sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — För en person som erhållit nytt personnummer innebär det i praktiken att alla personuppgifter i de avtal, ärenden, köer, eller system som hanterar ärenden baserat på personnummer måste ersättas med det nya per- sonnumret. Det finns dock flera anledningar till att det gamla per- sonnumret inte kan upphöra helt. Den information som finns lag- rad under det tidigare personnumret kan till exempel kunna behöva kopplas till det nya personnumret för att personen inte ska förlora viktig information om till exempel inkomsthistorik eller medicinsk bakgrund. Kopplingen kan göras till exempel via ett hänvisnings- personnummer i folkbokföringen, dock kan utredningen konsta- tera att information ändå ibland försvinner. I detta avsnitt redogör vi för några sådana iakttagelser. Frågan om personnumrets konstruktion och dess konsekvenser har lyfts i betänkandet Personnummer och samordningsnummer Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön (SOU 2008:60) där det uppgavs att kostnaderna som uppstår av att ändra personnumrets konstruktion beräknas bli för höga. Det som framför allt anges ha betydelse för de höga kostnaderna är it-syste- mens konstruktion och hur flexibla de är när det gäller lagring av information. Vidare anges i betänkandet att ett personnummer där uppgiften om kön tas bort skulle innebära kostnader för ett nytt fält för information som inte längre ingår i personnumret eller kostna- der för att kontrollera denna information på något annat sätt än med hjälp av personnumret. Kostnader för dessa alternativ kan enligt betänkandet beräknas uppgå till mellan någon miljon och 50 miljo- ner kronor per aktör. För några aktörer med större och mer omfattande verksamhet som till exempelvis , kan kostnaderna bli högre. De aktörer som inte behöver uppgift om kön eller födelsedatum får över huvud taget inte några kostnader. I betänkandet anges dock att kostnaderna skulle vara engångs- kostnader. Efter det att ändringen genomförts beräknas normala kostnader för underhåll. Det skulle kunna tänkas att kostnaden kan sänkas genom att införliva ändringen i planerade ordinarie uppdater- ingar av systemen. Detta alternativ övervägdes inte av ovannämnda utredning men en långsam förändring skulle resultera i lägre kostnader. uppgav i samtal med utredningen att detta borde kunna vara möjligt. 11.3.2Hur personuppgifter hanteras i folkbokföringen Folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning och registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden (1 § folkbokföringslagen (1991:481)). ansvarar för folk- bokföringen och registrerar uppgifter om bland annat namn, person- nummer, adress, fastighet, lägenhet, distrikt och kommun där en person är folkbokförd, födelsehemort och födelseort samt med- borgarskap och civilstånd enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Uppgifter från folkbokföringen har stor betydelse för enskilda. Genom uppgifter i folkbokföringen avgörs till exempel i vilken kommun en person ska få sin utbildning, eller betala skatt, vilket landsting som ansvarar för en persons hälso- och sjukvård eller vart Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön valmyndigheten ska skicka röstkort för allmänna val. På samma vis har uppgifterna också betydelse för myndigheter och privata före- tag och andra organisationer då de i vissa fall fattar beslut med hjälp av uppgifter från folkbokföringen. Privata verksamheter kan också använda uppgifter från folkbokföringen som underlag vid kredit- upplysningar, kredit- och avbetalningsköp, registrering av medlem- skap, prenumerationer samt uthyrning. När beslut om ändrad könstillhörighet lämnas till från registreras det nya personnumret i folkbok- föringsregistret som en personnummerändring. Det görs manuellt av en handläggare på . Det personnummer som använ- des innan ändringen blir inaktivt i samma stund som registreringen sker. Personnummer som inte används , på grund av att någon har erhållit ett nytt personnummer, avregistreras och kan inte använ- das. Det nya personnumret skapas som en ny post i folkbokförings- registret och personuppgifterna från det gamla numret flyttas till det nya. Det behöver finnas en hänvisning från det gamla person- numret till det nya för att uppdateringar ska kunna ske hos andra myndigheter och aktörer. Detta kallas för hänvisningspersonnummer. 11.3.3Uppgifter från folkbokföringen till myndigheter Uppgifter från folkbokföringen aviseras elektroniskt via Navet som är system för distribution av folkbokföringsuppgifter till myndigheter och till Statens personadressregister (SPAR). Navet uppdateras allteftersom ärenden som rör personuppgifter i folkbok- föringen registreras. Alla svenska myndigheter som begär det får uppgifter från folkbokföringen via Navet. Myndigheter bestämmer själva hur ofta de vill få uppdaterad information via Navet men de flesta större myndigheter prenumererar på aviseringar efter vardag. Kommuner och landsting har vanligtvis avisering. Navet aviserar uppgifter om det nya personnumret med en hän- visning till det gamla personnumret. Det gamla personnumret finns kvar i Navet som en egen post med hänvisning till det nya person- numret. För att myndigheter som är anslutna till Navet ska se denna hänvisning krävs dock att myndigheten har gjort ett aktivt val att inhämta information om hänvisning, det vill säga beställt uppgift om hänvisningspersonnummer. Orsaken till ändringen av person- Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön nummer är inte synligt i Navet. Mottagaren får således ingen infor- mation om att ändringen specifikt gäller ändrad könstillhörighet. Utredningen konstaterar dock att detta får sägas kunna framgå in- direkt och vara möjligt att räkna ut för dem som är bekanta med personnumrens konstruktion. 11.3.4Uppgifter från folkbokföringen till andra aktörer än myndigheter lämnar ut folkbokföringsuppgifter till privata såväl som offentliga verksamheter via Statens personadressregister SPAR. Upp- gifterna från SPAR är tillgängliga för alla verksamheter som ansöker och blir beviljade att ansluta sig till SPAR. Registret uppdateras efter vardag med uppgifter från Navet. Aviseringar från SPAR till kunderna sker enligt önskemål från kunden, , , eller månatligen. SPAR erbjuder liknande tjänster som Navet. Det finns dock vissa skillnader. SPAR aviserar alltid ut hänvisning från det gamla personnumret till det nya personnumret under förutsättning att ett sådant finns registrerat i Navet. Detta för att kunderna ska kunna göra juster- ingar i sina system eftersom de därmed fått uppgift om att gamla personnumret inte längre gäller som de fått kännedom om personens nya personnummer. Vid ändrad könstillhörighet aviseras dock ingen hänvisning från det nya personnumret till det gamla. Via SPAR finns således en möjlighet för SPAR:s kunder att komplet- tera ett eget register över befintliga privatkunder med uppgift om nytt personnummer. Det är svårt att säga hur företagen hanterar denna information men det varierar troligtvis. Om exempelvis ett företag inte kompletterat det egna registret så innebär det att en privatkund som erhållit nytt personnummer antingen framstår som en ny privatkund när de uppger det nya per- sonnumret eller så behöver personen ange det gamla personnumret och förklara att de erhållit nytt personnummer. Detta kan bli tids- krävande och upplevas mer eller mindre problematiskt. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Enligt rutin ska en person som ändrar könstillhörig- het bli informerad om möjligheten att få en sekretessmarkering före ändringen av personnumret. Uppgiften om personnummerändring som konskevens av ändrad könstillhörighet kan vara olika känslig för olika personer. All sekretessprövning görs individuellt utifrån den enskildes behov av skyddade personuppgifter. Sekretessmarkering- en fungerar som en indikation om behovet av att göra en noggrann skadeprövning när någon begär att få ut en sekretessmarkerad upp- gift. En sekretessmarkering är alltså inte något bindande avgörande av hur sekretessfrågan ska bedömas vid varje enskild begäran om uppgifter. har tagit fram särskilda rutiner för handläggning av ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. På Skatte- verkets hemsida finns en också vägledning för hur skyddade person- uppgifter bör hanteras framtagen tillsammans med andra myndig- heter. Sekretessmarkeringen följer med i aviseringen från folkbok- föringen till de mottagande myndigheternas it-system och där ska motsvarande skadeprövning ske innan uppgift eventuellt kan lämnas ut. Myndigheter som mottar information från folkbokföring avgör själva med hänsyn till verksamhetens behov, om den vill ha uppgifter om sekretessmarkerade personer och hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register. I Navet finns en möjlighet att beställa färre uppgifter för sekretessmarkerade personer eller att helt avstå från dem. När sekretessmarkeringen tas bort aviseras detta och kunden får en så kallad totalpost med personens aktuella personuppgifter. I SPAR innebär sekretessmarkeringen att merparten av upp- gifter gallras bort. I princip bevaras i SPAR endast uppgift om per- sonens personnummer och datum för när personen fick sekretess- markering. Den dag sekretessmarkeringen upphör uppdateras SPAR igen med de uppgifter som gallrats för personen ifråga. Utredningen har i dialog med identifierat att denna hantering av sekretessmarkering i SPAR kan innebära problem för SPAR:s kunder. Om hänvisning till det nya personnumret saknas kan inte befintliga kundregister uppdateras. Detta innebär att per- soner som ändrat könstillhörighet, och där en sekretessmarkering noterats, riskerar att framstå som en ny privatkund. Frågan om han- tering av sekretessmarkerade personuppgifter innebär dock svåra Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön avvägningar för att å ena sidan säkerställa skyddet för den person- liga integriteten och å andra sidan förmedla de uppgifter som krävs för hantering av register över privatkunder. har förmedlat till utredningen att de nu kommer att se över hanteringen i SPAR i syfte att säkerställa att aviseringen till företag innehåller uppgift om hänvisningspersonnummer från det gamla personnumret till det nya personnumret även i de fall sekre- tessmarkering finns på personposten med det gamla personnumret. 11.3.6Relationen till närstående i folkbokföringen Utredningen har på våra communityforum och per mejl kontaktats av ett antal personer som utrycker oro för hur ändrad juridisk köns- tillhörighet och ett nytt personnummer ska påverka kopplingen till familjemedlemmar i folkbokföring. Även uppger till utredningen att de får in många frågor om detta. Många föräldrar är oroliga att de ska behöva adopte- ra sina barn för att säkerställa kopplingen dem emellan om barnet byter personnummer för att nämna några exempel. Denna oro grun- dar sig troligen på att information har spridits av enskilda personer som fått information om att en åtgärd är nödvändig och beror tro- ligen även på att informationen från varit otydlig. Ett exempel som troligtvis bidragit till denna oro var ett medialt upp- märksammat fall där en tingsrätt medgav adoption av eget barn enbart för att få en koppling mellan föräldrarnas och barnets person- nummer i folkbokföringen. skriver i en promemoria (2016a) att denna adoption var helt onödig och att även om kopplingen mellan gamla och nya uppgifter kan uppfattas som otydlig så återspeglar databasen aktuella rättsliga förhållanden och identitetsuppgifter av- seende personen. konstaterar självkritiskt att det kan antas att myndigheten inte har lyckats att externt förmedla att ingen information går förlorad i databasen vid registrering av ändrad köns- tillhörighet. promemoria utgjorde myndighetens rapportering av ett regeringsuppdrag och föranledde ett ställningstagande (se vidare i nästkommande avsnitt) avseende myndighetens rutiner för Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön ärenden om ändrad könstillhörighet i folkbokföringen (2016b). Ett nytt ställningstagande och nya rutiner från Regelverket för folkbokföringsverksamheten innehåller inga ut- tryckliga bestämmelser om hur ändring av registrerade uppgifter ska ske vid ändrad könstillhörighet. Det är interna rutiner och rättspraxis som ligger till grund för hur dessa ärenden ska han- teras. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att utifrån gällande lagstiftning och den rättspraxis som utvecklats redogöra för hanteringen av ärenden om ändrad könstillhörighet i folkbokföringen. I uppdraget ingick även att redovisa vilka konse- kvenser en ändring av personnumret får för den person som har ändrat sin könstillhörighet och för de personer som har eller får en relation registrerad till denna person. Vidare skulle be- skriva vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit eller avser att vidta för att förhindra eventuella problem som identifierats. Av redovisning av regeringsuppdraget framkommer att i olika sammanhang har uppmärksammat att myn- dighetens rutiner har inneburit vissa administrativa problem för de som berörs av ett beslut om ändrad könstillhörighet. Det kan exem- pelvis vara ett problem att personen står som vårdnadshavare för sitt barn i den gamla identiteten i stället för den nya. I ett par rätts- liga avgöranden från kammarrätten har det dessutom slagits fast att ”den förvärvade könstillhörigheten ska vara den som styr” när det gäller föräldraskapsrättsliga beteckningar i folkbokföringen. Mot bakgrund av den rättsliga utvecklingen inom området och de administrativa problem som har uppstått beslutade att ta fram ett ställningstagande avseende en ändring av myndighet- ens rutiner för ärenden om ändrad könstillhörighet i folkbokföringen. Ställningstagandet tillämpas från på nya ärenden eller där det finns en begäran om rättelse av en tidigare registrering. Den nya rutinen innebär i korthet att det nya namnet och per- sonnumret för den som ändrat könstillhörighet även kommer visas i personbilden för dennes barn och föräldrar. Den tidigare rela- tionen med gammalt personnummer och namn avslutas och blir en Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön En effekt av den nya rutinen är att personbevis för barn innehåller vårdnadshavarens nya personnummer och namn. Motsvarande gäller för andra personbevis som innehåller en familje- rättslig relation till en person som har ändrat könstillhörighet. Skatte- verkets ställningstagande innebär även att avser att ersätta nuvarande föräldrabegrepp med det könsneutrala begreppet ”Förälder” i formuläret för personbevis. I sammanhanget kan nämnas att lyfter fram att den föräldraskapsrättsliga regleringen inte är anpassad efter alla situa- tioner som folkbokföringsverksamheten kan ställas inför. Enligt mening bör principen om att den förvärvade köns- tillhörigheten alltid ska vara den som styr vara författningsreglerad så att det inte uppstår oklarheter för berörda personer om vad som ska gälla. Vissa problem förknippade med den familjeskapsrättsliga regleringen redovisas också i kapitel 6 i detta betänkande. Trots att externt har kommunicerat detta ställ- ningstagande och bemött felaktiga uppgifter råder alltjämt en ut- spridd oro bland berörda. Påståenden om att alla kopplingar för- svinner om inte föräldrar adopterar sina barn är fortfarande vanligt förekommande enligt vad utredningen erfarit på de community- forum som vi haft ute i landet. Många hör också fortfarande av sig till med den typen av frågor. Utredningen kan via sina sökningar på också konstatera att informationen till personer som har ändrat könstillhörighet eller avser att ändra könstillhörighet är svår att hitta och att informationen inte innehåller all information som efter- frågas av målgruppen. 11.4Administrativ hantering för vissa myndigheter 11.4.1Erhållande av nya id-handlingar Enligt uppgifter till utredningen har anskaffandet av nya id-hand- lingar fungerat väl för vissa personer, medan andra uppger att de har haft problem, framför allt när det kommer till ansökan om nytt pass och nationellt id-kort. En person uppger för utredningen att det nya passet blev färdigt utan några som helst hinder, medan en annan person bollades runt mellan olika handläggare innan handläggare på passexpeditionen kom på hur de skulle Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Ytterligare en person uppger att varken det nya eller det gamla personnumret kom upp i polisens informationssystem på passexpeditionen. Utbyte av körkort med nytt personnummer har i princip fungerat problemfritt enligt vad utredningen erfarit. Transportstyrelsen uppger för utredningen att hanteringen av nytt körkort och en del andra handlingar som till exempel fordonsinne- hav hanteras till största del via deras it-system. uppdateras via Navet . När nytt personnummer aviseras i Navet registreras det i vägtrafikregistret och alla uppgifter kopp- lade till personen som till exempel namn, adress, körkortsbehörig- het och fordonsinnehav flyttas över till det nya personnumret. I de flesta fall skickas per automatik en ny grundhandling för förnyelse av körkort innehållande de nya uppgifterna till personen ifråga. Om namnbyte skett i samband med personnummerändringen behöver Transportstyrelsen ett nytt underlag för detta. Begäran om ny namnteckning och eventuellt ett nytt foto är nödvändigt för att kunna utfärda det nya körkortet. Om körkortet fortfarande har prövotid löper den på som . I de flesta fall följer också alla körkortsbehörigheter med till det nya körkortet. Transportstyrel- sen skickar inga försändelser i den gamla identiteten från och med att avisering om det nya personnumret kommit in. Pass och nationellt id-kort De problem som uppstår i samband med utfärdande av nytt pass är av olika karaktär. Som nämnts ovan har en del personer haft pro- blem och en del har inte haft några problem alls. Flera personer upp- ger att det har uppstått förvirring i handläggningen som verkar bero på brist på rutiner eller bristande kunskap om eventuella rutiner. Andra uppger att de tror att problemet verkar ligga i passexpedi- tionens it-system då de inte får upp rätt uppgifter eller som i ett fall inga uppgifter alls. i samband med personnummerbytet har jag fått agera samordnare mellan olika myndigheter/företag. Knäppaste upplevelsen hade jag hos polisen. Jag skulle skaffa nytt pass och det slutade med att Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön jag blev kvar där och roddade med det. Polisen sa att de inte kunde ge mig något pass eftersom de ”inte hade någon historik” på mig. Jag hade med mig pappret från som intygar bytet av personnummer och där står det gamla numret (så de borde ju kunnat kolla min historik). Det där pappret har funkat som intyg i alla andra fall, men inte här. Polisen menade att hade missat att sända nåt till dem. De gjorde inget för att hjälpa mig utan sa bara att jag fick ringa . Jag kände att jag behövde lösa detta. Jag behövde ett pass, så jag ställde mig utanför polisen och ringde . När jag väl kom fram genom telefonkön fick jag beskedet att polisen hade allt och skulle kunna fixa passet. Jag kände att de här myndigheterna skulle kunna bolla mig fram och tillbaka till tidens slut, så jag frågade om det fanns någon möjlighet för handläggaren på och handläggaren på polisen att ta direktkontakt och lösa det hela, men nej. Då frågade jag om hand- läggaren på kunde vara kvar i telefonen, så kunde jag räcka över luren till polisen – och det gick bra. Så jag gick in hos polisen igen och tog en ny nummerlapp. Det tog att komma fram i kön och under den tiden hade jag alltså handläggaren från i tele- fonen. Det var ganska awkward kan jag säga. När jag kom fram räckte jag över luren till polisen, och efter deras samtal var polisen med på att frågan låg hos dem. Men de kunde ändå inte lösa det utan hand- läggaren behövde först ha ett möte med sin chef. Så det blev ingen passansökan den dagen utan jag fick hålla på och ringa handläggaren på polisen dagarna efter och fråga om det var löst. (Jag fick direktnummer till just den handläggaren – halleluja!) Till slut var allt klart och då fick jag boka in en ny tid och gå till polisen igen och fixa passet. Det här är bara ett exempel. Det har varit flera liknande situationer och man kan känna sig ganska maktlös (berättelse 78). För att ett förnyat pass eller nationellt id-kort med det nya per- sonnumret ska kunna utfärdas måste personligt besök ske på när- maste passexpedition. Det finns inte någon särskild utformad rutin för nytt pass på grund av nytt personnummer utan handläggning sker som vid utfärdande av nytt pass. Personen måste dock kunna styrka att den fått ett nytt personnummer. Identifiering sker med intyg från om erhållande av nytt personnummer samt ett bevis på det gamla personnumret. Polisen hämtar uppgifter från det nya personnumret i Navet som underlag till nytt pass eller natio- nellt id-kort För utredningen har Polisen uppgivit att ärendet inte bör ta längre än normal handläggningstid. Det vill säga 5–. Polisen har också uppgivit att det även om det finns klara regler för hur utfärdande av nytt pass ska ske kan finnas skillnader i själva Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön handläggningen på olika passexpeditioner i landet vilket kan vara en av anledningarna till olika personers erfarenheter av att få ut pass i sitt nya personnummer. För utredningen är det dock också tydligt att de problem vi fått kännedom om inte bara kan bero på skillnader i handläggning, utan också måste ha andra förklaringar, som till exempel brist på kunskap hos handläggare om vad som gäller vid byte av personnummer. 11.4.2X som könsmarkör i pass Behovet av X som könsmarkör i pass Ett pass kan inte utfärdas utan uppgifter om passinnehavarens kön. För de flesta länder, inklusive , anges kön i pass efter det kön som finns registrerat i folkbokföringen. I finns det bara två juridiska kön; kvinna och man. En del länder1 har infört möjligheten för personer att få sin köns- tillhörighet markerad som X i sitt pass (i stället för M, som i male eller F, som i female). Som framkommit i kapitel 5 kan transper- soner ibland uppleva problem när de ska bevisa sin identitet med hjälp av passet (om könsuttrycket inte stämmer med det kön som finns angivet i passet), något som kan orsaka stress och obehag. Det är vanligt att transpersoner upplever att de blir diskriminerade i sam- band med uppvisande av identitetshandling. Behovet av X i pass finns även hos individer som invandrat från länder där det finns fler juridiska kön än två och som själva har ett annat juridiskt kön än kvinna eller man. Detta har bland annat framförts till utredningen av representanter för . Både svenska och internationella organisationer som företräder transpersoner förespråkar rätten att få ange X som könsmarkör i officiella identitetshandlingar, inklusive resehandlingar som pass. Bland dessa finns RFSL Ungdom, Stonewall och Transgender Europe. 1 Se bilaga 4. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Reglering av könsmarkör i pass Passet är en identitetshandling som anger att dess innehavare är med- borgare i en nationalstat. () utfärdar riktlinjer för passbestämmel- ser. I Doc 9303 4 vol. Specifikationer för maskinläsbara pass (MRPs) och andra maskinläsbara resedokument (MRTDs) sjunde upplagan, anges kön som en obligatorisk uppgift i standardutformningen för den sida i passet som uppger personuppgiftsdata. Enligt riktlinjerna ska kön för passinnehavaren specificeras med en bokstav som van- ligen används för det språk som brukas i utfärdarlandet. Om språket i utfärdarlandet inte är engelska, franska eller spanska så behövs en översättning. Då följs den första bokstaven med ett snedstreck och stor bokstav enligt följande: ”F for female, M for male, or X for unspecified”.