sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Otryggare kan ingen vara… Så drabbas småföretagare i sjuk- och föräldraförsäkringen, Rapport 2017:2 (2009). (2015). Kunskapsstöd för mödrahälsovården, 2014, reviderad (2017). Statistik om socialtjänstinsatser till barn och unga 2015 och 2016, tabellbilaga , SBU (2014). Arbets- miljöns betydelse för symtom på depression och utmattnings- syndrom. (2009). Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? , SCB (2003). Arbets- löshet och barnafödande, Rapport 2003:6 , SCB (2007). Föräldra- ledighet och arbetslivskarriär. En studie av mammors olika vägar i arbetslivet, Rapport 2007:3 , SCB (2011). Olika generationers barnafödande, Rapport 2011:3 , SCB (2012). En undersökning om svenska folkets tidsanvändning /2011, Rapport 123 , SCB (2013a). Barn, föräldrar och separationer. Utvecklingen , Rapport 2013:1 , SCB (2013b). Barnafödande i nya relationer, Rapport 2013:2 , SCB (2014). Olika familjer lever på olika sätt – om barns boende och försörjning efter en separation, Rapport 2014:1 , SCB (2015). Utvecklingen av tidsbegränsat anställda, Statistiska meddelanden AM 110 , SCB (2016a). Enbarnsmammor i olika generationer, Rapport 2016:3 , SCB (2016b). Mäns och kvinnors arbetsmark- nad åren 2001–2016, Statistiska meddelanden AM 110 , SCB (2017a). Information om arbetsliv och arbetsmarknad. Fokus på arbetsmarknad och arbetsliv 2016, Rapport 2017:1 , SCB (2017b). Tid mellan barnen – hur väntar föräldrar innan de får sitt andra barn?, Rapport 2017:2 , SCB (2017c). framtida befolkning 2017–2060, Statistiska meddelanden BE 18 för Obstetrik och Gynekologi och (2017). Skrivelse till utredningen, , dnr Komm2017/00067/S2016:02/19 (2012). Socialförsäkring i förändring. – ett lyft för kvinnors företagande!, (2015). Remissvar inom föräldrapenningen reserveras för vardera föräldern (Ds 2015:8), , dnr 4/2015/CBK (2015). Slutrapport: Främja kvinnors företagande 2011– 2014, dnr 012-2011-1068 , TCO (2009). Fattiga studenter väntar med barn, /Aktuellt/Debatt/Debatt- 2009/Fattiga-studenter-vantar-med- barn/#sthash.q2XwGcdU.dpbs, , TCO (2011). Att sova med jobbet. (2012). Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning WHO (2005). Report of a WHO technical Consultation on , , , 13–15 2005, WHO/RHR/07.1, apps.who.int/iris/bitstream/10665/69855/1/WHO_RHR_07.1_ eng.pdf Addati, L., Cassirer, N., och Gilchrist, K. (2014). Maternity and paternity at work: and practice across the world, (2002). The Making of the Female Entrepreneur: A Discourse Analysis of Research Texts on Women’s Entrepreneurship, Doktors- avhandling, , J., , P. och Vroman, S. (2015). Glastaket och föräldraförsäkringen i , Rapport 2015:1, utvärdering , J. W., , , , M. och Vroman, S. (1999). Career Interruptions and Subsequent Earnings: A Re- examination , , 34 (2), 294–311 och Duvander, A.-Z. (2014). Changes in gender equality? Swedish fathers’ parental leave, division of childcare and housework, , 20 (1), 19–27 , , , A. och , L. (2011). Parental leave in : Motives, experiences and gender equality amongst parents, Fathering, 9 (2), 189–206 Alsarve, J., och , K. (2012). Inte bara jämställdhet: Beslut om föräldraledighet, moderskaps- och faderskapsideal och idéer om barns bästa, Sociologisk Forskning, 49 (2), 103–128 (2000). The impact of labour-force participation on childbearing behaviour: Pro-cyclical fertility in during the 1980s and 1990s, , 16, 293–333 , G., Hoem, J. och Duvander, A.-Z. (2006). Social differentials in speed‐premium effects in childbearing in , , 14 (4), 51–70 (2014). Den ojämställda arbetsmarknadens konsekvenser: Könsskillnader i inkomstkompensation bland egen- företagare och anställda, i , G. och Wadensjö, E. ), Jämställdhet i socialförsäkringen?, SOU 2014:74, , (2017). Are mothers of young children more likely to be self-employed? The case of , Review of Eco- nomics of the Household, 15, 307–333 Angelov, N., , P. och , E. (2013). Det envisa könsgapet i inkomster och löner – Hur mycket kan förklaras av skillnader i familjeansvar?, Rapport 2013:2, utvärdering Angelov, N., , P., , E., och , E.-A. (2011). Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, Rapport, 2011:2, utvärdering Arksey, H. (2002). Combining informal care and work: supporting carers in the workplace, , D. och Karimi, A. (2016). Påverkar ett mer jämställt uttag av föräldrapenning sannolikheten att föräldrar separerar?, Rapport 2016:2, utvärdering Barclay K. och Kolk M. (2017). The Long-Term Cognitive and Socio- economic Consequences of : A , Demography, 54 (2), 459–484 Bekkengen, L. (2002). Man får välja – om föräldraskap och föräldra- ledighet i arbetsliv och familjeliv, , Liber , V. och Rotkirch, A. (2014). Faster to the Second Child in late 20th Century : A Study of , Finnish Yearbook of , 49, 73–86 , J., , U. och , U. (2017). Tid, makt och pengar, jämställdhetsbarometer 2017, LO Birkelund, G., , L. A. och , D. (1996). The latent structure of job characteristics of men and women, , 102, 80–113 (2008). Studies on well-being and time spent on paid and unpaid work, , Avhand- lingsserie, nr 74, (2010). Time spent working. Paid work, housework and the gender difference in psychological distress, , 12 (3), 419–442 (2014). Can you stay at home today? The relationship between economic dependence, parents’ occupation and care leave for sick children, Working Paper 2014:4, marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (2015). Mer vab, lägre lön? Uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av barn och lön bland svenska föräldrar, Rapport 2015:15, utvärdering , och , M. (2014). Vem gör vad när? Kvinnors och mäns tid i betalt och obetalt arbete, i , M. och , C. ), Ojämlikhetens dimensioner. Uppväxt- villkor, arbete och hälsa i , , Liber , K., Halldén, K. och , C. (2014). Könslönegapets utveckling: Betydelsen av yrkets kvalifikationsnivå och familje- ansvar, i , M. och , C. ), Ojämlikhetens dimensioner. Uppväxtvillkor, arbete och hälsa i , , Liber Brandth, B. och Gíslason, I. (2010). Familiepolitikken och barnas beste, i Gíslason, I. och Eydal, G. ), Föräldraledighet, omsorgspolitik och jämställdhet i , Tema Nord 2010:595, 105–138, Brandth, B. och Kvande, E. (2003). Flexible fedre, , Universitets- forlaget Brandth, B. och Kvande, E. (2015). Fathers and flexible parental leave, Work, Employment and Society, 30 (2), 275–290 Bratberg, E. och Naz, G. (2014). Does paternity leave affect mothers’ sickness absence?, , 30 (4), 500–511 , A., , P., , T. och Risholm, P. (2008). Betydelsen av nära känslomässiga relationer, och Sevilla-Sanz, A. (2008). Does housework lower wages and why? Evidence for , Series, 2008-03 , M. och Duvander, A.-Z. (2004). Ingen annan på jobbet har ju varit pappaledig. Papporna, deras arbetsplatser och deras pappaledig- hetsuttag, i , M., Gähler, M. och Nermo, M. ), Familj och arbete – vardagsliv i förändring, 166–199, , , M. och Gähler, M. (2012). Family formation and men’s and women’s attainment of workplace authority, Social Forces, 90, 795–816 , M., Gähler, M. och Nermo, M. (2004). Familj och arbete: vardagsliv i förändring, i , M., Gähler, M. och Nermo, M. ), Familj och arbete – vardagsliv i förändring, 11–55, , , O., Bryngelson, A. och , O. (2007). Den ojäm- lika sjukfrånvaron. Klass- och könsskillnader i sjukfrånvaro , Socialvetenskaplig tidskrift, 14 (2–3), 35–65 , och , C. (2000). Arbetsmiljö och arbetsrelaterade besvär , i , S. ), Arbetsliv och Hälsa 2000, , Arbetarskyddsstyrelsen och (2011). Från idé till politisk verklighet. Föräldra- politiken i och , , Conde-Agudelo, A., Rosas-Bermúdez, A. och Kafury-Goeta, A. (2006). spacing and risk of adverse perinatal outcomes: a meta-analysis, , 295 (15), 1809–1823 Datta Gupta, N., , N. och , M. (2008). Nordic Countries’ Family Friendly Policies on Employment, Wages, and Children, Review of Economics of the Household, 6, 65–89 Dribe, M. och Stanfors, M. (2009). Does Parenthood Strengthen a Traditional Household Division of Labor? Evidence from , , 71, 33–45 Duvander, A.-Z. (2006). När är det för dagis? En studie om vid vilken ålder barn börjar förskola och föräldrars åsikt om detta, Working Paper, nr 2., Duvander, A.-Z. och , G. (2006). Gender equality and fertility in : A study on the impact of the father’s uptake of parental leave on continued childbearing, Marriage and , 39 (1/2), 121–142 Duvander, A.-Z., Ferrarini, T. och , M. (2015). Familje- politik för alla? En om föräldrapenning och jäm- ställdhet 2015:5, , Duvander, A.-Z. och , A. (2009). Consequences of fathers’ parental leave use: Evidence from , i Finnish Yearbook of , Special Issue of the 16th Nordic Demographic Symposium in 5–7 2008, 51–62 , J. och Öun, I. (2016). Who should work and who should care? Attitudes towards the desirable division of labour between mothers and fathers in five European countries, Acta Sociologica, 59 (2), 151–169 , J., , R. och Friebel, G. (2013). – A policy evaluation of the Swedish ’daddy-month’ reform, , 97, 131–143 (2013). The Importance of Work: Changing Work Commitment Following the Transition to Motherhood, Acta Sociologica, 56, 139–153 , M., , och , J. (2015). – A study on the sharing of care work among parents in . A mixed methods approach, Families and Societies Working Paper Series, nr 27 , M. och Duvander, A.-Z. (2010). – Possibility or ? Does Family Leave Length Effect Swedish Women’s Labour Market Opportunities?, , 27 (4), 435–450 Eydal, G. B. och Gíslason, I. V. (2017). country note, i Blum, S., Koslowski, A. och , P. ), Policies and Research 2017, tillgänglig via /lp_and_r_reports/ H. och Furstenberg, F. (2002). The transition to adult- hood: a time use perspective, of Political and Social Science, 580 (3), 153–171 , L., , och , P. (2002). The impact of organiza- tional culture on men’s use of parental leave in , Community, Work & Family, 5 (3), 319–342 , L. och , P. (2008). The Impact of Taking Parental Leave on Fathers’ Participation, i Childcare and Relationships with Children: Lessons from , Community, Work & Family, 11 (1), 85–104 , L. och , P. (2009). Is Fatherhood Becoming at Work? Trends in Corporate Support for Fathers Taking Parental Leave in , Fathering, 7 (3), 303–321 , C. och , E. (2016). – lärdomar från en satsning på förbättrad hygien, Rapport 2016:23, utvärdering Han, W.-J., Ruhm, C. och Waldfogel, J. (2009). Policies and Parent’s Employment and Leave-Taking, , 28 (1), 29–54 Hemström, Ö., , G., och , E. (2007). Changing gender differences in musculoskeletal pain and psychological distress, i , J. och , O. ), Health inequalities and welfare resources, 43–66, , Policy Press , J. och Stratton, L (1997). Housework, Fixed Effects, and Wages of Married Workers, , 32 (2), 285–307 Hessmark, L.-G., , H., , M., , A.-K., Rempler, K., Tired, P. (2015). Socialförsäkringsbalken – En kommentar, avd. A–C, 2 uppl., (2014). Worklife balance Gap, , , B., Duvander, A-Z. och Halldén, K. (2006). Men and women’s agency and capabilities to create a worklife balance in diverse and changing institutional contexts, i , J. ), Children, changing families and welfare states, Cheltenham, Hoem, B. (1998). Barnafödande och sysselsättning. Upp- och nedgången i fruktsamheten 1985–1997, Demografiska rapporter 1998:1, (2010). Fri rörlighet för familjer. En normativ analys av föräldrapenningen och , , Juristförlaget i , V. J., , P. och Karimi, A. (2017). Parenthood, and the gender Gaps in , Working Paper, , Hörnell, A., Lagström, H., Lande, B. och Thorsdottir, I. (2013). Breastfeeding, introduction of other foods and effects on health: a systematic literature review for the 5th Nordic Nutrition Recommendations Hörnqvist, M. (1997). Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor, i , G. och , I. ), Familj, makt och jämställdhet, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:138, , , F., Pylkkänen, E. och Valck, L. (2003). En jämställd för- äldraförsäkring?, Bilaga 12 till , SOU 2003:36, , (2010). Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner. Rapport 2010:5, politisk utvärdering , M. och , K. (2007). Wage differences between women and men in – the impact of skill mismatch, Working Papers 2007:13, utvärdering , P., Angelov, N. och , E. (2013). Kvinnors större föräldraansvar och högre sjukfrånvaro, Rapport 2013:7, utvärdering Karasek, R. och , T. (1990). Healthy work: stress, productivity, and the reconstruction of working life, , Basic Books Karimi, A., , och , P. (2012). Effekter av föräldrapenning på arbetsutbud, Rapport 2012:22, utvärdering Kennerberg, L. (2007). Hur förändras kvinnors och mäns arbets- situation när de får barn?, Rapport 2007:9, marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (2003). Om små barns behov och utveckling – Nyare utvecklingspsykologiska och neurobiologiska rön, Myndigheten för skolutveckling (2009). Anknytningsteorin på allvar i , , nr 5, (2014). Ojämlikhet i hälsa. Vilken betydelse har klass och kön?, i , M. och , C. ), Ojämlikhetens dimensioner. Uppväxtvillkor, arbete och hälsa i , , Liber (2002). Göra pappa med barn. Den svenska pappapolitiken 1960–1995, (2013). Den svenska pappapolitiken i historisk belysning, i , E. och Niskanen, K. ), Arbete och jämställdhet: Förändringar , 233–262, , Kühhirt, M. (2012). Childbirth and the Long-Term Division of Labour within Couples: How do Substitution, Bargaining affect Parents Time Allocation in West ?, , 28, 565–582 (2000). Från patriark till pappa, i , P. ), Faderskap och rum, 155–191, , Natur och kultur Lanninger Wennemo, A. och , M. (2013). Part-time work, gender and economic distribution in the Nordic countries, Tema Nord 2014:503, (2012). Studier i tidsmässig välfärd – med fokus på tids- strategier och tidspolitik för småbarnsfamiljer, in Sociology, nr 49 (2017). Anställningsformer och arbetstider 2017. Fast och tidsbegränsat anställda samt hel- och deltidsanställda efter klass och kön –2016, LO (2010). Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner, Rapport 2010:5, utvärdering van , T. och Siegers, J (1994). Division of Household and Paid Labour between Partners: Effects of Relative Wage Rates and Social Norms, Kyklos, 47 (1), 109–136 Long, B. och , S. (red.) (1993). Women, Work and Coping: A Multidisciplinary Approach to Workplace Stress, , McGill-Queen’s University Press (2004). för en delad föräldra- försäkring, , Agora (2011). Sommarlovshetsen, en undersökning av öppet- tider i förskola och fritidshem och hur föräldrar löser barnets behov av omsorg, (2016). Är lesbiska föräldrar mer jämställda? Rapport 2016:9, utvärdering , och , L.-l. (2015). Stjärnfamiljejuridik – Svensk familjelagstiftning ur ett normkritiskt perspektiv, , Noleryd, M. (2011). Tryggare kan alla vara, Socialförsäkringarna för studenten, , , , S och Hensvik, L. (2017). Åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad, , O’, M. och Wall, K. (red.) (2017). Comparative Perspectives on Work-Life Balance and Gender Equality – Fathers on Leave , Springer Oláh, O., , B. och , L. (2017). Synthesis of main findings in the FamiliesAndSocieties project, Families and Societies Working Paper Series, nr 77 (2015). Akademikers arbetsmarknad – Vilka är de och hur går det för dem?, Paju, J. (2015). Om påverkan på nationella sociala trygghetsmodeller; särskilt , Ragulka förlag Risholm Mothander, P. och , A. (2015). Små barns behov av en långsiktig trygg bas – en barnpsykologisk kunskapsöversikt, , (2015). Between Two Worlds of Father Politics: or ?, , Schiratzki, J. (2017). Barnrättens grunder, 6 uppl., , Student- litteratur AB Schober, P. S. och Zoch, G. (2015). Change in the Gender Division of Domestic Work after Mummy or : An Examination of Alternative Explanations, SOEP papers on from DIW , The German Socio-Economic Panel, nr 803 , G. och Wadensjö, E. (2005). Inte bara social- försäkringar. Kompletterande ersättningar vid inkomstbortfall, Rapport till ESS 2005:2, Stafford, F. P. och , M. (1996). Time Out for Child Care: Signalling and Rebound Effects for Men and Women, Labour, 10 (3), 609−629 , M. och Duvander, A.-Z. (2002). Gender Division of Childcare and the Sharing of Parental Leave among New Parents in , , 18 (4), 433–447 (2008). Hemmens modernisering och svenska hushålls tidsanvändning 1920–1990, Rapport 2008:19, utvärdering , G., Vängby, S. och , A. (2017). – en kommentar, version , , tillgänglig via zeteo.wolterskluwer.se , och , A. (2011). Assisterad befrukt- ning för lesbiska par: Gayvänligt, heteronormativt eller både och?, i , H., , M. och , R. ), Föräldra- skapets politik, , Dialogos RÅ 2003 ref. 65 RÅ 2004 ref. 88 RÅ 2007 ref. 83 RÅ 2009 not. HFD 2011 ref. 25 I och II HFD 2012 ref. 44 HFD 2013 ref. 14 HFD 2014 ref. 16 HFD 2014 ref. 60 HFD 2015 ref. 67 NJA 1949 s. 768 AD 71/1981 AD 110/1981 C-275/96, mot , 1998, s. I-3419 C-257/10, mot , REU 2011, s. I-13227 Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – översyn av föräldraförsäkringen En särskild utredare ska göra en översyn av reglerna för föräldra- ledighet och föräldraförsäkring. Syftet är att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Föräldra- försäkringen ska vara anpassad till en modern arbetsmarknad och de krav en sådan ställer samt ge förutsättningar för en god balans mellan familjeliv och arbetsliv. Föräldraförsäkringen ska också utformas så att den fungerar väl oavsett familjekonstellation. Utredaren ska lämna förslag till utformning av en föräldraförsäk- ring som är ändamålsenlig, tydlig och enkel att administrera och som bidrar till att nå de jämställdhetspolitiska delmålen om ekonomisk jämställdhet och en jämn fördelning mellan föräldrarna av det obe- talda hem- och omsorgsarbetet samt har barnets bästa i fokus. Inkomstbortfallsprincipen ska även fortsatt vara en av grund- pelarna för försäkringen. Utredaren ska vid utförandet av sitt uppdrag göra följande: –Analysera och föreslå de åtgärder som behövs för att uppnå en jämn fördelning mellan föräldrarna av föräldraledighet, föräldra- penning och tillfällig föräldrapenning. –Analysera om åldersgränserna för rätten till föräldraledighet, med och utan föräldrapenning, är väl avvägda och om det finns behov av förändringar. –Särskilt analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att reservera ytterligare månader för vilka en förälder inte kan avstå rätt till föräldrapenning till den andra föräldern. –Analysera och föreslå hur möjligheterna till föräldraledighet med föräldrapenning ska kunna begränsas så att den förälder som kommer till med barn endast kan använda med föräldrapenning efter barnets tvåårsdag. Begränsningen har till syfte att förkorta tiden före etablering på arbetsmarknaden. –Identifiera problem och undersöka möjligheterna för olika familje- konstellationer att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar. –Kartlägga företagares och studerandes villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar. –Analysera behovet av förenklingar och utifrån föräldraförsäk- ringens olika syften renodla regelverket så att det blir tydligt och lätt att använda för föräldrar samt ger goda förutsättningar för en effektiv och rättssäker administration med goda kontrollmöjlig- heter. –Beakta förslagens effekter vid samordning enligt förordning (EG) nr 883/2004 samt ta hänsyn till övriga EU-rättsliga regleringar. I uppdraget ingår att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska delredovisas och slut- Föräldraförsäkringen spelar en central roll för att förverkliga målsätt- ningar inom den ekonomiska familjepolitiken, barnrättspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och jämställdhetspolitiken. Den främjar arbetskraftsdeltagande för båda föräldrarna och ger barn möjlighet att få omvårdnad från sina föräldrar samt ger förutsättningar för goda levnadsvillkor för barnfamiljerna. Föräldraförsäkringen har under de senaste fyra decennierna, sedan introduktionen 1974, utvecklats till att omfatta en rad olika försäkringssituationer och framför allt har föräldrapenningen blivit mer generös avseende möjligheten till längre ledighet från arbetet. Det övergripande syftet med försäkringen är att ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att få ersättning vid förlorad arbetsinkomst när de vårdar barn och därigenom underlätta kombinationen av familjeliv och arbetsliv. omfattar föräldraförsäkringen flera tätt samman- hängande men ändå självständiga stöd till barnfamiljer såsom föräldra- penning, tillfällig föräldrapenning, och graviditetspenning. De nämnda förmånerna utgör dessutom pensionsgrundande inkomst som ligger till grund för inkomstgrundad ålderspension och för vilka det betalas statlig ålderspensionsavgift. Dessutom finns det en jämställdhets- bonus som inte ingår i socialförsäkringen utan är en stimulansåtgärd avsedd att öka jämställdheten i uttaget av föräldrapenning. Föräldraförsäkringen består till stor del av arbetsbaserade förmåner, dvs. den som arbetar i , som anställd eller som egenföretagare, är försäkrad för föräldrapenning på sjukpenningnivå och grundnivån, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. För den som anses som bosatt i men inte arbetar kan föräldrapenning på grund- och lägstanivå betalas ut. I de fall föräldrarna rör sig över gränserna och arbetar eller bor i andra EU- och EES-länder kan unionsrätten ge andra förutsättningar. Även andra internationella avtal kan påverka förutsättningarna. För att stödja den fria rörligheten för personer och reglera rätten till likabehandling av EU-medborgare har ett regelverk arbetats fram i syfte att samordna medlemsstaternas sociala trygghetssystem. Dessa bestämmelser finns i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och innebär bland annat att i de fall en förälder arbetar i ett annat EU-land eller EES-land är föräldern som huvudregel försäkrad i det landet. Medlemsstaterna i EU utformar självständigt sina nationella trygg- hetssystem, men måste beaktas. Rådets direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar är ett exempel på en rättsakt som innehåller bestämmelser som har direkt påverkan på utformningen av bestämmelserna om föräldraförsäkring och rätten till ledighet enligt föräldraledighetslagen (1995:584). Direk- tivet är en skyddslagstiftning som syftar till att skydda mödrars och barns hälsa, och reglerar minimitider för t.ex. ledighet i anslutning till förlossningen och ledighet för amning. Dessutom finns direktivet om deltidsarbete (97/81/EG) som har som syfte att säkerställa att del- tidsanställda inte diskrimineras. Rätten för föräldrar att vara föräldralediga från arbetet regleras i föräldraledighetslagen. Det finns ett antal olika former av föräldra- ledighet, nämligen hel ledighet för kvinnlig arbetstagare i samband med hennes barns födelse och för amning, hel ledighet för en för- älder tills barnet har blivit 18 månader, ledighet på heltid eller med förkortning av arbetstiden när föräldern använder föräldrapenning, rätt att förkorta den normala arbetstiden med upp till en fjärdedel till dess att barnet fyllt , samt ledighet med tillfällig föräldrapen- ning m.m. Behovet av en översyn med helhetsperspektiv Föräldraförsäkringen och rätten till föräldraledighet har bidragit till ett högt förvärvsdeltagande bland kvinnor, höga födelsetal, god lev- nadsstandard för barnfamiljer och en möjlighet för barnet att få vår- das av och skapa nära band med sina föräldrar. Även om föräldraför- säkringen, och i synnerhet föräldrapenningen, har byggts ut och gjorts mer generös samt har genomgått förändringar i syfte att öka jämställdheten finns det fortfarande konstaterade problem som kan relateras dels till försäkringens konstruktion, dels till hur föräldrar väljer att använda den.