sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — Detta beror dels på att det blir utrymme för fler godståg och dels för att transporttiderna blir snabbare i och med att hastighet- erna blir mer utjämnade när de snabbaste tågen flyttas till höghastig- hetsjärnvägen. har beräknat att godstransportsystemets kostnader, med höghastighetsjärnvägen, minskar med drygt en mil- jard kronor , inklusive värdet av godsets transport- tid.100 Näringslivsnyttan av investeringen i höghastighetsjärnväg är med andra ord påtaglig i stationsorterna och i ett större regionalt omland. 99Trafikverket, Samlad effektbedömning höghastighetsjärnväg . 100Trafikverket, Samhällsekonomisk kalkyl av höghastighetsjärnväg enligt Sverigeförhandlingen Initialt hade vi ansatsen att de sociala nyttor en ny höghastighets- järnväg för med sig med avseende på fler arbetstillfällen, breddat näringsliv m.m. både skulle kunna beskrivas och kvantifieras. För- handlingsparterna har i flera fall redogjort för hur en expanderande arbetsmarknad bidrar till stärkt social sammanhållning och ett ökat och varierat bostadsbyggande till minskad segregation. Många har även beskrivit hur den mentala bilden av en stad/kommun/region kan antas påverkas positivt med tillkomsten av en höghastighets- järnväg. Emellertid är det samlade intrycket att det är svårt att entydigt dra slutsatser kring sociala nyttor med den kunskap och de metod- ansatser som finns . Vi har inom Sverigeförhandlingen försökt flytta fram positionerna inom fältet, men behov av metodutveck- ling kvarstår.101 Det gäller i synnerhet om de sociala nyttorna ska kunna kvantifieras och ligga till grund för medfinansieringsåtag- anden. Förhandlingsprocessen har bedrivits i flera faser. har under hela förhandlingen på ett förtjänstfullt sätt bistått kansliet med kunskap, utredningar och andra resurser. upp- drag att bistå Sverigeförhandlingen står i direktivet till utredningen. Sverigeförhandlingens arbete inleddes och präglades under hela det kommande dryga året av täta kontakter med en lång rad intressenter. I ett tidigt skede låg fokus på att ta fram förhandlingsunderlag och bygga upp kansliets och de övriga parternas kunskap om höghastighetsjärnvägen. Förhandlingsper- sonerna och kansliet hade ett hundratal möten med kommuner och regioner längs banornas möjliga sträckningar och i storstäderna samt med representanter från näringslivet, intresseorganisationer 101 Doktoranden vid KTH gjorde en genomgång av alla in- skickade sociala nyttoanalyser ”Sociala nyttor i Sverigeförhandlingen”. Studenterna vid gjorde en sambands- analys av sociala konsekvenser vid utbyggnad av transportsystem, en granskning av statistisk modellering för nyttobedömning av höghastighetsjärnväg. Även följeforskarna har noterat att det finns ett metodutvecklingsbehov inom sociala nyttor. och andra aktörer i och internationellt. Syftet med denna aktivitet var att ta fram ett gemensamt underlag för de kommande förhandlingarna. Det har varit Sverigeförhandlingens ansvar att kartlägga behoven av underlag och att beställa de utredningar och rapporter som behövts inför förhandlingarna. är en viktig medaktör som tagit fram stora delar av det underlag och de analyser som efterfrågats.102 Vidare skickade kommuner och regioner in nyttoanalyser till Sverigeförhandlingen. Dessa anger vilket mer- värde höghastighetsjärnvägen och storstadsåtgärderna medför lokalt och regionalt i form av bostäder, restider, arbetsmarknad, näringsliv, miljö och sociala nyttor för respektive kommun och region. inleddes förhandlingen med en förhand- lingsstart för höghastighetsjärnväg. Då lade vi fram den sträckning och de stationer med vilka vi avsåg inleda förhandlingen. Vi redo- gjorde för våra skäl för sträckning och stationer.103 och 2016 gjordes överenskommelser med stationskommunerna som manifesterades i handslag. Hand- slagen kommunicerades externt vartefter de blev klara. Handslagen med kommunerna innebar att vi var överens om med- finansiering till höghastighetsjärnvägen på basis av den nytta den medför för kommunen, ett kommunalt åtagande om att bygga bostäder som en följd av satsningen samt ett statligt åtagande om stationsläge i kommunen som lägger grunden för bostadsbyggande och andra nyttor. Förhandlingsfasen har mynnat ut i överenskommelser i form av handslag om stationslägen, bostadsbyggande och medfinansiering. Förhandlingsfasen har sedan fortsatt i en formaliseringsprocess som resulterat i avtal med formaliserade åtaganden som ska god- kännas104 i respektive fullmäktigeförsamling och slutligen av regeringen. 102Se lista på samtliga uppdrag i bilaga 4. 103Sverigeförhandlingen, av linjesträckning och stationsorter, . 104I skrivande stund har merparten av de kommunala och regionala parternas fullmäktige- församlingar hanterat avtalen och godkänt dessa. Resterande är i beredningsprocess och väntas bli godkända . för handslagen inkluderades också överens- kommelse om förskottering som ett ytterligare bidrag till järn- vägens utbyggnad. Detta ingår emellertid inte i avtalen. formaliserades överenskommelserna med kommunerna i avtal där även regionala företrädare är parter. Av- talens innehåll beskrivs mer ingående i avsnitt 3.11.10–3.11.14. I våra ramavtal har höghastighetsjärnvägen definierats som en utbyggnad mellan och samt mellan och en kopp- lingspunkt på söder om . Vi har därför inte förhandlat om medfinansiering och bostadsutbyggnad med , , och , som kommer att ha stationer längs höghastighetsjärnvägen. Vi har i stället valt att teckna överenskommelser med och . Förhandlingar har inletts med ägarna till de två flygplatserna /och /, men något avtal har inte kunnat tecknas. Vi föreslår att får i uppdrag att förhandla och avtala om medfinansiering baserat på nyttor för stationer vid och . Källa: Sverigeförhandlingen. Sverigeförhandlingen har för statens räkning tecknat avtal med kommuner och regioner längs höghastighetsjärnvägen. Avtalen omfattar ett åtagande att medfinansiera höghastighetsjärnvägen om sammanlagt 1 och åtagande om att uppföra 92 270 nya bostäder. Summan inkluderar 2 000 bostäder i , dvs. den högre siffran i intervallet, se 3.11.11. Utöver avtalen har vi en vilande överenskommelse med kommun om 2 950 bostäder. Med har vi ett avtal om utbyggd kollektivtrafik, cykelåtgärder och bostäder. I det avtalet anges att 15 000 bostäder ska byggas. Av dessa kan 5 000 vara påverkade av höghastighets- järnvägen. Sammantaget ger det 100 220 bostäder. I avtalen regleras också stationslägen, åtagande om att sprida nyttorna till regionen, uppföljningsorganisation m.m. Avtalen längs höghastighetsjärnvägens fysiska utbyggnad är uppdelade i fem ramavtal med tillhörande bilagor och ett objekt- avtal per avtalspart. Ramavtalen syftar till att reglera förutsättningarna för genomförandet av höghastighetsjärnvägen i den geografi ramavtalet avser. Objektavtalen syftar till att reglera förutsättningarna för finansierings- och medfinansieringsfrågor, ökat bostadsbyggande samt genomförandeansvar för höghastig- hetsjärnvägen. Ramavtalen är geografiskt avgränsade enligt nedan: Ramavtal 1 () – Ramavtal 2 ()– Ramavtal 3 ()–() Ramavtal 4 ()–() Med ändpunktssträckornas parter har överenskommelser gjorts geografiskt: Villkor för uppfyllande av parternas åtaganden Ramavtal och objektavtal träder i kraft och blir bindande när parter- nas fullmäktigeförsamlingar respektive regeringen har godkänt avtalen. Parternas åtaganden enligt ram- och objektavtal är dock villkorade av att regeringen tar ett särskilt beslut om att anslå medel till respektive ramavtalssträcka. Om ett sådant beslut dröjer till efter 2023 kan någon part begära utträde eller omprövning av avtalen. Bakgrunden till dessa särskilda villkor är att regeringen aviserat i sin infrastrukturproposition105 att utbyggnaden ska ske i den takt ekonomin tillåter. De avtal vi tecknat för staten räkning bygger på att beslut tas om en snabb utbyggnadstakt och för /h för att nå restidsmålen, så som vi beskrivit det i avsnitt 3.3. 105 Proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt kon- kurrenskraft och hållbar utveckling, 2016. Avtalens åtaganden avseende bostadsbyggande Vid sidan av höghastighetsjärnvägen och utanför projektmedel, men inom ramen för överenskommelsen ingår i kommunernas åtagande som en central förutsättning att bygga bostäder. Det antal bostäder kommunerna åtar sig att bygga avser färdigställda bostäd- er, det vill säga inte byggrätter. I avtalen görs ingen specificering angående stadstyp, upplåtelseform, lägenhetsstorlek eller dylikt. Det är upp till kommunen att själv avgöra vad som är lämpligt. Respektive kommun har preciserat ett influensområde som visar på kommunens bostadsåtagande som ett underlag till styrelsens uppföljning. 3.10.10 Ramavtal 1 () – Parterna är överens om organisation och samverkan för uppföljning av åtaganden enligt avtalet. Se avsnitt 3.11.15. Staten åtar sig att genomföra utbyggnaden av höghastighetsjärn- vägen från i kommun och genom , med stationer för av- och påstigning på fyra platser; ( kommun), , och . Stationerna i , och ska placeras i de korridorer som ingår i ansökan om tillåtlighet för Ostlänken. Det innebär att stationer ska byggas i i anslutning till tätorten, respektive centrala lägen i och . I placeras stationen i ett centralt läge mellan Stångån och , i anslutning till den nya stadsdel som planeras där. kommer att vara huvudman för höghastighetsjärn- vägen och svara för genomförandet av den. kommer också att äga samtliga anläggningar och svara för drift och under- håll. ansvar för stationer framgår av myndighetens riktlinje TDOK 2015:0085 Ägarskap, förvaltningsansvar och fördel- ning av kostnader inom ansvarsområde på stationer. Staten ansvarar för huvuddelen av investeringen i höghastighets- järnvägen. () –medfinansi- eras av stationskommunerna enligt avtalet med följande belopp: Avtalet reglerar när i tiden medfinansieringen ska betalas, prisnivå och uppräkning. Staten svarar för kostnadsökningar av investeringsutgiften. Kommunen svarar för kostnadsökningar för av kommunen på- kallad standardhöjning, tillägg och/eller andra förbättringar jämfört med grundutförande. Kommunerna i avtalet åtar sig att det uppförs nya bostäder –2035 enligt följande: Södertälje kommun 15 300 bostäder Trosa kommun 1 700 bostäder Nyköpings kommun 7 400 bostäder Norrköpings kommun 15 300 bostäder Linköpings kommun 15 300 bostäder Sprida nyttor och markåtkomst Regionerna åtar sig i avtalet att i kommande planering verka för att anslutande kollektivtrafik bidrar till att sprida resenärsnyttor och öka arbetsmarknads- och näringslivsnyttor. Regionerna åtar sig också att samverka med vad gäller kopplingen mellan höghastighetsjärnvägen och befintlig infrastruktur. Kommunerna åtar sig att genomföra erforderliga ändringar av detaljplaner för genomförandet av höghastighetsjärnvägen. Region- erna åtar sig att verka för samverkan mellan berörda kommuner för att trygga markåtkomst även i kommuner som inte är part i avtalet. kommer att betala skälig ersättning för markåtkomst- en med projektmedel. Kommunerna åtar sig att tillsammans med undersöka möjligheten att genomföra eventuella cykelåtgärder för att för- bättra tillgängligheten till stationen med cykel. 3.10.11 Ramavtal 2 ()– Parterna är överens om organisation och samverkan för uppföljning av åtaganden enligt avtalet. Se avsnitt 3.11.15. Staten åtar sig att genomföra utbyggnaden av höghastighetsjärn- vägen mellan och enligt grundutförande, med stationer för av- och påstigning på två platser: i och Jön- . Stationen i ska vara belägen längs den befintliga norr om stad, mellan Granelund och Tismetorpet. Ett läge i den södra delen av utredningsområdet ska eftersträvas. Stationen ska kunna utgöra en bytespunkt mellan tåg på höghastig- hetsjärnvägen och tåg på . Beskrivningen av stationsläget utesluter inte en mer centralt belägen station beroende på hur det påverkar kostnader, bostadsbyggande och en i övrigt samlad bedömning. Stationen i ska vara belägen inom Södra utvecklingsområde i ett västligt läge. kommer att vara huvudman för höghastighetsjärn- vägen och svara för genomförandet av den. kommer också att äga samtliga anläggningar och svara för drift och under- håll. ansvar för stationer framgår av myndighetens riktlinje TDOK 2015:0085 Ägarskap, förvaltningsansvar och fördel- ning av kostnader inom ansvarsområde på stationer. Staten ansvarar för huvuddelen av investeringen i höghastighets- järnvägen. ()–medfinansieras av stationskommunerna enligt avtalet med följande belopp: Avtalet reglerar när i tiden medfinansieringen ska betalas, prisnivå och uppräkning. Staten svarar för kostnadsökningar av investeringsutgiften. Kom- munen svarar för kostnadsökningar för av kommunen påkallad standardhöjning, tillägg och/eller andra förbättringar jämfört med grundutförande. Kommunerna i avtalet åtar sig att det uppförs nya bostäder –2035 enligt följande: Tranås kommun 500–2 000 bostäder, beroende på var stationen slutligen placeras. Jönköpings kommun 14 000 bostäder, varav 10 000 i och 4 000 i grannkommuner. Sprida nyttor och markåtkomst Regionen åtar sig i avtalet att i kommande planering verka för att anslutande kollektivtrafik bidrar till att sprida resenärsnyttor och öka arbetsmarknads- och näringslivsnyttor. Regionen åtar sig också att samverka med vad gäller kopplingen mellan höghastighetsjärnvägen och befintlig infrastruktur. Kommunerna åtar sig att genomföra erforderliga ändringar av detaljplaner för genomförandet av höghastighetsjärnvägen. Regionen åtar sig att verka för samverkan mellan berörda kommuner för att trygga markåtkomst även i kommuner som inte är part i avtalet. SOU 2017:107 första höghastighetsjärnväg kommer att betala skälig ersättning för markåt- komsten med projektmedel. Kommunerna åtar sig att tillsammans med undersöka möjligheten att genomföra eventuella cykelåtgärder för att för- bättra tillgängligheten till stationen med cykel. 3.10.12 Ramavtal 3 ()–() Parterna är överens om organisation och samverkan för uppföljning av åtaganden enligt avtalet. Se avsnitt 3.11.15. Staten åtar sig att genomföra utbyggnaden av höghastighetsjärn- vägen mellan till anslutning på söder om enligt grundutförande, med station för av- och påstig- ning i . Stationen i ska placeras centralt eller centrum- nära. Det innebär ett läge avgränsat av rutnätsstaden, nuvarande resecentrum och motorvägen. Ett centrumnära läge för stationen skulle kunna innebära en placering direkt söder om motorvägen, på Lusharpan eller något öster ut. utesluter inte att ytterligare stationer kan tillkomma på denna sträcka. kommer att vara huvudman för höghastighetsjärn- vägen och svara för genomförandet av den. kommer också att äga samtliga anläggningar och svara för drift och under- ansvar för stationer framgår av myndighetens riktlinje TDOK 2015:0085 Ägarskap, förvaltningsansvar och fördel- ning av kostnader inom ansvarsområde på stationer. Staten ansvarar för huvuddelen av investeringen i höghastighets- järnvägen. Som en konsekvens av en ny inriktning för planeringen på sträckan som initierats i ett sent skede, kommer att inleda en förhandling med parter i berörd region om utformning och medfinansiering. Motivet till den nya inriktningen är att initialt kunna bygga en dubbelspårig järnväg, med fokus på god regional nytta, på sträckan –. Denna kan i ett första skede trafikeras med regional trafik innan hela systemet –är utbyggt för persontåg i /h. Medfinansieringen ska avspegla nyttan som parterna har av hög- hastighetsjärnvägen, inkluderat värdeökningen i de bostäder som detta avtal omfattar. kommun åtar sig i avtalet att det uppförs 12 500 nya bostäder –2035. Som en följd av nya inriktning är vi överens med kommun om att tidigare överenskommelse, 2 950 bostäder, ska vara vilande med anledning av eventuella utformningsförändringar. Följaktligen är inte en part i avtalet. Sprida nyttor och markåtkomst Regionen åtar sig i avtalet att i kommande planering verka för att anslutande kollektivtrafik bidrar till att sprida resenärsnyttor och öka arbetsmarknads- och näringslivsnyttor. Regionen åtar sig också att samverka med vad gäller kopplingen mellan hög- hastighetsjärnvägen och befintlig infrastruktur. kommun åtar sig att genomföra erforderliga ändringar av detaljplaner för genomförandet av höghastighetsjärnvägen. ionen åtar sig att verka för samverkan mellan berörda kommuner för att trygga markåtkomst även i kommuner som inte är part i avtalet. kommer att betala skälig ersättning för mark- åtkomsten med projektmedel. kommun åtar sig att tillsammans med under- söka möjligheten att genomföra eventuella cykelåtgärder för att förbättra tillgängligheten till stationen med cykel. 3.10.13 Ramavtal 4 ()–() Parterna är överens om organisation och samverkan för uppföljning av åtaganden enligt avtalet. Se avsnitt 3.11.15. Staten åtar sig att genomföra utbyggnaden av höghastighetsjärn- vägen mellan och enligt grundutförande, med stationer för av- och påstigning på en plats: . Stationen i ska placeras strax öster om tätorten och möjliggöra tågbyten mellan höghastighetsjärnvägen och Kust till kustbanan. kommer att vara huvudman för höghastighetsjärn- vägen och svara för genomförandet av den. kommer också att äga samtliga anläggningar och svara för drift och under- håll. ansvar för stationer framgår av myndighetens riktlinje TDOK 2015:0085 Ägarskap, förvaltningsansvar och fördel- ning av kostnader inom ansvarsområde på stationer. Staten ansvarar för huvuddelen av investeringen i höghastighets- järnvägen. ()–() medfinansi- eras av stationskommunen enligt avtalet med följande belopp: Avtalet reglerar när i tiden medfinansieringen ska betalas, prisnivå och uppräkning. Staten svarar för kostnadsökningar av investeringsutgiften. Kommunen svarar för kostnadsökningar för av kommunen påkal- lad standardhöjning, tillägg och/eller andra förbättringar jämfört med grundutförande. kommun åtar sig i avtalet att det uppförs 1 770 nya bostäder –2035. Sprida nyttor och markåtkomst Regionen åtar sig i avtalet att i kommande planering verka för att anslutande kollektivtrafik bidrar till att sprida resenärsnyttor och öka arbetsmarknads- och näringslivsnyttor. Regionen åtar sig också att samverka med vad gäller kopplingen mellan hög- hastighetsjärnvägen och befintlig infrastruktur. kommun åtar sig att genomföra erforderliga ändringar av detaljplaner för genomförandet av höghastighetsjärnvägen. Regionen åtar sig att verka för samverkan mellan berörda kommuner för att trygga markåtkomst även i kommuner som inte är part i avtalet. kommer att betala skälig ersättning för mark- åtkomsten med projektmedel. kommun åtar sig att tillsammans med under- söka möjligheten att genomföra eventuella cykelåtgärder för att förbättra tillgängligheten till stationen med cykel. 3.10.14 Ramavtal 5 – Parterna är överens om organisation och samverkan för uppföljning av åtaganden enligt avtalet. Se avsnitt 3.11.15. Staten åtar sig att genomföra utbyggnaden av höghastighetsjärn- vägen mellan och enligt grundutförande, med stationer för av- och påstigning på två platser: och . Stationen i ska placeras centralt vid C, och stationen i ska placeras centralt vid C. kommer att vara huvudman för höghastighetsjärn- vägen och svara för genomförandet av den. kommer också att äga samtliga anläggningar och svara för drift och under- håll. ansvar för stationer framgår av myndighetens riktlinje TDOK 2015:0085 Ägarskap, förvaltningsansvar och fördel- ning av kostnader inom ansvarsområde på stationer. Staten ansvarar för huvuddelen av investeringen i höghastighets- järnvägen. Höghastighetsjärnvägen –medfinansieras av stationskommunerna enligt avtalet med följande belopp: Avtalet reglerar när i tiden medfinansieringen ska betalas, prisnivå och uppräkning. Staten svarar för kostnadsökningar av investeringsutgiften. Kommunerna svarar för kostnadsökningar för av kommunen på- kallad standardhöjning, tillägg och/eller andra förbättringar jämfört med grundutförande. åtar sig avtalet att det uppförs 7 000 nya bostäder –2035, varav 4 000 i och 3 000 i grannkommuner. har ingått avtal om storstads- åtgärder (se avsnitt 5.7.2) om sammanlagt 15 000 bostäder varav 5 000 bedöms vara påverkade av höghastighetsjärnvägen. Sprida nyttor och markåtkomst Regionen åtar sig i avtalet att i kommande planering verka för att anslutande kollektivtrafik bidrar till att sprida resenärsnyttor och öka arbetsmarknads- och näringslivsnyttor. Regionen åtar sig också att samverka med vad gäller kopplingen mellan hög- hastighetsjärnvägen och befintlig infrastruktur. Kommunerna åtar sig att genomföra erforderliga ändringar av detaljplaner för genomförandet av höghastighetsjärnvägen. Reg- ionen åtar sig att verka för samverkan mellan berörda kommuner för att trygga markåtkomst även i kommuner som inte är part i avtalet. kommer att betala skälig ersättning för mark- åtkomsten med projektmedel. Kommunerna åtar sig att tillsammans med undersöka möjligheten att genomföra eventuella cykelåtgärder för att för- bättra tillgängligheten till stationen med cykel. 3.10.15 Uppföljning av avtalen Sverigeförhandlingens avtal om höghastighetsjärnvägen omfattar fem geografiskt avgränsade ramavtal. I ramavtalen regleras form- erna för organisation och samverkan för uppföljning av åtagandena i avtalen. För varje ramavtal ska en styrelse och en projektstyrelse tillsät- tas. Styrelsen och projektstyrelsen tillsätts i samband med att regeringen tar beslut om att anslå medel för höghastighetsjärn- vägens respektive ramavtalssträcka och därmed aktiverar åtagan- dena i avtalen. Styrelsen och projektstyrelserna som vårdar resultatet av Stockholmsförhandling står som förebild för avtalad uppfölj- ningsorganisation. Erfarenheter från det styrelsearbetet är att vård- andet av avtalen kräver aktivt arbete, engagemang, förankring och samförstånd. Ledamöterna i styrelsen bör vara företrädare på hög nivå (motsvarande kommundirektör) för att vara beslutsmässig i de frågor som uppstår och kräver gemensamma lösningar. Styrelserna för respektive ramavtal tillsätts av regeringen, och styrelsernas ordförande utses av regeringen. Övriga ramavtalsparter utser varsin ledamot och varsin ersättare till de styrelser där de är avtalspart. Staten utser sekretariat för styrelsen. Föredragande i styrelsen är ansvarig tjänsteman på . Styrelsen kan adjungera lämplig person med expertkompetens till styrelsen för deltagande i en eller flera frågor. Styrelsen hanterar frågor av strategisk karaktär som rör avtals- parternas åtaganden såsom bostadsbyggandet och framdriften av höghastighetsjärnvägen vad gäller exempelvis omfattning, avgräns- ning, tidplan, budget och prognoser. träffas inom styrelsen kan komma att behöva godkännas av respektive parts beslutande organ för att äga giltighet. Styrelsen ansvarar för att regeringen får en årlig rapport med uppföljning . Uppföljningsrapporten till regeringen ska omfatta uppföljning av kommunernas bostadsåtagande, tidplan för utbyggnad av höghastig- hetsjärnvägen, ekonomi för höghastighetsjärnvägen, uppföljning av andra frågor av stor vikt eller väsentlig betydelse samt eventuella ändringar eller tilläggsavtal. Projektstyrelserna består av representanter från kommunerna och . Respektive organisation utser två representanter var- dera till projektstyrelserna. Projektstyrelserna kan adjungera lämp- lig person med expertkompetens i en eller flera frågor. Projektstyrelserna ska arbeta operativt med höghastighetsjärn- vägens framdrift i enlighet med avtalen. Projektstyrelserna rapport- erar till sina avtalsparter och till sin styrelse. Källa: Sverigeförhandlingen. Vi presenterade vårt förslag till val av linje- sträckning och stationsorter inför kommande förhandlingar. I för- slaget pekade vi ut två flygplatser som lämpliga att lägga en station vid: /i och /i . I avsnitt 3.3.4 redogjorde vi för bakgrunden till att dessa flygplatser pekades ut. Till det ska också läggas att vi gör bedömningen att stationer vid dessa flygplatser skulle innebära stora nyttor för respektive flygplatsbolag.