sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — Bland alla födda utan gymnasieutbildning var risken sju gånger så hög att få ekonomiskt bistånd jämfört med de som hade gymnasieutbildning. Studien visar också att det fanns en positiv inverkan på etableringen av att ha arbetat under gymnasiestudierna.10 9Lundahl, L. ”Osäkra övergångar” i (red.) (2015). 10Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. En longitudinell studie över årskullen 1981 och dess övergång från skola till arbete. Förebyggande arbete och ungas etablering Liknande mönster framkommer i beskrivning av unga som varken arbetar eller studerar (NEET) i , men i beskrivningen läggs ytterligare några perspektiv till. konstaterar bland annat att: •Unga i utan avslutad gymnasieutbildning löper fem gånger så hög risk att hamna utanför studier och arbete jämfört med de som har en sådan utbildning. Detta är betydligt högre än genomsnittet i , där genomsnittet är så hög risk. •Det är vanligare att unga som varken arbetar eller studerar har föräldrar med kort utbildning. •De generella skillnaderna mellan unga kvinnor och unga män som varken arbetar eller studerar är mycket liten, och betydligt mer påtaglig i andra . Bland de som varken arbetar eller studerar är det dock över hälften av de unga kvinnorna som inte aktivt söker ett arbete jämfört med drygt en tredjedel av de unga männen. •Föräldraskap är den viktigaste förklaringsfaktorn för skillnader mellan unga kvinnor och män som varken arbetar eller studerar. Bland unga kvinnor med ett barn är det som varken arbetar eller studerar jämfört bland kvinnor utan barn. Det finns inte någon sådan motsvarande skillnad bland unga män. lyfter också fram att tidsstudier visar att kvinnorna lägger mer tid på oavlönat hushållsarbete (inklusive ta hand om barn), medan männen lägger mer tid på fritidsintressen och personliga behov. •Andelen som varken arbetar eller studerar är som störst i åldersgruppen 20–. Detta skiljer sig från andra där andelen som varken arbetar eller studerar är som störst bland unga 25–. •Unga som varken arbetar eller studerar uppvisar en sämre fysisk och psykisk hälsa jämfört med andra unga. Allvarliga problem med oro, ångest och rädsla är mer än dubbelt så vanligt bland unga som varken arbetar eller studerar. Det är fem gånger så vanligt att skatta sin allmänna hälsa som dålig eller mycket dålig bland unga män som varken arbetar eller studerar jämfört med Förebyggande arbete och ungas etablering andra unga män (motsvarande skillnad bland unga kvinnor är en faktor på 1,6). •Utrikes födda är överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. Flera förklaringar lyfts fram som att det tar tid att hitta ett arbete, språkbarriärer och att utbildning från andra länder inte alltid värderas så högt. har också en relativt hög andel migranter som ansöker om asyl av humanitära skäl och en mindre andel arbetsinvandrare jämfört med andra länder. Socioekonomiska villkor och studieresultat är andra förklaringar som diskuteras. Det går även att lyfta fram ytterligare riskfaktorer. Överskuldsättning är ett hinder för ungas etablering som lyfts i Samordnarens direktiv och även uppmärksammats av Kronofogden. hade 36 700 personer i åldern 18–skuld hos Kronofogden.11 En av fem unga i denna åldersgrupp uppger att de återkommande har problem att betala sina räkningar vilket är något vanligare bland unga män än bland unga kvinnor.12 Ungas skulder kan bland annat vara relaterade till överkonsumtion och brott såsom böter och skadestånd. Unga är skuldsatta hos både offentliga och privata aktörer. Kriminalitet bland unga är en annan dimension. Studier har visat att tonåringar som har blivit dömda löper betydligt högre risk att befinna sig utanför studier och arbete jämfört med övriga unga. utmärker sig denna grupp av att ha svagare resurser med sig från uppväxten överlag, där brotten i sig kan bli till ytterligare hinder för senare etablering. Det är betydligt vanligare bland unga män 15–att ha blivit dömd än bland unga kvinnor (4,jämfört bland unga födda ).13 11Kronofogden (2016). Antal gäldenärer 18–, län och kommun. 12Konsumentverket (2016). Digitalisering och konsumentintresset. 13Bäckman, O., Estrada, F., , A. & , D. ”The Life Course of and Female Offenders. Stability or change between Different ?” i . Förebyggande arbete och ungas etablering 4.1.3Effekter av att varken arbeta eller studera Perioder utanför arbete och studier har långtgående inverkan på den enskildes liv. Negativa konsekvenser av arbetslöshet som kan följa med senare under livet kallas ibland för märkningseffekt eller ”scarring effect”. En studie har visat att bland unga 20–som varken arbetade eller studerade fanns 57 procents större risk att inte vara etablerad på arbetsmarknaden jämfört med övriga. Tendensen var ännu starkare för de som stod utanför studier och arbete samtliga 2001–2003. Resultaten är i linje med andra studier.14 Andra har visat att märkningseffekten verkar ha blivit allt mer påtaglig för dagens unga utifrån en jämförelse mellan födda , 1980 respektive 1975.15 Detta gäller särskilt unga män. Forskarna beskriver hur situationen utanför studier och arbete innebär ett steg neråt på en redan påbörjad väg mot social utslagning. Perioden utanför studier och arbete har en isolerad negativ effekt och en slutsats är att inte kan beskrivas som en enklare övergångsfas som karaktäriseras av att personer frivilligt avstår från studier och arbete eller tillfälligt är ute och reser utomlands. Längre perioder av arbetslöshet är också förbundet med psykisk ohälsa. Det finns bland annat studier som visar att personer med omfattande arbetslöshet i åldern löper betydligt högre risk för psykisk ohälsa senare i livet jämfört med andra unga.16 Detta gäller oavsett om arbetslösheten inträffat i låg- eller högkonjunktur. Vidare finns indikationer på att konsekvenserna gäller öppet arbetslösa, medan de som deltar i arbetsmarknadsprogram inte löper samma förhöjda risk.17 14Andersson, F.W., , S. & Mörtvik, R. ”Långsiktig märkningseffekt av att varken arbeta eller studera” i (2016). 15Bäckman, O. & , A. ”Long-term consequences of being not in employment, education or training as a young adult. Stability and change in three Swedish birth cohorts” i 16Virtanen, P., , A. & , U. ”Children of boom and recession and the scars to the mental health. A comparative study on the long term effects of youth employment” i for Equality in Health. Se även , M., Winefield, A., , K., & Hammarstrom, A. ”Unemployment and mental health scarring during the life course” i European journal of public health. 17Strandh, M., , , , M. & , A. ”Do open youth unemployment and youth programs leave the same mental health scars? Evidence from a Swedish 27- year cohort study” i for Equality in Health. Förebyggande arbete och ungas etablering 4.2Ungas uppväxtvillkor och vägar till utbildning och arbete Även om andelen unga som varken arbetar eller studerar har minskat något finns flera oroande tendenser och utmaningar för barn och ungas framtida etablering. Det är tydligt att en avslutad gymnasieutbildning är en stark skyddsfaktor. konstaterar att föräldrars inkomst och utbildningsnivå är den största enskilda faktorn som påverkar elevers skolresultat i grund- och gymnasieskolan. Det är oroande att föräldrars utbildningsnivå har en större betydelse för barns skolresultat . En anledning till det är skolans utveckling som inneburit att eleverna och deras föräldrar har fått ta ett allt större ansvar för lärandet.18 Många faktorer samspelar under ungas uppväxt. Kommissionen för jämlik hälsa har lyft fram dynamiska samspel mellan skilda faktorer. Sämre socioekonomiska levnadsförhållanden under barndomen kan ge sämre förutsättningar för kognitiv, social och emotionell utveckling, vilket i sin tur påverkar utbildning, arbete och inkomster. Utbildningsbakgrund, yrkesliv och inkomster påverkar hälsa, sjukdomsrisk och livslängd.19 Problemen och lösningarna finns inom många olika politikområden. Hälsofrämjande insatser för befolkningen i sin helhet liksom jobbskapande åtgärder och satsningar på ett livslångt lärande kan ha positiva effekter för att minska antalet och andelen ungas som varken arbetar eller studerar. Både föräldrars utbildningsnivå och arbetsmarknadsanknytning har stor betydelse för ungas etableringsmöjligheter. Skolan har en viktig kompensatorisk uppgift för att öka möjligheterna för dem som kommer från hem med svagare studiebakgrund. Det finns studier som ger en fördjupad bild av situationen för utrikesfödda elever där föräldrars utbildningslängd har stor påverkan på barnets betyg, och den status föräldrarna hade i hemlandet utifrån föräldrarnas utbildningsnivå påverkar elevernas ambitioner och målsättningar.20 Det finns flera andra analyser som visar på hur sociala villkor går i arv. Exempelvis att det bland föräldrar till unga som varken arbetar eller studerar är betydligt vanligare att ha mottagit ekonomiskt bi- 18SOU 2016:38 Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. 19SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. 20Engzell, P. (2016). Intergenerational Persistence and Ethnic Disparities in Education. Förebyggande arbete och ungas etablering stånd och något vanligare att ha mottagit arbetslöshetsersättning jämfört med andra föräldrar.21 Kopplingarna till arbetsmarknaden påverkar etableringen. Tillgång till kvalificerad studie- och yrkesvägledning och kunskaper om och praktiska erfarenheter av arbetslivet bidrar positivt. En viktig aspekt är att öka förmågan och intresset hos arbetsgivare att anställa unga och även att ge möjligheter att genom praktik tillägna sig sina första arbetslivserfarenheter. Det gäller arbetsgivare inom näringslivet och offentliga sektorn såväl som arbetsgivare inom det civila samhället. Det finns en kritisk diskussion kring att fokusera för entydligt på övergångar, eller stadier i ungas utveckling, då det antyder ett linjärt och ibland förenklat synsätt på etablering. Ungas väg mot arbete har blivit alltmer krokig och utdragen i och i andra länder. Tydliga etablerings- och karriärvägar har ersatts av allt mer olika övergångsmönster. En del unga går in och ur studier och arbete och mellan verksamheter i perioder. Här finns också risk att alltför mycket fokus landar på individens eget ansvar snarare än på strukturella villkor. Trots allt mer brokiga övergångar mellan studier och arbete så finns det ett antal situationer och övergångar som är särskilt viktiga att uppmärksamma för att barn och unga ska lyckas ta sig vidare till nästa nivå i utbildningen eller i sin arbetsmarknadsetablering. På samma sätt finns det en del beteenden som är att betrakta som riskabla för framtida etablering. I följande avsnitt ges en beskrivning av möjligheter och utmaningar med start i det formella utbildningssystemet, via vuxenutbildning och folkhögskolestudier, till utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser samt kommunernas aktivitetsansvar. 4.2.1Frånvaro och svaga studieresultat i Utredningen vända frånvaro till närvaro understryker vikten av att tidigt och snabbt uppmärksamma all form av frånvaro (både giltig och ogiltig) i eftersom frånvaro påverkar elevernas 21 Temagruppen Unga i arbetslivet (2014). Bakom siffrorna – unga som varken arbetade eller studerade 2000–2010. Förebyggande arbete och ungas etablering De understryker att frånvaroproblematiken inte enbart kan hanteras inom ramen för utbildningsväsendet. Vårdnadshavare, hälso- och sjukvård och socialtjänst är viktiga aktörer.22 Intervjuer med barn och unga som har haft omfattande insatser från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård har visat att skolfrånvaro i en del fall kan vara en viktig signal om problem i deras omgivning. Utöver problem i skolan kan det exempelvis handla om missbrukande föräldrar, att ha eget missbruk eller om våld i hemmet.23 Det saknas nationell statistik kring omfattningen av frånvaron i eftersom sådana uppgifter inte samlas in på individnivå. Därför finns inte heller mer omfattande studier av hur det har gått senare i livet för elever som uppvisar hög frånvaro. Skolinspektionen har konstaterat att nästan 1 700 elever i den obligatoriska skolan hade ogiltig sammanhängande frånvaro minst en månad . Sammanhängande frånvaro föregås ofta av ströfrånvaro, och Skolinspektionens undersökning visar att drygt 18 000 elever hade ogiltig upprepad ströfrånvaro24. Ströfrånvaro är något vanligare bland pojkar än bland flickor, medan det inte fanns några större skillnader mellan könen för den ogiltiga sammanhängande frånvaron.25 Utredningen vända frånvaro till närvaro efterlyser bland annat en enhetlig definition av problematisk frånvaro och föreslår att bör få i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om giltig och ogiltig frånvaro.26 Studieresultaten i har betydelse för studieresultaten på gymnasiet, och därmed för fortsatt etablering. En studie av samtliga födda visar att av de elever som hade låga grundskolebetyg inte fullföljde gymnasieutbildningen. Detta var något vanligare bland pojkar än flickor.27 Ansökan till gymnasiet sker utifrån ett meritvärde som beräknas utifrån elevens betyg och är för de flesta elever summan av betygs- 22SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 23Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Barnavårdskarriärer – en studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård. 24Med detta menas ogiltig frånvaro från enstaka lektioner/dagar som överstiger av undervisningstiden på en period av . 25Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. 26SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. 27Sveriges Kommuner och Landsting (2009). Födda 1981: 95-27-13. Förebyggande arbete och ungas etablering värdena för de 16 bästa betygen i slutbetyget. –2016 har det genomsnittliga meritvärdet stigit, med undantag för elever med okänd bakgrund28 och för . Skillnaden mellan flickors och pojkars genomsnittliga meritvärden har varit relativt genom åren.29 Även lyfter fram roll för att förbereda elever för gymnasieskolan. Det är betydligt vanligare bland dem som har godkända betyg i samtliga grundskoleämnen att slutföra sina gymnasiestudier jämfört med de som saknar godkända betyg i vissa ämnen. Bland elever antagna på yrkesprogram har de som har antagits med 12 godkända ämnen nästan dubbelt så stor sannolikhet att nå en gymnasieexamen jämfört med dem som har 8 godkända ämnen.30 4.2.2Saknad behörighet till gymnasieskolans nationella program var av eleverna i årskurs 9 behöriga att söka något av gymnasieskolans nationella program. Omvänt hade alltså (17 800 elever) inte åtta godkända betyg och hade i stället möjlighet att börja studera på något av gymnasieskolans fem introduktionsprogram.31 Statistiken över introduktionsprogramselevernas övergång till nationella program är än så länge begränsad eftersom det endast är ett par elevkullar som gått igenom gymnasieskolan efter reformen 2011. har gjort en uppföljning av den första årskullen som började på ett introduktionsprogram utifrån deras studieresultat . Bland dem hade då gått ut med examen eller studiebevis från ett nationellt program. hade avbrutit sina studier utan behörighet, studerade på ett nationellt program och studerade på ett introduktionsprogram. var behöriga men hade läm- 28Detta är elever som av olika skäl saknar personnummer. Antalet elever med okänd bakgrund ökade från drygt 1 000 elever vt 2015 till 5 400 elever vt 2016. 29Våren 2016 var det genomsnittliga meritvärdet för 16 ämnen bland flickor 232,2 jämfört med 201,9 bland pojkar (233,6 respektive 209,6 om de med okänd bakgrund exkluderas). (2016). Slutbetyg i , . 30SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 31Skolverket (2016). Slutbetyg i , . Dnr: 2016:01383. Förebyggande arbete och ungas etablering nat gymnasieskolan utan att fullfölja sina studier.32 Det sker många byten mellan introduktionsprogrammen, och för den grupp som blir behöriga till ett nationellt program sker övergången främst studier på ett introduktionsprogram.33 Fyra elevgrupper är överrepresenterade på introduktionsprogrammen: elever med utländsk bakgrund, pojkar, elever med föräldrar med låg utbildningsbakgrund samt elever med låga meritvärden från grundskolan.34 Andelen som saknar behörighet till nationella program har ökat , och ökningen har skett inom gruppen elever med okänd bakgrund. Bland övriga elever har andelen som saknar behörighet minskat.35 Andelen som saknar behörighet har ökat både bland pojkar och flickor , men något mer för pojkar. Det var bland pojkarna och bland flickorna som inte var behöriga till något nationellt program i gymnasieskolan 2015.36 På nivå finns det lokala variationer, men det är generellt vanligare att en större andel bland flickorna är behöriga.37 För utrikes födda har åldern vid invandringstillfället stor betydelse för gymnasiebehörigheten. Det är så hög sannolikhet att uppnå minst åtta godkända betyg efter årskurs 9 för dem som invandrar till jämfört med alla utrikes födda. För den som invandrar före högstadieåldern (i åldern 7–) är sannolikheten högre att uppnå gymnasiebehörighet.38 32Skolverket (2015). Uppföljning av introduktionsprogrammens första kull. 33SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasietutbildning. 35Detta är elever som av olika skäl saknar personnummer, och antalet elever med okänd bakgrund ökade från drygt 1 000 elever vt 2015 till 5 400 elever vt 2016. 36SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasietutbildning. 37Sveriges Kommuner och Landsting (2016). En grundläggande rättighet. 38Statistiska centralbyrån (2016). Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Förebyggande arbete och ungas etablering Frånvaro i gymnasieskolan kan vara en signal om att unga av olika skäl inte trivs i skolan och senare kommer att avbryta sina gymnasiestudier.39 Precis som för saknas mer detaljerade nationella uppgifter om frånvaron. har studerat frånvaro som är så omfattande att den har resulterat i indragen studiehjälp. Andelen elever med indragen studiehjälp hade ökat successivt varje läsår från /2012/13.40 () har noterat en fortsatt ökning till /2016. Andelen är högre bland pojkar (9,) jämfört med flickor (). Det finns också regionala skillnader. Ökningen kan ha flera olika förklaringar. CSN beskriver att förändrad praxis bidrog till en tydlig ökning /12 till 2012/13. Enskilda skolors kunskap om och rutiner för inrapporteringen kan ha stärkts. är riktlinjen att skolor ska rapportera till CSN om studerande är frånvarande utan giltiga skäl under en månad, och om detta sker återkommande eller vid upprepade tillfällen.41 Samordnaren ser behov av ett stärkt systematisk arbete med förebyggande och tidiga insatser för att motverka studieavbrott. Omfattande arbete och kunskaper genereras i flera större projekt med stöd från Europeiska socialfonden. har ett uppdrag 2016–2018 att genomföra verksamhetsnära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Arbetet ska slutredovisas och är en del av strategin Vägar framåt.42 Samordnaren ser behov av mer permanenta strukturer för att stärka skolornas arbete på detta område. Frånvaro får större konsekvenser för individen i dagens kunskapssamhälle än hur det var för tidigare generationer. Konsekvenser av frånvaro drabbar både unga och deras familjer. 39SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasietutbildning. 40Skolverket (2014). Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. 41Centrala (2016). Studiestödet 2015 och (2016) Indragen studiehjälp på grund av ogiltig frånvaro i gymnasieskolan – statistik /16. 42Utbildningsdepartementet (2015). Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. Förebyggande arbete och ungas etablering 4.2.4Avbrutna och icke fullföljda gymnasiestudier Avbrutna gymnasiestudier kan ha flera olika orsaker. analyser pekar på bristande pedagogiskt stöd, brister i den studiesociala miljön och att unga ibland byter program. I påbörjar av eleverna en gymnasieutbildning efter att de har lämnat . av eleverna gör tidiga studieavbrott, vilket innebär att de är registrerade i gymnasieskolan endast ett eller (skillnaden är dock stor mellan program då andelen är bland nationella program och på introduktionsprogrammen). De flesta studieavbrotten sker under det tredje året på gymnasiet. Bland de sena studieavbrotten räknas både elever som lämnar gymnasieskolan under tredje året, och de som går kvar hela läsåret utan att nå studieresultat för att få en gymnasieexamen. av eleverna som påbörjade ett nationellt program hade inte tagit examen eller fått ett studiebevis som omfattade ett helt nationellt program . av dessa elever hade varit registrerade i gymnasiet i tre eller och alltså gått kvar i gymnasieskolan utan att nå målen för utbildningen. Enligt är det vanligt att dessa elever upplever att de har slutfört gymnasiet. Majoriteten av eleverna går alltså kvar i gymnasieskolan men det är en stor andel, , som inte får en gymnasieexamen . minskar andelen till . Det är en stor utmaning att en så stor andel elever inte når målen för utbildningen och det medför stora svårigheter för de elever som berörs. Det finns flera förklaringar till att det ser ut som det gör och bilden är komplex. Det kan handla om både individuella och organisatoriska faktorer. som det finns indikationer på att stress och psykisk ohälsa ökar bland tonåringar, särskilt bland flickor, finns det stora kvalitetsbrister i gymnasieskolans arbete, exempelvis när det gäller att ge eleverna det stöd de behöver. Elever får alltför lite stöd eller stöd som inte är individanpassat, vilket inte ger eleverna tillräckliga förutsättningar att lyckas med sina studier. Utredningen har också belyst brister vad gäller utbildningens upplägg, Förebyggande arbete och ungas etablering introduktionsprogrammens struktur och olika tillämpning av elevers rätt till utbildning.43 Det går att fördjupa bilden av genomströmningen i gymnasiet. Bland de unga som började gymnasieskolan 2011 nådde examen och . Andelen är som högst på högskoleförberedande program , jämfört på introduktionsprogrammen. måste det tas i beaktande att de sistnämnda programmen syftar till att eleverna ska påbörja ett nationellt program och att det tar tid att slutföra. Den stora skillnaden mellan unga kvinnor och unga män finns på de högskoleförberedande programmen där andelen som slutför studierna är för unga kvinnor och för unga män. I och med att gymnasieskolan har reformerats är det svårt att göra jämförelser i genomströmningen och fullföljda studier före och efter reformen 2011. Men även har det varit som inte slutför studierna inom tre eller fyra år.44 Andra analyser har visat att bland inrikes födda har omkring åtta av tio slutbetyg från gymnasiet (bland unga födda –1991 som varit registrerade i gymnasieskolan –2015). För utrikes födda har bland annat invandringstillfället betydelse. Bland unga som var eller äldre då de invandrade var andelen knappt fyra av tio bland kvinnor och drygt tre av tio bland män som erhållit ett slutbetyg . Det är betydligt vanligare att de som invandrat i 7–har slutbetyg (sju av tio bland kvinnor och sex av tio bland män).45 Det är en betydande andel unga som inte slutför sin utbildning inom ramen för gymnasieskolans verksamheter. Genom vuxenutbildning och folkhögskolestudier ges nya chanser för dem som inte har full- 43SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasietutbildning. Se även Skolinspektionen (2014).