sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — Särskilda bestämmelser om sekretess Sekretess till skydd för enskild inom folkbokförings- verksamhet regleras i 22 kap. OSL. Av 1 § första stycket i kapitlet framgår att sekretess gäller i verksamhet som avser folkbokföring eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträck- 2Skatteverket, Årsredovisning 2015, s. 56–57. 34 § lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk ning som regeringen föreskriver, i annan verksamhet som avser registrering av en betydande del av befolkningen. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållan- den, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Detta inne- bär att uppgifter omfattas av ett s.k. kvalificerat rakt skaderekvisit vilket innebär en stark presumtion för att uppgifterna är offentliga. För att inte sekretessen ska kunna kringgås genom att uppgif- terna får en mer vidsträckt offentlighet i andra register som omfattar befolkningen, är paragrafen tillämplig också i fråga om annat befolk- ningsregister som baserar sig på uppgifter från folkbokförings- myndigheten. Detta innebär att sekretessen också omfattar registrer- ing av befolkningen i t.ex. SPAR, register över befolkningen och register över totalbefolk- ningen, s.k. RTB-register. Med stöd av bemyndigandet i 22 kap. 1 § OSL har regeringen i 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) också före- skrivit att folkbokföringssekretessen ska omfatta bl.a. Polismyndig- hetens passregister, databas över identitetskort för folkbokförda i och Statens tjänstepensionsverks pensions- register. Sekretess gäller vidare enligt 22 kap. 1 § andra stycket OSL för uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolk- ningen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den en- skilde eller någon närstående till denne lider men. Bestämmelsen innebär ett förstärkt sekretesskydd för fotografier av enskild i offent- liga register då uppgiften omfattas av s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär en presumtion för sekretess. Bestämmelser som reglerar möjligheter att behandla personuppgifter inom folkbokföringsverksamheten finns i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folk- bokföringsverksamhet (FdbL) och i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverk- samhet (FdbF). Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Myndigheter får enligt 2 kap. 8 § FdbL ha direktåtkomst till uppgift i folkbokföringsdatabasen om person- eller samordnings- nummer, namn, adress, folkbokföringsfastighet, lägenhetsnummer, distrikt och folkbokföringsort samt om avregistrering från folk- bokföringen. En myndighet får även ha direktåtkomst till andra uppgifter i databasen om myndigheten behöver uppgifterna för att fullgöra sitt uppdrag och får behandla dem. Härigenom ges t.ex. andra verksamhetsgrenar inom direktåtkomst till folk- bokföringsdatabasen. Dessutom finns möjlighet till ytterligare direktåtkomst i de fall myndigheten själv får behandla uppgifterna eller om regeringen meddelar föreskrifter om det. Det ska också nämnas att kan fatta beslut om s.k. bruttoavisering i SPAR. Bruttoavisering innebär att uppgifter om samtliga personer i registret lämnas ut i elektronisk form under vissa förutsättningar. Bruttoavisering får bara medges den som i sin verk- samhet regelmässigt behandlar uppgifter om en betydande del av befolkningen och som fortlöpande behöver uppdatera dessa. Uppgif- ter som kan lämnas ut är ändring av namn, personnummer, födelse- tid, adress, folkbokföringsort, make eller vårdnadshavare och av- registrering från folkbokföringen. Ändringen ska gälla för (8 a § förordningen (1998:1234) om det statliga personadress- registret). folkbokföringsverksamhet omfattas av uppgifts- skyldigheten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen. Skyldighet att anmäla misstänkta brott mot välfärdssystemen folkbokföringsverksamhet har inte någon lagreglerad anmälningsskyldighet vid misstanke om brott. Den information som lämnas vid misstankar om brott lämnas med stöd av sekretess- brytande bestämmelser i 10 kap. 24 eller 27 §§ OSL. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk uppdrag framgår av förordningen (2007:1110) med instruktion för . I verksamheten handläggs en rad ärenden för vilka myndighetens hantering skiljer sig åt. När det gäller bolag och föreningar är Bolags- verket ansvarig registreringsmyndighet för dessa ärenden. Bolags- verket fungerar som inskrivningsmyndighet enligt lagen (2008:990) om företagshypotek. Myndigheten för register över näringsförbud och tillfälliga näringsförbud, fysiska personers och dödsbons kon- kurser, förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde och verk- samhetsutövare som utövar viss verksamhet uppräknad i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terror- ism. (1–3 §§ förordning med instruktion för ). Därut- över har myndigheten till uppgift att pröva ett antal olika frågor med anknytning till området (4 §). I detta sammanhang kan särskilt lyftas fram att i 5 a § i instruktionen anges att verket i så stor utsträckning som möjligt ska minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. avslutade 68 654 ärenden om nybildning av bolag och föreningar, varav 43 567 registrerades i aktiebolagsregistret, 23 003 i handelsregistret och 2 084 i föreningsregistret. Vidare av- slutades 417 693 ärenden om ändring i registrerade uppgifter i ett företag, vilka fördelade sig på 323 759 i aktiebolagsregistret, 56 704 i handelsregistret och 37 230 i föreningsregistret. Handläggning av ärenden hos sker i enlighet med bestämmelserna i förvaltningslagen. Någon särskild förfarandelag som reglerar ärendehandläggningen finns inte. Särskilda bestämmelser om sekretess Några särskilda bestämmelser som omfattar uppgifter i Bolags- verkets verksamhet finns inte i offentlighets- och sekretesslagen. Det innebär att i stort sett alla uppgifter som skickas in och registreras i register är offentliga. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Sekretess som gäller för en uppgift oavsett var uppgiften finns, dvs. bestämmelser med obegränsad räckvidd, kan gälla även för upp- gift hos . behandling av personuppgifter regleras huvudsakligen i personuppgiftslagen. När det gäller hantering av personuppgifter i särskilda register finns det bestämmelser bl.a. i 2 kap. aktiebolags- förordningen (2005:559) för personuppgifter i aktiebolagsregistret och i 1–3 a §§ handelsregisterförordningen (1974:188) för person- uppgifter i handelsregistret. Det finns en möjlighet för att medge direktåtkomst till aktiebolagsregistret för vissa särskilt angivna ändamål, se 2 kap. 1 och 4 §§ aktiebolagsförordningen. Samma möjlighet finns gällande handelsregistret (se 1 a och d §§ i handelsregisterförordningen), och föreningsregistret (se 15 a och d §§ förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar). Det finns vidare bestämmelser om direkt- åtkomst i bl.a. förordningen (2008:1080) om inteckningsbrevsregister och förordningen (2004:329) om bank- och finansieringsrörelse. Skyldighet att anmäla misstänkta brott mot välfärdssystemen har inte någon författningsreglerad skyldighet att anmäla misstänkta brott. 4.3.3Utfärdare av handlingar som styrker registrerade uppgifter ansvarar för utfärdande av identitetskort för folkbok- förda i enligt 3 § förordningen med instruktion för Skatte- verket. kan utfärda ett identitetskort på ansökan av en person som har fyllt och som är folkbokförd i . Bestäm- melser om detta finns i lagen (2015:899) om identitetskort för folk- bokförda i med tillhörande förordning. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk är passmyndighet inom riket och utfärdar pass till svenska medborgare enligt passlagen (1978:302). Den myndighet som enligt 2 § i lagen är passmyndighet kan också på ansökan av en svensk medborgare utfärda ett nationellt identitetskort enligt för- ordning (2005:661) om nationellt identitetskort. Andra som utfärdar identitetshandlingar är bl.a. Transportsstyrelsen som utfärdar körkort för den som är permanent bosatt i eller studerar här och i övrigt uppfyller förut- sättningarna för att få körkort. I vissa fall har också banker, företag och organisationer rätt att utfärda SIS-godkända4 identitetskort som också är giltiga identitets- handlingar i . folkbokföringsverksamhet och deltar inte i någon formaliserad myndighetsöverskridande samverkan för att motverka organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdsystemen. ingick tidigare i samverkan genom , vilket reglerades i den numera upphävda förordningen (1997:899) om myndighetsamverkan mot ekonomisk brottslighet. 4 Det () ger tillstånd till företag och organisationer att utfärda SIS-märkta kort enligt svensk standard SS 61 43 14 och SBC 151-U, Särskilda bestämmelser för certifiering av överensstämmelse med standard. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk 4.4Utbetalande myndigheter och arbetslöshetskassor Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Arbetsförmedlingens uppdrag beskrivs i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Av förordningen framgår att Arbetsförmed- lingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden samt bidra till att stadigvarande öka sysselsätt- ningen på lång sikt. fattade Arbetsförmedlingen cirka 190 000 beslut om stöd till anställning hos arbetsgivare. Totalt fattades beslut om utbetalningar om inklusive skattekredi- teringar. Bestämmelser om ärendehandläggningen hos Arbetsförmedlingen finns förutom i förvaltningslagen i de författningar som reglerar de materiella förutsättningarna för att erhålla stöd. I exempelvis lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program finns övergripande bestämmelser om de olika programmen. Närmare bestämmelser finns i ett flertal förordningar, däribland förordningen om den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Särskilda bestämmelser om sekretess Bestämmelser om sekretess för uppgifter hos Arbetsförmedlingen finns i 28 kap. 11–12 a §§ OSL. Av 11 § framgår att sekretess gäller för uppgift för en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men och uppgiften förekommer i ärende om bl.a. arbetsförmedling eller hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja en enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller inte beslut i ett ärende. Skaderekvisitet är omvänt vilket innebär en presumtion för sekretess. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Enligt 28 kap. 12 § OSL gäller sekretess även i ärende om arbets- förmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställnings- främjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftför- hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretess gäller vidare för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Utöver bestämmelserna i personuppgiftslagen gäller vid behandling av personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bestämmelser i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Kompletterande bestämmelser finns i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I Arbetsförmedlingens verksamhet får det finnas en samling person- uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som anges nedan (arbets- marknadspolitisk databas). Av 12 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten framgår att , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshets- kassorna, , en socialnämnd och Migrations- verket får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövs för vissa angivna ändamål. En socialnämnd får ha direktåtkomst först sedan har försäkrat sig om att handläggare hos socialnämn- den bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ären- den hos nämnden. Bestämmelser som kompletterar vilka uppgifter som får behandlas för att tillhandahålla information till andra finns i 6–7 f §§ förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Utöver den uppgiftsskyldighet som Arbetsförmedlingen omfattas av enligt 48 a–i §§ omfattas myndigheten också av uppgiftsskyldig- heten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdssystemen Arbetsförmedlingen omfattas av 6 § bidragsbrottslagen (2007:612) vilket innebär att myndigheten har en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan miss- tänkas att brott enligt lagen har begåtts. Utbetalningar enligt handläggs av arbetslöshetskassor. Arbets- löshetskassor är föreningar vilkas bildande och verksamhet regleras i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Det finns 28 arbetslöshetskassor i . Kassorna har en service- och intresseorganisation, Arbetslöshetskassornas (), vars uppdrag bl.a. är att utveckla och förvalta arbetslöshetskassornas it-system samt vara ett stöd vid frågor om arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen består av två delar varav den ena av en frivillig, inkomstrelaterad försäkring som betalas ut till personer som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Den andra delen, grundförsäk- ringen, betalas ut till personer som inte är medlemmar i arbetslöshets- kassan eller som inte har varit medlemmar för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning. betalade arbetslös- hetskassorna ut till cirka 250 000 personer. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras genom avgifter från med- lemmarna och från arbetsgivaravgifter. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Arbetslöshetskassorna är som ovan anges inte en förvaltnings- myndighet. Det innebär dock inte, vilket redogjorts för under avsnitt 4.2.1, att de rättssäkerhetsaspekter som förvaltningslagen ska garantera saknar betydelse för arbetslöshetskassornas handläggning. Till arbetslöshetskassorna, som är privata organ, har genom en förvaltningsuppgift överlämnats och handläggningen av ärenden innebär myndighetsutövning. De principer som förvaltningslagen ger uttryck för ska således upprätthållas även hos dessa. De materiella bestämmelserna om arbetslöshetsförsäkringen finns i och om- fattar både arbetstagare och företagare. Särskilda bestämmelser om sekretess Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet gäller också hos en arbetslöshetskassa i den del av verksamheten som avser prövning av ärenden om arbets- löshetsersättning och av ärenden om medlemsavgift för arbetslös medlem (2 kap. 4 § OSL jämte bilagan till lagen). Av 28 kap. 13 § OSL följer bl.a. att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärenden om arbetslöshets- försäkring enligt . Sekretessen gäller om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs, dvs., med ett rakt skaderekvisit. Bestämmelsen är tillämplig i första hand hos arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen. Arbetslöshetskassorna behandlar personuppgifter med anledning av ärenden om medlemskap och om arbetslöshetsersättning, där upp- gifterna används enligt bestämmelserna i lagen om arbetslöshets- kassor och . De olika arbetslöshetskassorna är personuppgifts- ansvariga för de personuppgifter som behandlas. Någon särskild registerlag för den personuppgiftsbehandling som sker hos arbets- löshetskassorna finns inte. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk En arbetslöshetskassa ska enligt lämna uppgifter till andra myndigheter. Bland annat ska arbetslöshetskassorna till en annan arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om en enskild som har bety- delse för handläggningen av ett ärende om arbetslöshetsersättning (48 e §), till Arbetsförmedlingen lämna vissa uppgifter som har betydelse i ett ärende om arbetsförmedling (48 b §), till Försäkrings- kassan, och lämna de uppgifter om ersättning enligt lagen om arbetslöshetsersättning som har betydelse hos mottagaren i ett ärende om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild (48 d §). Enligt 110 kap. 32 § SFB ska arbetslöshetskassorna, i ärenden om allmän ålderspension, särskilt pensionstillägg, efterlevandepension och efterlevandestöd, på begäran lämna , Pensions- myndigheten och allmän förvaltningsdomstol uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken. Arbetslöshetskassorna omfattas av uppgiftsskyldigheten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen. Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdsystemen Arbetslöshetskassorna har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldig- het att göra anmälan till eller till Åklagarmyndig- heten om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. () är den myndighet i som har hand om studiestöd och s.k. hemutrustningslån. Myndig- hetens uppdrag är att pröva rätten till och i förekommande fall utbetala studiestöd och hemutrustningslån samt hantera återbetal- ning av dessa lån. Uppdraget beskrivs i förordningen (2007:1071) Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk med instruktion för , av vilken framgår att CSN fullgör uppgifter enligt en rad olika författningar.5 Enligt regleringsbrev ska CSN:s verksamhet präglas av god service och hög kvalitet i ärendehanteringen. Tilltron till myndig- hetens administration ska vara hög och informationen om villkoren för studiestöd ska vara lättillgänglig och behovsanpassad. Det anges uttryckligen att myndigheten ska motverka bidragsbrott och säker- ställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast sker till dem som är berättigade till stöd. betalade CSN ut olika förmåner till cirka 887 000 perso- ner. Utbetalningarna uppgick till i bidrag, 17,2 miljarder i lån och i hemutrustningslån. återbetalades av låntagarna med studieskulder och av långtagarna med hem- utrustningslån. Ärendehandläggningen sker i huvudsak med stöd av bestämmelser i förvaltningslagen. CSN handlägger två olika typer av förmåner; studiestöd och hemutrustningslån. Med studiestöd menas studie- hjälp och studiemedel. Därutöver kan även s.k. Rg-bidrag, TUFF- ersättning och lärlingsersättning utbetalas. De materiella bestämmel- serna finns i studiestödslagen (1999:1395), studiestödsförordningen (2000:655) och de olika förordningar som angetts ovan. Särskilda bestämmelser om sekretess Bestämmelser om sekretess för uppgifter till skydd för enskild finns i 28 kap. 9–10 a §§ OSL. Enlig 9 § gäller sekretess i ärende om studie- stöd och i ärende hos CSN om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar för uppgift om en enskilds personliga 5 Studiestödslagen (1999:1395), studiestödsförordningen (2000:655), förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever vid gymnasieskolan, förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning för elever i gymnasial lärlingsutbildning, förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd, förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I andra ärenden än sådana om studiestöd under sjukdom gäller sekretessen inte beslut i ärendet. Eftersom skaderekvisitet är rakt föreligger en presumtion för offentlighet. Regler för hur CSN får behandla personuppgifter finns i studiestöds- datalagen (2009:287) och i studiestödsdataförordningen (2009:321) samt i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyk- tingar och vissa andra utlänningar. Personuppgiftslagen tillämpas i CSN:s studiestödsverksamhet i den mån studiestödsdatalagen saknar bestämmelser. Av 10 § studiestödsdatalagen framgår att direktåtkomst till och annat elektroniskt utlämnande utan den registrerades samtycke av personuppgifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet, är tillåtet bara i den utsträckning som anges i lag eller förordning och under vissa förutsättningar. och arbetslöshetskassorna får, i den utsträck- ning CSN har uppgiftsskyldighet enligt lag eller förordning, ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i CSN:s studie- stödsverksamhet (11 § samma lag). I vissa fall får även en social- nämnd ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet (13 § studiestödsdataförordningen) Enligt 110 kap. 34 § SFB ska CSN lämna uppgifter till Försäkrings- kassan om vilka studerande som beviljats studiehjälp i form av studiebidrag . CSN omfattas av uppgiftsskyldigheten i lagen om underrättelse- skyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdssystemen CSN har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. uppdrag framgår av förordningen (2009:1174) med instruktion för . verk- samhet består huvudsakligen i att besluta och betala ut sådana för- måner och ersättningar som myndigheten ansvarar för (1 §). Vidare anges att ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott (2 §). ska också samverka med berörda myndigheter, kommuner och landsting samt andra berörda parter för att bedriva en effektiv och rättssäker verksamhet och därvid särskilt verka för att felaktiga utbetalningar inte görs (5 §). handlägger 33 olika förmåner inom socialför- säkringen och försäkringsutgifterna uppgick till för . I socialförsäkringsbalken finns särskilda regler om handläggningen av ärenden hos . I 110 kap. SFB anges att reglerna gäller ärenden som avser förmåner enligt balken och att samma regler gäller för och i vissa fall även för Skatte- verket (2 och 3 §§). Socialförsäkringen är indelad i tre försäkrings- grenar. Dessa avser förmåner som grundas på bosättning i (bosättningsbaserade förmåner), förmåner som grundas på arbete i (arbetsbaserade förmåner) och förmåner som grundas på andra omständigheter än bosättning eller arbete i (övriga för- måner). Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Särskilda bestämmelser om sekretess I 28 kap. 1–4 §§ OSL finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild när det bl.a. gäller socialförsäkringsförmåner. Den mest centrala bestämmelsen (1 §) omfattar skydd för uppgifter om en- skildas hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som före- kommer i vissa särskilt angivna ärenden om socialförsäkringsför- måner.