sou · H4B346d4 · 2017-01-01 00:00:00 — En beskrivning av genomförande och metoder Utredning kring andelen barn med grav språkstörning vid () genomförde en undersökning på uppdrag av U2013:02 (hädanefter benämnd kommittén). Syftet med undersökningen var att uppskatta andelen barn med grav språkstörning i . Det finns en diagnos över generell språkstörning (F80.2B) och en delmängd av dessa antas ha en grav språkstörning. Kommittén har bland annat haft som uppdrag att ta fram en ny definition av grav språkstörning, för ny definition se bilaga 1 och avsnitten ”BILAGA 1 till logopeder”. SCB:s uppdrag har varit att utifrån den nya definitionen av grav språkstörning uppskatta andelen barn med grav språkstörning i . För att genomföra en uppskattning har ett icke sannolikhetsurval av fem landsting genomförts och det var totalt 15 logopedmottagningar som deltog i undersökningen. Ambitionen var att varje landsting skulle totalundersökas. Resultatet i form av tabeller levererades enligt överenskommelse. Undersökningsledare på var och var metodstatistiker. Utredningens kontaktperson gentemot SCB var . Som expert inom ämnesområdet deltog logoped från Logopedbyrån. Undersökningens syfte var att uppskatta andelen barn med grav språkstörning i . Målpopulationen var barn i . Via ett icke sannolikhetsurval valdes fem landsting ut att delta i undersökningen. Kommittén ansvarade för valet av landsting. Inom landstingen skulle barnen med generell språkstörning födda 2005- 2007 totalundersökas med avseende på förekomst av grav språkstörning. Undersökningen bygger på följande antaganden: -Den grava språkstörningen upptäcks innan barnet börjat skolan och antas ha träffat en logoped när de är fem, sex eller . -De barn som har grav språkstörning har en F80.2B-diagnos. -Diagnosen F80.2B ställs inte om logopeden misstänker att barnet har en utvecklingsstörning (logopeden kan då ställa till exempel diagnosen F80.9 och kanske föreslå en psykologutredning). -De barn vars logoped misstänker utvecklingsstörning hinner få en utvecklingsbedömning innan de börjar skolan, så att en korrekt F80.2B-diagnos kan ställas. -Diagnosen F80.2B ställs helst när språkstörningen är typisk och språkstörningen är den primära funktionsnedsättningen. -I de fem länen finns logopedkulturer av olika slag representerade, så att undersökningen sammantaget kan bli så rättvisande som möjligt. -Den absoluta merparten av logopederna ställer upp i undersökningen så att bedömningen av totala antalet barn med grav språkstörning blir så korrekt som möjligt. På grund av att undersökningen är genomförd som ett icke sannolikhetsurval kan resultaten inte generaliseras till målpopulationen utan vidare. Det skulle också vara svårt att generalisera ett sannolikhetsurval om fem landsting till barn i . Urvalet av landsting styrdes bland annat av: -Att hade få privata aktörer. Om det finns flera logopedmottagningar med separata journalsystem skulle det finnas en risk att samma patient förekommer i undersökningen. Av denna anledning valdes inte . -Geografisk spridning mellan landsbygd och storstäder. Om resultatet är homogent för de fem landstingen ger det en indikation på att resultatet kan generaliseras till barn i . Om resultaten skiljer sig mellan landsting tyder det på att det är svårt att generalisera till barn i men det ger en indikation på ett intervall det ”sanna värdet” kan ligga inom. Ambitionen var att totalundersöka alla fem landsting. Det finns dock ett bortfall av logopedmottagningar på grund av bland annat stor arbetsbörda. Eftersom ett bortfall finns i undersökningen har det geografiska upptagningsområdet (kommun) för respektive logopedmottagning blivit en viktig information i analysen. Genom att ta hänsyn till antalet barn i upptagningsområdet kan andelen barn med grav språkstörning uppskattas. Tabell 1 visar antalet barn födda i de undersökta landstingen samt antalet barn i de undersökta upptagningsområdena. Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. SCB har tillsammans med kommittén och logoped utformat frågorna i blanketten. Genom en pilotstudie som logoped genomförde på testades undersökningens genomförande och frågeformulär. Genom erfarenheter från pilotundersökningen utformades en slutgiltig blankett samt instruktioner till kontaktpersonerna på logopedmottagningarna och till logopederna som skulle göra bedömningen. För frågeblankett och instruktioner se bilaga 1. Frågeblanketten bestod av 7 numrerade frågor samt en kommentarsruta. Inför uppdragets start hade kommittén i uppdrag att säkerställa att landstingen på ett enkelt sätt kunde lokalisera barn med diagnosen generell språkstörning ett givet födelseår. Kommittén ansvarade även för att rekrytera kontaktpersoner på landstingen. Kontaktpersonerna på landstingen beställde lika många blanketter som det fanns barn med generell språkstörning de givna födelseåren. SCB distribuerade undersökningen med packetutskick innehållande blanketter, informationsbrev, instruktioner och svarskuvert. I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes som en del i ett regeringsuppdrag. Brevet informerade även om personuppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen. Inga personnummer eller liknande identifikationsuppgifter har samlats in på frågeblanketten eller registrerats av SCB. Logopederna på landstingen har fyllt i en blankett per barn med diagnosen generell språkstörning. Undersökningen omfattar följande variabler -Kontrollfråga om diagnosen F80.2B -Flerspråkighet/annat modersmål -Kontrollfråga om födelseår och senaste bedömningen -Grav språkstörning ja/nej/oklart -Anledning till svaret oklart -Om logoped själv ställt diagnosen F80.2B Kontaktpersonerna på landstingen skickade tillbaka de ifyllda blanketterna till SCB. Insamlingen av undersökningen genomfördes . Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svarande, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 2 nedan. Eftersom det finns ett bortfall av logopedmottagningar är inte landstingen totalundersökta. Av den anledningen har mindre geografiska områden skapats utifrån de upptagningsområden logopederna/kontaktpersonerna själva uppgivit. En logoped vid en mottagning svarade inte. I analysen har detta tagits omhand genom att antalet barn i upptagningsområdet reducerats med motsvarande tjänstgöringsgrad. Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas. Det partiella bortfallet varierar mellan för frågorna. Det högsta partiella bortfallet, , finns för fråga 4, ”Har det gjorts någon bedömning något av dessa år?”. Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Undertäckning som kan förekomma är att barn med grav språkstörning inte besökt logoped. Under- och övertäckning kan även ha uppkommit på grund av att barn som blivit bedömda flyttat från eller att barn med grav språkstörning flyttat till och inte träffat logoped i det nya . Övertäckning kan ha uppkommit om ett barn besökt två landsting eller mottagningar med två olika journalsystem. Populationstotalen är hämtad från Registret över totalbefolkningen (RTB) . Populationstotalen har använts vid beräkningar av förekomst i upptagningsområdena. De sanna populationstotalen har naturligtvis ändrats de fyra åren bedömningar har gjorts (2011-2014). Vi bedömer påverkan som försumbar. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att endast ett urval av populationen undersöks. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde och det faktiska värdet som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Ett litet urval är alltid svårt att generallisera till helheten. Det man med större säkerhet kan uttala sig om är upptagningsområdena. Generalisering till hela ska ske med försiktighet. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftslämnaren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. I den här undersökningen kan mätfel uppkomma genom att till exempel logoped som fyllt i frågeblanketten missförstått journalanteckningar eller på grund av att information saknats för att kunna fylla i frågeblanketten fullständigt. Följande upprättningar har gjort tillsammans med sakkunnig, logoped : Om partiellt bortfall gjordes upprättningar till ja om resten av enkäten var ifylld. Om år för senast bedömning var markerad, fylldes födelseåret i efter valet av rad. 17, varav 7 st för Flertalet upprättningar till ”inget av dessa år” pga. kommentar. I Region är det vanligt med sena remisser. barn födda är det ok med 15, varav 4 till grav På grund av t.ex. kommentar ja/nej/oklart språkstörning, 7 till om testresultat och att nej och 4 till oklar. I analysen berördes 105 av 1 044 frågeblanketter av någon typ av upprättning. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsalternativ. Kontroller mellan frågeblanketter och datamaterialet har gjorts som en del i kvalitetssäkring. Datamaterialet har granskats tillsammans med logoped och upprättningar har gjorts efter öppna kommentarer. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. Fyra frågeblanketter fastnade i postens sorteringsmaskin. Dessa fyra blanketter ingår inte i beräkningarna och är därmed bortfall. En blankett saknade svar på nästan alla frågor och har därför klassats som bortfall. Bortfall av logopedmottagningar har tagits omhand genom att hänsyn tagits till befolkningen i upptagningsområdet. På samma sätt har hänsyn tagits till enstaka logoped som inte deltagit i undersökningen. Då reducerades befolkningen i upptagningsområdet med motsvarande tjänstgöringsgrad. Ingen viktning har skett då undersökningen betraktas som en totalräkning av upptagningsområdena. Andelsberäkningar bygger på antal barn enligt RTB födda i upptagningsområdena. I tabell över orsak till oklar bedömning fick de svarande ange fler än ett svarsalternativ. Därför summerar inte statistiken till . Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. Redovisning sker på mottagningsnivå, länsnivå och total. Undersökningen bygger på ett icke sannolikhetsurval om fem av 20 landsting. Om undersökningen hade visat på ett homogent resultat i de olika landstingen, det vill säga om andelen med grav språkstörning hade legat på samma nivå i alla landsting, hade möjligheten att generallisera resultaten till att gälla hela varit goda. varierar andelen barn med grav språkstörning mellan och för de undersökta landstingen. På mottagningsnivå varierar andelen med grav språkstörning mellan 0,07- . Utöver dessa andelar finns det också barn där det bedömts som oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning. Detta kan till exempel bero på att det saknats testunderlag i journalen eller att inga tester genomförts på barnet. Andelen barn där det är oklart om de uppfyller kriteriet för grav språkstörning varierar på landstingsnivå mellan 0,13 och 0,31 och på mottagningsnivå mellan . Eftersom undersökningen inte bygger på ett slumpmässigt urval finns det inga statistiska teorier för med vilken säkerhet man kan uttala sig om samtliga landsting. Ska man rent logiskt resonera kring hur stor andelen barn med grav språkstörning i är kan man i ett första steg anta att andelen bör ligga inom intervallet . Den lägsta andelen i intervallet, 0,12, baseras på det landsting i undersökningen som har lägst andel rapporterade fall med grav språkstörning. Den högsta andelen i intervallet beräknas utifrån det landsting i undersökningen som har högst andel barn som antingen har grav språkstörning eller där bedömning inte kunnat göras. Vill man göra ett försök att minska detta intervall något kan man resonera som så att även om vi har haft otur med vårt urval av landsting, och samtliga icke undersökta landsting ligger på samma nivå som det högsta undersökta , kommer totalskattningen för riket, rent matematiskt, att bli lägre än värdet för det högsta undersökta , eftersom det finns landsting i undersökningen som har ett lägre värde. Motsvarande resonemang gäller givetvis även för det motsatta fallet, kring den lägsta uppmätta andelen. Den högre andelen går även rimligen att dra ned utifrån antagandet att samtliga barn med oklar bedömning sannolikt inte har diagnosen grav språkstörning. För att på ett bättre sätt kunna spekulera i hur stor andel av den osäkra gruppen som borde klassats som gravt språkstörda går det att följa upp ett antal logopeder för att ta reda på huvudsakliga skäl den oklara bedömningen. Bilaga 1: Samtliga utskick -Allmän information om undersökningen men två bilagor. Bilaga 1 över preliminär definition av grav språkstörning med kommentarer samt enkäten som bilaga 2. -Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till landstingens kontaktpersoner som samordnar och tar fram statistik -Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till logopeder för bedömning av journaler. Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 För att elever med grav språkstörning ska få tillräckligt med stöd, måste de som håller i pengarna få kunskap om hur stor gruppen är. Enkätundersökning om grav språkstörning Ökad måluppfyllelse för elever med grav språkstörning Det finns på många håll i svensk skola en okunskap om språkstörningar och det behov av stöd som elever med grav språkstörning har. Ni logopeder har stor kunskap om elevgruppen, och därför är ni en viktig källa till information för utredningen Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Utredningen har regeringens uppdrag att föreslå hur elever med grav språkstörning ska få utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå som uppfyller de krav på anpassningar som följer av elevernas Utredningen ska också definiera begreppet grav språkstörning och bedöma storleken på gruppen elever med grav språkstörning. Denna bedömning är ett viktigt steg för att öka skolornas kunskaper om grav språkstörning. För att få en tillförlitlig uppskattning av storleken på gruppen elever med grav språkstörning vänder vi oss till er, logopeder i , , , och . VI HOPPAS ATT NI HAR MÖJLIGHET att till hjälpa oss att genomföra den enkätundersökning som beskrivs närmare i denna broschyr. ni har frågor! Det material som hör till undersökningen •Information till landstingens kontaktpersoner •Information till logopeder för bedömning av journaler •Bilaga: Definition av grav språkstörning med kommentarer •Bilaga: Frågorna i enkäten Enkätundersökningen i stora drag I enkäten riktar vi oss till logopedmottagningar i fem län: , , , och . Vi ber er att göra en återblick på alla patienter födda , 2006 och 2007 som har fått diagnosen F80.2B, generell språkstörning, . Utifrån journalerna bedömer ni hur många av era patienter som passar in på den preliminära definitionen av grav språkstörning Era bedömningar ligger sedan till grund för beräkningar av storleken på gruppen elever med grav språkstörning. SÅ HÄR SER ARBETSGÅNGEN UT I STORA DRAG: kontaktperson, t.ex. cheflogoped Tar fram personnummer på patienter med diagnosen F80.2B samt beställer och fördelar enkäter till logopederna Logopederna som ställde diagnosen F80.2B och fyller i en enkät för patient 1... Logoped 1 får enkäter och en lista med personnummer för att analysera sina patienters journaler... och fyller i en enkät för patient 2 osv samlar in alla enkäter och skickar dem till Logoped 2, 3 osv får enkäter och listor med personnummer… och fyller i en enkät per patient Enkätundersökningen bygger på följande antaganden: •De elever som har grav språkstörning upptäcks innan de börjar skolan och får träffa en logoped när de är fem, sex eller . •De elever som har grav språkstörning har en F80.2B-diagnos. •Diagnosen F80.2B ställs inte om logopeden misstänker att barnet har en utvecklingsstörning (logopeden kan då ställa till exempel diagnosen F80.9 och kanske föreslå en psykologutredning). •De elever vars logoped misstänker utvecklingsstörning hinner få en utvecklingsbedömning innan de börjar skolan, så att en korrekt F80.2B-diagnos kan ställas. •Diagnosen F80.2B ställs helst när språkstörningen är typisk och språkstörningen är den primära funktionsnedsättningen. •I de fem länen finns logopedkulturer av olika slag representerade, så att undersökningen sammantaget kan bli så rättvisande som möjligt. •Den absoluta merparten av logopeder ställer upp i undersökningen så att bedömningen av totala antalet barn med grav språkstörning blir så korrekt som möjligt. Utredningen har gjort en pilotstudie som visade att det i genomsnitt tar att fylla i en enkät, från att man tar upp journalen till att man lägger enkäten ifrån sig. Det visade sig gå fortare att fylla i enkäter där utredningen av språkförmågan låg närmare eftersom logopederna i pilotstudien i högre grad hade patienten i minnet i dessa fall. Att läsa instruktionen tog allt emellan 7 och . Logopederna i pilotstudien upplevde att det gick fort att komma in i enkätarbetet efter att ha gjort ett uppehåll. Därför kan det vara lämpligt att fylla i en bunt enkäter i taget, till exempel vid återbud från en patient och sprida ut arbetet över en lite . Ni som arbetar som logopeder på samma mottagning kan ha stor nytta av att diskutera ihop er om bästa tillvägagångssätt innan ni börjar fylla i enkäterna. Om ni önskar förslag på hur ni ska lägga upp arbetet är ni hjärtligt välkomna att kontakta som ledde pilotstudien, telefonnummer 073-652 07 50. I era diskussioner kan det komma upp olika frågor och synpunkter kring enkäten och de antaganden som undersökningen bygger på. Då vill vi också att ni kontaktar . På så sätt får vi ovärderlig information om hur ni arbetar och sätter diagnosen generell språkstörning i olika landsting. Skydd av lämnade uppgifter Efter avslutad insamling sammanställs resultatet i tabeller hos SCB. Det kommer inte att framgå vad just du som enskild logoped har svarat när undersökningens resultat redovisas. Uppgifterna som lämnas skyddas av sekretess enligt 24 kap. 8§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De personer vid SCB som arbetar med undersökningen omfattas av reglerna om handlingssekretess och tystnadsplikt. personuppgiftsbehandling finns även i personuppgiftslagen (1998:204) samt i lagen (2001:99) och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. ”Med kompisar vill jag prata, sådär (pekar på en bild från matsalen när barnen sitter tillsammans i en grupp.) Lärare hjälper till. Vissa barn läser, sådär (pekar genom ett glasfönster på en klasskamrat som läser med en lärare). Sitta själv med fröken. Ja och prata. BILAGA 1 till logopeder Preliminär definition av grav språkstörning med kommentarer Med grav språkstörning avses problem att både förstå språk och göra sig förstådd med språk (1). Problemen är av sådan omfattning att elevens skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad (2). Funktionsnedsättningen kännetecknas av att elevens språkförmåga är påtagligt svagare än vad som förväntas för åldern (3) och att den icke-verbala begåvningen ligger inom normalvariationen (4). Språkstörning utgör den primära problematiken (5), och kan inte bättre förklaras av andra funktionsnedsättningar (6). Tillståndet är inte av tillfällig natur (7). Kommentarer till definitionen av grav språkstörning Nedan kommenteras den preliminära definitionen mening för mening. Kommentarerna är skrivna för att användas i pedagogiska sammanhang, men kan förhoppningsvis vara klargörande även här. De delar som är särskilt viktiga när ni fyller i enkäterna förklaras djupare i instruktionen till logopeder. Med grav språkstörning avses problem att både förstå språk och göra sig förstådd med språk (1) Vid bedömning av en elevs språkliga symtombild behöver man titta på alla elevens språk i olika situationer. För grav språkstörning hos till exempel en tvåspråkig elev gäller att störningen måste konstateras på båda språken. Symtombilden för grav språkstörning handlar som svagheter inom både språkförståelse och språklig uttrycksförmåga. Dels har eleven svårt att förstå andra som uttrycker sig med språk, så kallad impressiv språkstörning. Dels har eleven svårt att själv göra sig förstådd med språk, så kallad expressiv språkstörning. När de två typerna av språkstörning förekommer tillsammans kan symtombilden sammanfattas med diagnosen generell språkstörning. Elever med grav språkstörning ingår som en delmängd i gruppen elever med generell språkstörning. Språkförmågan fungerar som en helhet, men det kan vara praktiskt att beskriva den ur olika aspekter, till exempel uppdelat som ovan i språkförståelse och språklig uttrycksförmåga. Nedan beskrivs ytterligare en praktisk indelning som handlar om fyra språkliga domäner: fonologi, grammatik, semantik och pragmatik. Gemensamt för elever med grav språkstörning är att fler av dessa domäner är påverkade. Det talade språkets minsta beståndsdelar är språkljuden. Problem med att uttala språkljud är den vanligaste typen av språkstörning. Då har eleven ofta svårt med reglerna för hur språkljuden kombineras och även språkets rytm och melodi. språkliga domän kallas fonologi. Elever som endast har fonologiska problem ingår inte i gruppen med grav språkstörning. Typiskt för elever med grav språkstörning är att de har svårigheter med hur man böjer ord och sätter ihop ord till meningar. Det kan vara särskilt svårt med ”småord”, till exempel en och ett, pronomen, prepositioner och konjunktioner. Man kan sammanfatta det med att elevernas grammatiska förmåga är nedsatt. Elever med grav språkstörning har ofta ett litet ordförråd och svårt att förstå vad abstrakta eller överordnade ord betyder. Problemen ligger inom den domän som handlar om betydelser som förmedlas med språket, så kallad semantik. Den fjärde språkliga domänen handlar om att använda språket i samspel med andra. En elev med svårigheter här kanske gör avbrott i samtalet, byter samtalsämne plötsligt eller hoppar över att svara. Detta kallas för pragmatiska problem. Problemen är av sådan omfattning att elevens skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad (2) För att kunna dra slutsatsen att en elev har grav språkstörning krävs en bedömning av språkstörningens påverkan på elevens aktivitet och delaktighet i skolan och . Lärare, speciallärare, specialpedagoger, fritidspedagoger och annan skolpersonal ser eleven i sin skolsituation och kan alla bidra till den samlade bilden av hur mycket eleven påverkas av sin språkstörning. Funktionsnedsättningen kännetecknas av att elevens språkförmåga är påtagligt svagare än vad som förväntas för åldern (3)