sou · H5B326 · 2017-04-03 00:00:00 — Mot den bakgrunden har kartläggningen inledningsvis skett genom sökningar på internet inklusive sociala medier, som resul- terat i ett stort antal rapporter, tidningsartiklar, översikter, fakta- böcker och andra dokument från senare tid, där delningsekonomin och dess olika aktörer beskrivs. 3Bolagsverket tillhandahåller mot avgift en prenumeration på en söktjänst för årsredovisningar. 4Ett bolag finns dock registrerat i under firma , som driver webbplattformar i de nordiska språkversionerna och svarar för vissa servicefunktioner. Intäkt- erna av den nordiska verksamheten tycks dock, med hänsyn till den begränsade omsättningen i det danska bolaget om , redovisas i Airbnb:s euro- peiska dotterbolag med säte i . Modeller för delningsekonomiska transaktioner och resulterat i en förteckning över delningsekonomiska platt- formar, där verksamheten beskrivs översiktligt i termer av varu- eller tjänsteområde, kommersiell eller ideell verksamhet och geografisk produktmarknad. Vidare har, som underlag för utredningens kom- mande analys av användaraspekter, vissa anteckningar gjorts om platt- formarnas informationsinnehåll med avseende på t.ex. prisinfor- mation, kontaktuppgifter och användarnas roller. Med utgångspunkt från förteckningen har därefter komplet- terande data inhämtats från bl.a. företag och organisationer bakom plattformarna, utredningens experter och olika samhällsaktörer, som lett till kompletteringar av dataunderlaget. Värdefulla kom- pletteringar har också inkommit genom de diskussioner i fokus- grupper med användare som undersökningsföretaget genom- fört på uppdrag av utredningen och i samband med workshops i regi av Hallå konsument där utredningen deltagit. Kartläggningsarbetet avbröts när tydliga tecken på s.k. teoretisk mättnad inträdde.5 Resultatet och dess tillförlitlighet kommenteras närmare nedan. 3.1.2Allmänt om kartläggningens resultat Utredningens förteckning omfattar ett sextiotal plattformar eller typer av plattformar och utgörs av webbaserade plattformar, mobilappar eller fysiska mötesplatser via vilka delningsekonomiska transaktioner kan utföras. Här ingår även löst, eller inte alls, organi- serade grupper eller nätverk, exempelvis på sociala medier som Facebook. Det finns ett mycket stort antal sådana grupperingar, som inte låter sig närmare kartläggas och kvantifieras. De anges därför i förteckningen som en företeelse. Detsamma gäller, av samma skäl, s.k. cykelkök, klädbibliotek och liknande marknadsplatser. Med den metod som utredningen, mot bakgrund av delnings- ekonomin speciella särdrag, varit hänvisad till är det oklart hur stor andel av samtliga plattformar för delningsekonomiska transak- tioner som kunnat fångas i kartläggningen. Osäkerheten är störst när det gäller lokala plattformar, som bytesmarknader och lik- 5 Teoretisk mättnad innebär att inflödet av ny information avtar trots att datafångsten fort- sätter och, i detta fall, att de exempel på nya webbplattformar som inkommer redan är kända. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Dessa kan vara väletablerade fysiska fora för delande (såsom Cykelkök) men de kan också vara tillfälliga, arrangeras en enstaka dag (såsom klädbytardagar), eller en speciell tid , såsom en Facebook-grupp för lån av studentbalklänningar. De plattformar som framträder i kartläggningen representerar en betydande bredd i olika slag av verksamheter, både i en geografi- sk dimension och i vad avser dimensionen ideell kontra kommer- siell verksamhet. De olika slag av varor, tjänster och nyttigheter som delas via plattformarna representerar också vitt skilda om- råden, såsom hyra eller lån av bostäder och fritidsbostäder, hyra, byte och lån, av lös egendom av många skilda slag såsom verktyg och maskiner, kläder, leksaker och fritidsutrustning. Vidare finns plattformar för samåkning och en rik variation av olika andra tjänste- typer som barnpassning, trädgårdsarbete, städning, datorhjälp, transporttjänster etc. Sammantaget bedömer utredningen att kartläggningen ger en god kvalitativ bild av delningsekonomiska plattformar i utifrån de dimensioner och infallsvinklar som utred- ningen valt att beskriva.6 Den ger också ett gott underlag för att, ur det mycket heterogena materialet, identifiera några huvudsakliga modeller för delningsekonomiska transaktioner, som används av eller är tillgängliga för svenska användare. Det bör dock understrykas att utvecklingen inom området går fort; plattform- arnas innehåll och utformning förändras. Nya aktörer tillkommer ständigt och andra faller från. 3.2Modeller för delningsekonomiska transaktioner Som framgått är variationen i materialet stor i flera dimensioner. Två viktiga sådana dimensioner är den geografiska spännvidden och förhållandet mellan ideell och kommersiell verksamhet. Den kom- mersiella-ideella dimensionen finns såväl i relationen mellan använd- are som i relationen mellan användare och förmedlare. Det finns aktörer med webbaserade delningsplattformar, som inte tar betalt 6 Se bilaga 2. Modeller för delningsekonomiska transaktioner för förmedlingstjänsten och där ett villkor för användning av platt- formen är att användarna inte heller ska ta betalt av varandra.7 Figur 3.1 Geografiska och kommersiella-ideella dimensioner i delningsekonomin Ytterligare en dimension, som berörts, gäller utformningen av plattformen i termer av, å ena sidan, digital, webbaserad, och, å andra sidan, analoga, fysiska, platser eller medier. Utvecklingen från tid- ningsannonser, analoga anslagstavlor till specialdesignade webb- portaler har inneburit att transaktionskostnaderna för användarna minskat. Sådana informationstekniska lösningar leder också till att 7 Ett exempel är den brittiska ideella föreningen där föremål kan skänkas eller lånas ut. Medlemskap tecknas kostnadsfritt via webbplatsen, dock krävs att den sökande erbjuder minst ett föremål till skänks eller för gratis utlåning. Det förutsätts också att användarna inte tar betalt av varandra. Modeller för delningsekonomiska transaktioner den potentiella marknaden för de nyttigheter som erbjuds i del- ningsekonomin ökar avsevärt. Det är av allt att döma den utveck- lingen som medfört att delningsekonomin, inte minst i media, kommit i starkt fokus . Det finns även sociala och ekologiska drivkrafter bakom delnings- ekonomins framväxt, vilket ska beskrivas närmare bl.a. i kapitel 4. Emellertid drivs en majoritet av de enskilda, webbaserade plattformar utredningen identifierat på kommersiell bas och i aktiebolagsform.8 I det läget uppstår en konsumentnäringsidkarrelation mellan före- taget bakom plattformen och den enskilde användaren.9 I sådana relationer kan, som närmare ska beskrivas i kapitel 5, det marknads- rättsliga regelverket tillämpas. Utredningen ska särskilt analysera de konsumenträttsliga delarna i dessa regler. Mot den bakgrunden är de kommersiella, webbaserade plattformarna av särskilt intresse från utredningens utgångspunkter. Ett exempel på fysisk/analog plattform är Fritidsbanken, som är en ideell verksamhet med utlåning av fritidsutrustning utan ersätt- ning, i lokaler som företrädesvis väljs i närhet till idrottsanlägg- ningar. Fritidsbanken återfinns således i nedre högra delen i figur 3.1. Andra exempel är butiker för utlåning eller uthyrning av begagnade kläder, verktygsbibliotek och liknande verksamheter. De fysiska, analoga plattformarna bedrivs betydligt oftare än de digitala i ideell form, även om det också förekommer att viss ersätt- ning tas ut av användarna. Exempelvis kan en användare, efter att ha lånat kläder ett antal gånger i ett klädbibliotek, förväntas arbeta där några kvällar. Andra alternativa betalningssätt förekommer också, liksom att penninggåvor, som i detta sammanhang i många fall kallas ”donationer”, ibland uppmuntras. Utredningen har dock inte funnit något fall där en delningseko- nomisk verksamhet med en fysisk analog plattform är i kommersi- ell i den meningen att ekonomisk avkastning är ett mål; snarare 8Här ska understrykas, mot bakgrund av vad som tidigare anförts, att utredningens kart- läggning inte ger någon vägledning om vilken andel av de samlade delningsekonomiska transaktionerna som utförs på kommersiella respektive ideella plattformar. 9Begreppet ”företag” används här i en bred, konkurrensrättslig, mening. Det innebär att det omfattar varje form av verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Det spelar ingen roll om den är inriktad på att ge vinst eller inte. Det spelar inte heller någon roll i vilken juridisk form den bedrivs. Aktiebolag, handelsbolag, enskilda firmor och ekonomiska föreningar är företag. Även statliga och kommunala organ kan falla in under begreppet, dock inte i de delar som avser myndighetsutövning. Modeller för delningsekonomiska transaktioner bedrivs verksamheten, om avgifter tas ut, enligt en självkostnads- princip eller för att delvis täcka verksamhetskostnaderna. Mer än hälften av de plattformar som utredningen identifierat, 38 av drygt 60, drivs kommersiellt. I något enstaka fall bedrivs verk- samheten i en ekonomisk förening. Aktiebolagsformen är dock den dominerande associationsformen bland de svenska kommersiella aktörerna i delningsekonomin, som utredningen identifierat. Den klart vanligaste betalningsmodellen för plattformarnas för- medlingstjänster utgörs av provisionsersättning, men det förekom- mer också andra sätt att beräkna ersättning och ta betalt. Ett sådant exempel är betalning genom köp av ”premium- eller guldmedlem- skap”.10 En grundläggande servicenivå kan då vara kostnadsfri, men ett betalt medlemskap ger ytterligare funktioner och uppges öka användarens chanser att finna en motpart och genomföra en transak- tion. Kombinationer av fast ersättning och provision förekommer också. I många fall är det användarna som tillhandahåller en nyttig- het som betalar för förmedlingstjänsten. Utöver medlemsavgifter och provision tillämpas ibland fasta avgifter per transaktion (servic- avgifter), som kan tas ut även av den som t.ex. hyr något eller köper en tjänst. Här bör också uppmärksammas att användarna inte sällan, som ett villkor för användning, överlåter sina data till platt- formen. Sådana data har i sig ett värde och detta utgör också en typ av ersättning, som betalas till plattformen av båda användarna i en delningsekonomisk transaktion. Ersättningen mellan användarna, t.ex. de som tillhandahåller respektive köper en tjänst, bestäms vissa fall på plattformen. I andra fall disponerar parterna själva fullt ut över ersättningens storlek. Det kan t.ex. ske genom att den som annonserar ut ett föremål för uthyrning anger priset eller annan tidsenhet, jämte bild 10 Exempelvis , se följande avsnitt. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Det är en modell som nära ansluter till systema- tiken på Blocket och liknande digitala annonsmarknadsplatser. Mot- svarande modell förekommer alltså även på delningsekonomiska plattformmar för t.ex. tjänster. Det finns också exempel på att priser, eller prisintervaller, reg- leras på ett mer eller mindre detaljerat sätt på plattformen. I ett fall avseende tjänsteförmedling, där målgruppen bland tillhandahållare är ungdomar mellan , anges att timersättningen nor- malt varierar mellan och beroende på utförarens ålder och erfarenhet.11 Ett företag, som förmedlar tjänsten ”hemtransport av varor från butiker”, tillämpar en fast ersättning per uppdrag till transportören och ett högre pris för den som får transporten utförd. Mellanskillnaden utgör ersättning till plattformen för förmedlingen.12 Ett par företag, som förmedlar transporttjänster, tillämpar en typ av auktionsförfarande, där den användare som söker en transporttjänst publicerar uppdraget på plattformen, varpå olika transportörer kan lämna anbud via e-post direkt till motparten.13 Även bland de ideella aktörerna förekommer anvisningar och restriktioner om betalning, eller ”icke betalning”. Det handlar ibland om mer eller mindre uttryckliga förbud mot ersättning i pengar, i regel i form av villkor för användning av plattformen eller för medlemskap. I andra fall finns bestämmelser om självkostnads- pris, som kan ha en varierande detaljeringsgrad. En ideell förening, som förmedlar samåkning, tillämpar exempelvis ett system med själv- kostnad för reglering av ersättning mellan användarna, förare och passagerare. Av föreningens användarvillkor framgår att ersätt- ningen ska beräknas per kilometer utifrån bil- kostnadskalkyl för respektive fordonsmodell och kan variera mellan och per kilometer.14 Härtill kommer den mångfald av olika, icke monetära, system för att bidra till verksamheten på företrädesvis analoga, fysiska plattformar, såsom att ideellt bidra med arbetstid, erbjuda över- nattning när man själv övernattat eller att lämna in begagnade kläder eller föremål till en ideell delningsverksamhet. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Användarnas trygghet borde, rent teoretiskt, vara en viktig förut- sättning om en delningsekonomisk plattform ska kunna attrahera så många personer att en kritisk massa av användare uppnås.15 Den som via en delningsekonomisk plattform vill hyra t.ex. en gräsklip- pare, men gång på gång inte kan finna någon i rimlig närhet, kommer sannolikt att sluta söka via den plattformen. Detsamma gäller om den som vill hyra ut något eller erbjuda en tjänst inte kan finna en intresserad motpart. I både kommersiella och ideella verksamheter torde strävan efter användartrygghet, som kan attrahera nya användare och bidra till en kritisk massa av användare, att utgöra en strategisk grundförut- sättning för verksamheten. Det gäller i synnerhet de kommersiella aktörerna, eftersom verksamheten är beroende av intäkter från användarna. De delningsekonomiska aktörerna tillämpar mot den bakgrunden olika metoder för att skapa trygghet och tillit mellan användarna och mellan dem och plattformen. En sådan metod är att tillhandahålla någon form av betygsystem, dvs. mer eller mindre utvecklade och systematiserade modeller, där användarna kan betygsätta varandra. Det kan ske i olika skalor i eller utan kombination med kommentarer eller öppna omdömen. Det är dock inte alla plattformar som har sådana betygsystem. I något fall där möjlighet till betygsättning saknas är legitimering via Bank-ID, dvs. att säkerställa användarens identitet, en förutsätt- ning för att använda plattformen. Syftet är att skapa trygghet bland användarna. Det är dock vanligt att både betygsättning och legiti- mering erbjuds. En annan metod för legitimering av användare är inloggning på plattformen via Facebook-konton. Användaren kan då få information om motparten via dennes Facebook-profil. I några fall, särskilt inom det segment som avser hyra av bostäder och fritidsbostäder, förekommer olika slag av ekonomiska garantier, som ska täcka kostnader för eventuella skador som hyresgästen orsakat. Sådana garantier kan ställas ut av den förmedlande platt- formen eller i form av deposition som hyresgästen betalar i förväg. Airbnb garanterar exempelvis att betala upp till 1 miljon USD i 15 I kapitel 4 behandlas faktorn ”trygghet” utifrån utredningens empiriska studier av den svenska befolkningens erfarenheter av delningsekonomi. Modeller för delningsekonomiska transaktioner ersättning för skador som orsakats av hyresgästen. Det motsvarar f.n. . Sådana garantier utställs av det för- medlingsföretag som står bakom plattformen och utgör inte för- säkringar. Försäkringar, som kan täcka skador i relationen mellan användarna tillhandahålls av försäkringsbolag och tecknas ibland av det företag som tillhandahåller plattformen och utför förmedlings- tjänsten. Sådana försäkringar förekommer, som ska visas nedan, både bland svenska och internationella aktörer. I vissa fall finns också kundtjänst till vilken användaren kan vända sig om problem med t.ex. en motpart uppstår. Ett sådant exempel är Airbnb, som har bemannad kundtjänst dygnet runt. Detta är dock en ovanlig service bland de aktörer som omfattas av kartläggningen. I vissa fall erbjuds dock en chattfunktion i ett pop- up-fönster där frågor kan ställas. Snarare har utredningen det gene- rella intrycket att ”vanliga frågor och svar” och annan liknande information i de flesta fall utgör ”kundtjänsten”. Det tycks överlag vara meningen att användarna ska klara sig själva och själva lösa eventuella problem, tvister och missförstånd som kan uppkomma mellan dem. De flesta aktörer erbjuder någon form av kontakt- formulär, men det är utifrån plattformarnas utformning och infor- mationsinnehåll överlag oklart vad plattformarna kan bidra med om problem uppstår mellan användarna. Sammanfattningsvis kan dras slutsatsen att de plattformar, digitala eller fysiska/analoga, som utgör strategiska informations- knutpunkter i delningsekonomin, kännetecknas av en mycket stor bredd, en spännvidd mellan ytterligheter i flera olika dimensioner, och att ett närmast oändligt antal olika slag av nyttigheter förmed- las. Exempel på sådana ytterligheter är Airbnb med en omfattande verksamhet i många länder och miljardomsättning och, å andra sidan, Gratisbutiken i , som drivs mycket lokalt och helt på ideell bas. Många olika sätt att skapa trygghet för användare finns också. Det innebär sammantaget en betydande pedagogisk utmaning när modeller för delningsekonomiska transaktioner ska kategoriseras och beskrivas. Det finns i stort sett lika många modeller som aktörer. Mot den bakgrunden inleds den följande framställningen med en kategorisering av de identifierade delningsekonomiska plattform- arna utifrån geografisk produktmarknad samt i dimensionerna ideell-kommersiell och digital-analog. Modeller för delningsekonomiska transaktioner huvudmodeller närmare, som är representativa utifrån den kart- läggning utredningen genomfört och med exempel från verkliga verksamheter. 3.2.2Delningsekonomiska modeller i ett geografiskt perspektiv I ett geografiskt perspektiv visar inventeringen att delningsekono- miska plattformar kan delas in i följande huvudgrupper. 1.Internationella plattformar som vänder sig till användare i många länder och där delning av tillgångar kan ske internatio- nellt (Airbnb m.fl.). 2.Internationella plattformar som vänder sig till användare i många länder men där delning av tillgångar sker lokalt (Street- bank, m.fl.). 3.Nationella plattformar som vänder sig till användare i och där delning av tillgångar sker lokalt (Rentl, Yepstr m.fl.). 4.Lokala plattformar, praktiskt taget uteslutande analoga, där del- ning av tillgångar sker lokalt (gratisbutiker, klädotek etc.). 5.Grupper på Facebook och andra sociala medier, som inte är specialanpassade för delningsekonomiska transaktioner och där delning av tillgångar sker lokalt. Det finns också många exempel på mellanformer och att strukturen bland plattformarna förändras. Flera svenska plattformar, som räk- nats i kategorin ”nationella”, är på väg, eller strävar efter, att bli internationella, men delning av tillgångar sker lokalt. I tabell 3:1 visas en översikt över fördelningen av de plattformar utredningen identifierat i det beskrivna geografiska perspektivet i kombi- nation med hur de kategoriserats i delar som avser dimensionerna kommersiell-ideell och digital-analog. Underlaget utgörs av för- teckningen av plattformar som återfinns i bilaga 2. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Tabell 3.1 Fördelning av delningsekonomiska plattformar i utredningens inventering utifrån geografisk, ideell-kommersiell samt analog-digital dimension Lokal med lokal delning Här ska understrykas att kategori D, lokala plattformar med lokal delning, i själva verket omfattar ett mycket stort antal separata, lokala verksamheter utöver de som utredningen funnit. I många av dessa fall sker delning via lokala Facebook-grupper, som utgör en typ av digital plattform. Några kvantitativa slutsatser kan därför inte dras i denna del. Även i övriga delar ska sådana slutsatser av kart- läggningen dras med stor försiktighet. Syftet med inventeringen är heller inte, som framgått i det föregående, att kvantifiera de del- ningsekonomiska aktörerna, utan att ge en bild av vilka slag av plattformar som förekommer i olika dimensioner. 3.2.3Konkreta exempel på delningsekonomiska transaktionsmodeller Med utgångspunkt från de berörda huvudsakliga kategorierna kan transaktionsmodeller beskrivas i mer konkreta termer. I flera av kategorierna A–D i tabell 3.1 kan olika variationer finnas. I det följande redovisas huvuddragen i några sådana modeller med ut- gångspunkt från hur verkliga aktörer presenterar sina plattformar. Urvalet har gjorts så att det omfattar representativa modeller i flera aspekter, såsom trygghetsskapande funktioner, dimensionen kom- mersiell-ideell verksamhet och inom olika varu- och tjänsteområden. Bokstavskodningen i följande rubriker hänför sig till kategoriindel- ningen i tabell 3.1. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Utredningen har, så långt möjligt, strävat efter att beskrivning- arna av de olika plattformarna ska faktagranskas av aktörerna. Det har varit mycket tidskrävande att finna kommunikationskanaler, t.ex. e-post, till företagen bakom plattformarna. I något fall har vi inte funnit någon kontaktväg. I ett annat fall har det krävts att ut- redningen använt ett kontaktformulär för att ansöka om att få en relevant e-postadress för vidare kommunikation. Vi inleder framställningen med Airbnb, som av allt att döma är världens största delningsekonomiska plattform utifrån antalet an- vändare. Det är också en av de plattformar som utredningen upp- fattar som förhållandevis väl utvecklad när det gäller funktioner ägnade att skapa förtroende och trygghet bland användarna. Modell A1 – Airbnb Airbnb är ett amerikanskt företag och en kommersiell aktör inom förmedling av tillfälligt boende mellan privatpersoner. Sedan starten har företaget växt kraftigt och förmedlar nu boende på 34 000 orter i 191 länder. Totalt finns cirka 60 miljoner använd- are världen över enligt bolagets webbplattform. Förmedlingstjänsten marknadsförs via plattformen som ”ett community som bygger på förtroende”. Sådant förtroende försöker Airbnb skapa bl.a. genom att användarnas profiler kan verifieras genom inscannade nationella identitetskort, genom en öppen dia- log mellan användare, genom system för skadeersättning samt be- mannad kundtjänst dygnet runt.16 Användaren kan också koppla sin Airbnb-profil till sina profiler på andra webbaserade tjänster och sociala medier såsom t.ex. Facebook. Airbnb hanterar också betalningsströmmarna mellan använd- arna. Betalning till den som hyr ut en bostad överförs först sedan gästen checkat in i bostaden och konstaterat att den motsvarar vad som utlovats. På webbplatsen finns också möjlighet att lämna omdömen om motparten i hyresförhållandet. Sådana omdömen får omfatta högst 500 ord och måste följa företagets uttryckliga riktlinjer för om- 16 Med begreppet ”profil” menas det användarnamn eller ”alias” som användaren tillämpar på plattformen och den personliga information som kopplas till profilen. Modeller för delningsekonomiska transaktioner Omdöme kan redigeras , alternativt till dess att motparten lämnat sitt omdöme. Det är hyresvärdarna i den del- ningsekonomiska transaktionen som bestämmer hyran för det till- fälliga boendet, men Airbnb tillhandahåller riktlinjer och statistik för rumspriser i olika städer och vid olika tider . Vidare tillämpas ett premieprogram där en hyresvärd som enligt vissa kriterier rankats som flitig, noggrann och trevlig, kan bli ”Super host”. Sådana värdar premieras med en resecheck om visst belopp och en ”Super host-märkning” av profilen. Resechecken kan användas vid hyra av andra Super hosts. Premieprogrammet liknar de olika lojalitetsprogram som tillämpas i många branscher och syftar till att knyta kunder till företaget och minska användarnas incitament att finna andra, konkurrerande plattformar. I detta fall utgör det dessutom ett incitament för hyresvärdar att erbjuda ett attraktivt hyresobjekt och ett exemplariskt värdskap.