäcka, utreda eller beivra brott. Uppgifter får vidare lämnas ut till utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om utlämnandet följer av en internationell överenskommelse som har tillträtt efter godkännande. I 3 kap. 7 § anges under vilka förutsättningar personuppgifter som omfattas av sekre- tess får lämnas ut till , Säkerhetspolisen, Eko- brottsmyndigheten, , och Skatte- verket. Behandling av känsliga personuppgifter I 2 kap. 7 § kustbevakningsdatalagen regleras behandling av käns- liga personuppgifter. Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med käns- liga personuppgifter om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. En ny skattebrottsdatalag har föreslagits Lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid Skattever- kets medverkan i brottsutredningar – som gäller för personuppgiftsbehandling i den del av verksamhet som ligger inom direktivets tillämpningsområde – föreslås ersättas av en ny lag, skattebrottsdatalagen (Skattebrottsdatalag, prop. 2016/17:89). Enligt förslaget ska den nya lagen träda i kraft . Mot den bakgrunden redovisas här enbart förslaget till skattebrottsdatalag. Skattebrottsdatalagen, som har utformats i nära anslutning till polisdatalagen, kustbevakningsdatalagen och åklagardatalagen, föreslås reglera all behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. brottsbekämpande verksamhet avser i första hand sådana brott som anges i 1 § lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar, bl.a. brott mot skattebrottslagen (1971:69) och lagen (2014:836) om näringsförbud. får enligt den paragrafen medverka vid förundersökning i fråga om andra brott, om åklagaren finner sär- skilda skäl för det. Tillämpningsområdet omfattar även sådana brott. Skattebrottsdatalagen ska enligt 1 kap. 2 § endast gälla om be- handlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personupp- gifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter. Lagen ska enligt 1 kap. 4 § i viss utsträckning även tillämpas på behandling av uppgifter om juridiska personer. Lagen föreslås gälla i stället för personuppgiftslagen, men hänvis- ningar görs i 2 kap. 2 § till vissa bestämmelser i personuppgifts- lagen som ändå ska tillämpas. Det gäller bl.a. personuppgiftslagens definitioner, vissa grundläggande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter, information till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter De ändamål för vilka personuppgifter föreslås få behandlas i Skatte- verkets brottsbekämpande verksamhet är uppdelade i primära och sekundära ändamål. Personuppgifter föreslås enligt 2 kap. 5 § få be- handlas om det behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, för att utreda brott eller för att fullgöra för- pliktelser som följer av internationella åtaganden. Personuppgifter som behandlas enligt den paragrafen föreslås också få behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos , Säkerhets- polisen, , , och eller en utländsk myndighet eller mellan- folklig organisation. Personuppgiftsbehandling genom utlämnande föreslås enligt 2 kap. 6 § också vara tillåten bl.a. när det är nödvän- digt för att tillhandahålla information som behövs i annan verk- samhet som ansvarar för, om det kan antas att infor- mationen behövs i ett ärende i den verksamheten. Personuppgifter föreslås i ett enskilt fall få behandlas för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ända- mål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter ska enligt 2 kap. 7 § också få behandlas om det är nödvändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till i en anmälan eller liknande och behandlingen är nöd- vändig för handläggningen. I 2 kap. 11 och 12 §§ föreslås sekretessbrytande bestämmelser som anger i vilken utsträckning personuppgifter får lämnas ut till svenska brottsbekämpande myndigheter och till en utländsk myn- dighet eller mellanfolklig organisation. Behandling av känsliga personuppgifter Känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar en persons ras, etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv, föreslås enligt 2 kap. 8 § inte få behandlas enbart på grund av vad som är känt om en persons sådana förhållanden. Om upp- gifter om en person behandlas på annan grund ska de få komplette- ras med känsliga personuppgifter, om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Åklagare har till uppgift både att bekämpa och lagföra brott, men eftersom åklagares brottsbekämpning syftar till att lagföra redo- visas regleringen av åklagarväsendets personuppgiftsbehandling i avsnitt 3.3.1. 3.2.6Lagen om internationellt polisiärt samarbete Lagen om internationellt polisiärt samarbete tillämpas på polisiärt samarbete mellan och andra medlemsstater i EU och mellan och , , och i den ut- sträckning som följer av internationella överenskommelser. Polis- datalagen gäller enligt 1 a § lagen om internationellt polisiärt sam- arbete för polisens behandling av personuppgifter i det samarbete som regleras i lagen, om inte den lagen innehåller särskilda regler. I 16–21 §§ lagen om internationellt polisiärt samarbete finns be- stämmelser om informationsutbyte enligt Prümrådsbeslutet och den behandling av personuppgifter som är tillåten vid sådant infor- mationsutbyte. I 22 och 23 §§ regleras på motsvarande sätt infor- mationsutbyte enligt CBE-direktivet. I 24–27 §§ finns bestämmel- ser om tillgång till uppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) enligt VIS-rådsbeslutet för utredning av vissa grova brott och för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar sådana brott. Paragraferna reglerar den behandling av personuppgifter som är tillåten för dessa syften. I 28 och 29 §§ finns vissa bestämmelser som är gemensamma för Prümrådsbeslutet, CBE-direktivet och VIS-rådsbeslutet. I propositionen Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater (prop. 2016/17:139) föreslås att lagen om interna- tionellt polisiärt samarbete ska upphävas och ersättas med en ny lag i samma ämne. Där föreslås bl.a. att lagen delas in i kapitel och att det införs fem kapitel som reglerar olika former av personuppgifts- behandling vid polisiärt samarbete med andra stater inom och utan- för EU. Några ändringar i sak föreslås inte när det gäller regle- ringen av behandling av personuppgifter. 3.2.7Lagen om internationellt tullsamarbete Lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete tillämpas på internationellt tullsamarbete som följer av vissa internationella åtaganden och som har till syfte att förhindra, upptäcka, utreda eller beivra överträdelser av tullbestämmelser. Den gäller inte bara för straffrättsliga överträdelser av tullbestämmelser utan även över- trädelser som hanteras i verksamhet effektiv handel. I 2 kap. 6–8 §§ finns bestämmelser om utbyte av uppgifter. Regleringen gäller för både spontant uppgiftsutbyte och utläm- nande av uppgifter på begäran av en behörig utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation. Enligt 8 § ska den myndighet som översänt uppgifter till en utländsk mottagare på begäran av den person som uppgiften rör underrätta honom eller henne om vilken mottagare uppgiften översänts till och för vilket ändamål. Personen behöver dock inte underrättas i vissa i paragrafen angivna situa- tioner. 3.2.8Lagen om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Lagen om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang ger och idrottsorganisationer möjlighet att behandla personuppgifter för att på ett ändamålsenligt sätt kunna upprätt- hålla gällande beslut om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. får enligt 2 § med hjälp av automatiserad be- handling föra ett tillträdesförbudsregister, som innehåller uppgifter om personer som har meddelats tillträdesförbud enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud. I förarbetena framhålls att Polis- myndighetens personuppgiftsbehandling enligt lagen åtminstone delvis är brottsbekämpande (se Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang, prop. 2013/14:254, s. 43). Åklagardatalagen är uppbyggd på samma sätt som polisdatalagen och kustbevakningsdatalagen. Lagen gäller för behandling av per- sonuppgifter i åklagarväsendets operativa verksamhet. Personupp- gifter får behandlas både i åklagares brottsbekämpande verksamhet och om det behövs för att åklagare ska kunna fullgöra andra opera- tiva uppgifter som de har enligt bestämmelser i lag eller förordning. Behandling för sistnämnda ändamål ligger utanför direktivets till- lämpningsområde och berörs därför inte vidare här. endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter. Åklagardatalagen gäller i åklagarväsendets operativa verksamhet, dvs. åklagarverksamhet vid och Ekobrotts- myndigheten. Lagen gäller däremot inte för behandling av person- uppgifter i den polisiära verksamheten vid där polisdatalagen gäller i stället. Åklagardatalagen gäller enligt 1 kap. 4 § till viss del även för be- handling av uppgifter om juridiska personer. Åklagardatalagen gäller i stället för personuppgiftslagen men i 2 kap. 2 § finns hänvisningar som innebär att ett flertal bestäm- melser i personuppgiftslagen ska tillämpas. Det gäller bl.a. person- uppgiftslagens definitioner, vissa grundläggande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter och bestämmelser om informa- tion till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter De ändamål för vilka personuppgifter får behandlas är indelade i primära och sekundära ändamål. De primära ändamålen avser be- handling av personuppgifter för att tillgodose de behov som finns inom åklagarväsendet. De primära ändamålen för behandling anges uttömmande i 2 kap. 5 § åklagardatalagen. Personuppgifter får be- handlas i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet om det behövs för att förebygga eller förhindra brottslig verksamhet, ut- reda eller beivra brott eller fullgöra de förpliktelser som följer av internationella åtaganden. Personuppgifter får även behandlas i åklagarväsendets operativa verksamhet om det behövs för att åkla- gare ska kunna fullgöra andra författningsreglerade uppgifter. De sekundära ändamålen är aktuella när personuppgifter som får behandlas i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet lämnas ut till andra myndigheter eller organisationer för deras behov. En- ligt de sekundära ändamålen, som anges i 2 kap. 6 §, får person- uppgifter behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos , , , , , och , eller hos utländsk myndighet, ett EU-organ eller en mellanfolklig organisation. Likaså får personuppgifter i ett enskilt fall behandlas för att lämnas ut för vissa andra i paragrafen specificerade ändamål eller för något annat ändamål, under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (finalitetsprincipen). Personuppgifter får enligt 2 kap. 7 § också behandlas om det är nödvändigt för diarieföring, eller om uppgifterna har lämnats till åklagarväsendet i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handläggningen. I 2 kap. 13 § regleras i vilka fall personuppgifter får lämnas till och Europol eller en polismyndighet eller åklagarmyndig- het i en stat som är ansluten till . Personuppgifter får lämnas ut till dem om det är förenligt med svenska intressen och det behövs för att myndigheten eller organisationen ska kunna förebygga, förhindra, upptäcka, utreda eller beivra brott. Uppgifter får vidare lämnas ut till utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation om utlämnandet följer av en internationell överens- kommelse som efter godkännande har tillträtt. I 2 kap. 14 § anges under vilka förutsättningar personuppgifter som omfattas av sekretess får lämnas ut till , , , Säkerhetspolisen, Tull- verket, och . Behandling av känsliga personuppgifter Känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar en persons ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv, får enligt 2 kap. 8 § inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om en persons sådana förhållanden. Om uppgifter om en person behandlas på någon annan grund får de dock komplette- ras med sådana uppgifter när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Domstolsdatalagen (2015:728) gäller vid behandling av personupp- gifter hos de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdom- stolarna och hyres- och arrendenämnderna. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om person- uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad sam- ling av personuppgifter. Domstolsdatalagen är enligt 2 § – i motsats till polisdatalagen och och motsvarande lagar – tillämplig i all rättsskipande och rättsvårdande verksamhet vid de allmänna dom- stolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna och hyres- och arrendenämnderna. Lagen gäller också när personuppgifterna vida- rebehandlas i den administrativa verksamheten för att lämnas ut efter begäran. Trots det mycket omfattande tillämpningsområdet regleras endast få frågor i domstolsdatalagen, vilket beror på den vittomfattande ändamålsregeln som medger behandling för hand- läggning av alla typer av mål och ärenden. I de allmänna domstolarna är det framför allt hanteringen av brottmål och vissa anknytande ärenden (t.ex. ärenden om hemliga tvångsmedel, om ändring och undanröjande av påföljd och om in- ternationell rättslig hjälp i brottmål) som omfattas av direktivets tillämpningsområde. För de allmänna förvaltningsdomstolarna är det i huvudsak hanteringen av mål som rör verkställighet av straff- rättsliga påföljder som är av intresse. Domstolsdatalagen gäller enligt 4 § i stället för personuppgiftslagen men i 5 § domstolsdatalagen finns hänvisningar som anger att vissa bestämmelser i personuppgiftslagen ska tillämpas. Det gäller bl.a. personuppgiftslagens definitioner, vissa grundläggande bestämmel- ser om behandlingen av personuppgifter och bestämmelser om information till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Ändamålen för behandling och utlämnande av uppgifter Enligt 6 § domstolsdatalagen får personuppgifter behandlas om det behövs för handläggning av mål och ärenden. Personuppgifter som behandlas enligt den paragrafen får enligt 7 § även behandlas om det behövs för att fullgöra uppgiftslämnande i överensstämmelse med lag eller förordning. Behandling av känsliga personuppgifter I 13 § domstolsdatalagen föreskrivs att uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. 3.3.3Register över ordningsbot och strafföreläggande Föreläggande av ordningsbot och strafföreläggande Föreläggande av ordningsbot och strafföreläggande är förenklade former av lagföring som innebär att den misstänkte föreläggs att godkänna och betala ett i föreläggandet angivet bötes- straff och eventuellt vissa kostnader. Gör den misstänkte det gäller föreläggandet enligt 48 kap. 3 § som en lagakraft- vunnen dom. Åklagare får även enligt 48 kap. 4 § genom strafföreläggande förelägga den misstänkte villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter, om det är uppenbart att rätten skulle döma till sådan påföljd. Förordningen om register över strafförelägganden I förordningen (1997:902) om register över strafförelägganden reg- leras i 2 § rätt att föra register över utfärdade straff- förelägganden och i 3 § skyldighet att föra ett register över uppbörd i ärenden om strafförelägganden (se av- snitt 3.4.3 beträffande sistnämnda register). Ett strafförelägganderegister får enligt 6 § användas för hand- läggning av ärenden om strafföreläggande, för visst uppgiftsläm- nande och för framställning av statistik. I 9 § anges uttömmande vilka uppgifter ett strafförelägganderegister får innehålla. gäller reglerna om register över strafförelägganden bara för , vars tullåklagare får utfärda strafföreläggande. Åkla- gardatalagen är generellt tillämplig och när den infördes konstate- rades det att särreglerna i nu aktuell förordning inte längre behövs i åklagarväsendet (se Åklagardatalag, prop. 2014/15:63, s. 66). Förordningen om register över ordningsbot I förordningen (1997:903) om register över ordningsbot ges Polis- myndigheten rätt att behandla personuppgifter i ett register över förelägganden av ordningsbot. Registret används inte bara av utan även av Säkerhetspolisen, och . All registrering av förelägganden av ordningsbot hanteras i registret. Registret får enligt 2 § användas i ärenden om föreläggande av ordningsbot för handläggning, uppbörd och underrättelser till myndigheter samt för tillsyn, planering, uppföljning och framställ- ning av statistik. I 5 § anges uttömmande vilka uppgifter registret får innehålla. 3.4Särregler för verkställighet av straff 3.4.1Särreglering bara för vissa former av verkställighet Fängelse, skyddstillsyn, villkorlig dom med samhällstjänst och böter Kriminalvården ansvarar för verkställighet av flertalet straffrättsliga påföljder. Det gäller fängelsestraff och frivårdspåföljder i form av skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst. Både och har upp- gifter när det gäller betalning av böter. ansvarar för uppbörd, dvs. frivillig betalning, och för indrivning. De regler om behandling av personuppgifter som gäller i dessa verksamheter och som ligger inom direktivets tillämpningsområde redovisas i det följande. Överlämnande till särskild vård Om rätten beslutar om överlämnande till särskild vård enligt 31 kap. eller överlämnande till särskild vård för unga enligt 32 kap. är det andra myndigheter som ansvarar för verkställigheten. Vid vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall är det socialnämnden eller ett hem där sådan vård meddelas som ansvarar för verkställigheten. Om påföljden är rättspsykiatrisk vård ansvarar enligt 6 § lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting för verkställigheten. Är påföljden ungdomsvård eller ungdomstjänst ansvarar social- . I de fall där påföljden bestäms till sluten ungdomsvård ansvarar enligt 3 § lagen (1998:603) om verk- ställighet av sluten ungdomsvård för verkställigheten. De regler om behandling av personuppgifter som gäller i dessa verksamheter och som ligger inom direktivets tillämpningsområde redovisas i det följande. 3.4.2Verkställighet av fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst Allmänt om lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården innehåller endast övergripande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter. Bestämmelser om de register som ska föras (cen- trala kriminalvårdsregistret och säkerhetsregistret) och detaljerade regler om vilka typer av uppgifter som får behandlas om olika per- sonkategorier finns i stället i förordningen (2001:682) om behand- ling av personuppgifter inom kriminalvården. Lagen gäller enligt 1 § vid behandling av personuppgifter i fråga om personer som –är föremål för personutredning, –är häktade, –är dömda till fängelse, skyddstillsyn eller villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst, eller är ålagda fängelse som för- vandlingsstraff för böter eller vite, eller som på grund av en ut- ländsk dom ska verkställa någon av dessa påföljder i , –på någon annan grund är intagna i häkte eller fängelse, eller –annars transporteras av Kriminalvårdens transporttjänst. Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården gäller utöver personuppgiftslagen och innehåller bara vissa särbe- stämmelser i förhållande till personuppgiftslagen, som i övrigt gäl- ler för Kriminalvårdens verksamhet. Personuppgifter får enligt 3 § lagen behandlas bara om det är nöd- vändigt för att –Kriminalvården ska kunna fullgöra sina uppgifter i enlighet med lag eller förordning, –underlätta tillgången till sådana uppgifter om verkställighet av påföljd eller häktning som rättsväsendets myndigheter behöver, eller –upprätthålla säkerheten och förebygga brott som häktning, verkställighet av påföljd, intagning av annat skäl eller transport utförd av Kriminalvården pågår. Behandling av känsliga personuppgifter Uppgifter som avslöjar en persons ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv får enligt 5 § lagen inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens sådana förhållanden. Om känsliga personuppgifter behandlas på annan grund, får uppgifterna kompletteras med sådana personupp- gifter om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården I förordningen om behandling av personuppgifter inom kriminal- vården finns dels generella regler om vilka uppgifter som får be- handlas, dels bestämmelser om särskilda register. Vilka uppgifter som får behandlas varierar med grunden för att en person före- kommer hos . Reglerna är t.ex. olika beroende på vilken påföljd som verkställs. Det centrala kriminalvårdsregistret regleras i 34–36 §§. Ända- målet med registret är dels att möjliggöra för myndigheten att full- göra sina författningsenliga uppgifter, dels att underlätta tillgången till sådana uppgifter om verkställighet av påföljd som rättsväsen- dets myndigheter behöver. Endast personer som har dömts till