sou · H4B348 · 2017-01-01 00:00:00 — är den största av länsstyrelserna i och ansvarar för ett antal ärendeslag även för andra län enligt den koncentration som gjorts till sju länsstyrelser av viss länsstyrelseverksamhet. i är den läns- styrelse som ansvarar för den största ytan inom det nya länet. är residensstad i och har 99 000 invånare. I har Lantmäteriet och Statens servicecenter sina huvud- kontor. har en av större hamnar och ostkustens största containerhamn. är residensstad i och har 54 000 invånare. I är den enda större statliga myndigheten. är residensstad i län och har 210 000 invånare. I finns ett av landets största universitet som bidrar till goda möjligheter att rekrytera personal med rätt kompetens. är säte för ett antal statliga myndigheter. och läget nära och gör att används även av regeringen för bland annat utländska besök. är residensstad i och har 145 000 invånare. är centralt beläget i det nya länet och har goda kommunikationer i . Myndigheten för är placerad i . delar sin verksamhet mellan och . är residensstad i län och har 144 000 invånare. har anor tillbaka till 1300-talet. I finns ett universitet och flera statliga myndigheter vilka gemensamt skapar en god arbetsmarknad. Kommitténs förslag: och ska läggas samman till ett län. Det nya länet ska benämnas . ska läggas samman till Västra . Vårt förslag är att och ska läggas samman och att det nya länet ska benämnas . Motsvarande förändring föreslås avseende de berörda landstingen. Efter att ha vägt för- och nackdelar är det vår bedömning att detta förslag till ny indelning medför sådana bestående fördelar för det nya som anges enligt indelningslagen. Faktauppgifterna om respektive län baseras bland annat på rapporter framtagna av landstingen. Effekterna av förslaget för länsstyrelsernas del finns beskrivna i kapitel 15. Invånarantalet i detta län skulle med dagens befolkning uppgå I bodde 2015 knappt invånare och i drygt 275 000. befolkningsprognoser som tagit fram åt oss beräknas folkmängden i det nya länet uppgå till drygt 2 330 000 invånare. Detta innebär att länet är ett av de som beräknas ha störst befolkningstillväxt . Det är huvudsakligen befolkningsökningen i det nuvarande som antas bidra till denna tillväxt. Dagens består av 49 kommuner och är därmed det län som har flest kommuner. har 16 kommuner. En sammanslagning av dessa två län innebär att det totala antalet kommuner i länet uppgår till 65 stycken. är ett av de mer befolkningstäta länen i , med drygt 69 invånare per kvadratkilometer, dock är skillnaderna inom länet stora. är ett av de glesare länen i med 15 invånare per kvadratkilometer. Det är bara och de fyra nordligaste länen som är glesare. Ytmässigt är det största av de två. Landarealen är knappt medan är cirka 17 500. Det föreslagna länet har därmed en yta om och skulle, efter att förslagen i detta betänkande genomförts, bli till ytan tredje största län. 13.1Näringsliv och regional utveckling Bruttoregionalprodukten (BRP) mäter värdet av all produktion av varor och tjänster i en region. En jämförelse mellan och avseende BRP visar på relativt stora skillnader. är ett av de län med högst BRP per invånare i landet, med . I är motsvarande siffra 313 000 vilket placerar dem bland de län i med lägst BRP per invånare. Dock är skillnaderna inom länen stora, i finns vissa kommuner som har bland de lägsta BRP-siffrorna i landet medan och kommuner redovisar en BRP per invånare som överstiger genomsnittet i dagens , vidare påverkar den relativt omfattande gräns- pendlingen till från den redovisade BRP- siffran nedåt. För riket som helhet uppgår BRP per invånare till , ett genomsnitt som endast överträffas av och . Såväl som har en relativt stor andel av befolkningen sysselsatta inom industrin. I är trä-, massa- och pappersindustrin samt metallindustrin av stor vikt med flera framstående företag som konkurrerar på världsmarknaden. Bortsett från kommuner, och de statliga myndigheterna är de största arbetsgivarna i Tooling, , och BillerudKorsnäs. Vid sidan om industrin växer också andra näringar fram, bland annat inom kultur, handel och livsmedel. Även om näringsstrukturen i är relativt likartad den i så finns det vissa skillnader. Exempelvis är fordonsindustrin starkare i . Genom att länet är stort och delvis tätbefolkat finns också en utbredd tjänstesektor som servar en växande befolkning med såväl privata som offentliga tjänster. Tjänstesektorn är också intimt samverkande med länets industri. Vid sidan om tjänstesektorn och en stark industristruktur finns en stark gränshandel med i båda länen. Både och har goda samarbeten med . Utbytet av handel och flödet av arbetspendlare och besökare är omfattande. Detta skapar stora möjligheter för ett nytt större län. Länet får en lång gräns mot . Räknar man in handlar det dessutom om samverkan med den rikaste delen av . Ett utökat samarbete kan avse större arbets- marknader och utbildning, forskning och innovation. I finns största hamn med mycket stora volymer containertrafik men även betydande passagerartrafik. I kapitel 14 föreslås att det är i ett nytt län som ska ha det regionala utvecklingsansvaret. I ligger det regionala utvecklingsansvaret på . I finns det ett kommunalt samverkansorgan som har ansvaret för det arbetet. Samverkansorganet benämns Region . I uppgick medlen för regionala tillväxtåtgärder (utgiftsområde 19, anslag 1:1) till . I uppgick dessa medel till . Till det kommer de betydande medel landstingen och kommunerna själva satsar på regionala utvecklingsåtgärder. En viktig del i arbetet med regional utveckling är arbetet med . I den regionala indelningen för nuvarande programperiod tillhör området , tillsammans med . ingår i området Norra tillsammans med och . Strukturfondsmedlen i uppgår för innevarande programperiod till avseende regionalfonden och avseende socialfonden. I omfattar regionalfonden och socialfonden under innevarande programperiod, 2014–2021. Vid en sammanslagning av de två länen kommer det att finnas två universitet i länet, med sina respektive säten i och . Dessutom finns , , samt i . Såväl universiteten som högskolorna är viktiga aktörer i arbetet med regional utveckling. Akademin är inte geografiskt bunden men universiteten och högskolorna är av stor betydelse för den regionala utvecklingen, dels i frågor om kompetensförsörjning, dels genom den forskning som bedrivs. Dessutom har många företag sitt ursprung i olika forskningsprojekt vid universiteten och högskolorna. Utbildningen och forskningen är omfattande och inom flera områden bedrivs internationellt konkurrenskraftig forskning. Universiteten och högskolorna samarbetar såväl inom det nya länet som nationellt och internationellt. Dessa nationella och inter- nationella samarbeten torde inte påverkas av en ny länsindelning. 13.1.5Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting Näringslivsstrukturen i de två länen har stora likheter men är inte sammanflätade i någon större omfattning. Den bristande samman- flätningen kan tala mot utvecklingen av en större och gemensam arbetsmarknadsregion, däremot finns i det nya länet flera starka arbetsmarknadsregioncentrum, utöver även och . Däremot talar likheterna i näringslivsstrukturer för att det är möjligt att finna fruktbara samarbeten i kluster av företag. Även om likheterna finns så skiljer sig länen ändå åt i flera avseenden. Näringslivsstrukturen i ett nytt län kommer således att vara diversifierad och mindre känslig för normala konjunktur- svängningar inom enskilda branscher. De funktionella regionerna kommer på kort sikt inte att förändras av denna indelnings- förändring. När en större administrativ enhet bildas ökar dock förmågan att inom länet kanalisera resurser för att både möta utvecklingsbehov och att kunna hantera de strukturförändringar som ständigt pågår. finns det en viss koncentration av kapitalintensiv basindustri vilket innebär att det finns en viss sårbarhet. De stora kunskapsintensiva fordons-, telekom- och läkemedelsindustrierna är dessutom koncentrerade till ett fåtal stora globala koncerner. Sårbarhet finns därför inom vissa näringar och inom vissa delregioner i det föreslagna länet. med omnejd kommer vara en viktig motor för tillväxt i det nya länet. Spridningen av denna tillväxt i hela länet beror på en rad olika omständigheter. De stora avstånden till de norra delarna av det nya länet innebär att betydelse kan vara begränsad för dessa delar. Därför är det viktigt att hitta arbetsformer som skapar möjligheter till en gemensam utveckling som är gynnsam för hela det nya länet. Dessutom är stor och växande och kommer som del i en större administrativ enhet kunna spela stor roll för tillväxten i de norra delarna av det nya länet vilket är viktigt för att upprätthålla en inomregional balans. Universiteten och högskolorna är viktiga för länets tillväxt genom den utbildning och forskning som bedrivs där. Förslaget till ny indelning innebär att det kommer att finnas flera universitet och högskolor i länet. Dessa är viktiga för kompetensförsörjningen till offentlig och privat sektor. Det omfattande och framstående FoU- arbete som bedrivs där kommer vara en styrka i det nya länet. I ett nytt län kommer att vara regionalt utvecklings ansvarigt. Detta utvecklingsansvar kommer att omfatta en större yta än dagens liksom avsevärt större resurser än vad dagens utvecklingsansvariga har i respektive län. Detta kommer ge för- bättrade möjligheter att åstadkomma effektiva satsningar för en starkare regional tillväxt. Vår bedömning är att möjligheterna till omprioriteringar och allokering av resurser i länet ökar. Dagens bör kunna dra nytta av det framgångsrika arbetet i för att åstadkomma en positiv utveckling i hela länet. En gemensam resurs är . Detta bedöms vara en under- utnyttjad resurs som skulle kunna utnyttjas på ett mer strategiskt, effektivt och uthålligt sätt. Exempelvis för boende och besöks- näringen, vattenförsörjning och miljövänliga transporter. och försörjer omkring 800 000 personer med dricksvatten. kan roll som vattenförsörjningsresurs bli en angelägenhet av nationell dignitet. Arbetet med det gemen- samma intresset Vänersjöfarten underlättas av att kunna hanteras av en regional part. ger möjlighet att utveckla destinationer inom natur- och kulturturism. Vid en indelningsförändring behöver flera av dagens strukturer harmoniseras med de nya gränserna. Bland annat ingår det nya länet i två olika programområden avseende . Förutsatt att det kommer att finnas regionala program även under kommande programperioder är det rimligt att det nya länet också utgör ett programområde för strukturfonderna. Vår sammantagna bedömning är att en sammanslagning av och kommer att leda till bestående fördelar för näringslivet och den regionala utvecklingen i länet. Tillsammans är de en stark industriregion med industri som fordon, massa, stål, papper och verkstad. Dessutom med nya växande sektorer, exempelvis inom biomedicin, bioekonomi, hälsa och kreativa näringar. Såväl som har en stark position på den nationella kulturarenan. I båda länen finns profilerade kultur- institutioner som till exempel , teater och , kulturella besöksmål och platser för konst och kulturarv. De två länens kulturinstitutioner håller en mycket hög kvalitet. beslutade om kultursamverkansmodellen, som innebär att landstingen får fördela vissa statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Landstingen tar inom ramen för modellen fram regionala kulturplaner som utgör grund för Statens kulturråds länsvisa fördelning av medel. De regionala kultur- planerna utarbetas i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. Målet med modellen är att föra kulturfrågorna närmare med- borgarna och att ge den regionala nivån ett ökat ansvar och ökad frihet inom kulturområdet. Staten har dock ett fortsatt över- gripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. I båda länen satsar landsting och kommuner betydande medel på kulturområdet, kanaliserade till bland annat länsinstitutionerna och biblioteksverksamhet. I båda länen finns professionell scenkonst med ett turnerande uppdrag. 13.2.1Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting En sammanläggning av de två länen innebär att två relativt starka kulturlän slås samman till ett. Tillsammans kommer de att utgöra ett starkt län med ett stort utbud av olika slags kulturyttringar av hög klass. Det kan också skapa förutsättningar för en fortsatt utveckling om de som vårdar och utvecklar kulturen får ytterligare kraft och resurser. Samverkan kan stärka arbetet ytterligare. Kulturpolitiken i länen är i många avseenden regionaliserad genom kultursamverkansmodellen. Denna modell kan utvecklas i ett större län. Större enheter gör det lättare att även inom detta område åstadkomma samproduktioner och gemensamma sats- ningar. är det viktigt att ett centraliserat beslutsfattande inom kulturområdet inte utarmar förutsättningarna för en likvärdig tillgång till kultur av hög kvalitet i länet. Kulturen har en identitets- skapande roll samt betydelse för det regionala utvecklingsarbetet bland annat när det gäller utvecklandet av besöksnäringen. 13.3Arbetsmarknadsregioner, pendling, infrastruktur och kollektivtrafik Ett sätt att beskriva arbetsmarknader och förekomsten av funktionella regioner är genom så kallade lokala arbetsmarknadsregioner (LA- regioner). I SCB:s senast tillgängliga statistik ingår kommunerna i det föreslagna länet i sammanlagt 14 arbetsmarknadsregioner. 13 av dessa har sin centralort i det föreslagna länet. län finns flera större LA-regioner medan antalet mindre är fler i . Detta förklaras delvis av en lägre befolkningstäthet. Det finns några LA-regioner som går över dagens länsgränser. De tre kommunerna i ingår samtliga i och är starkt integrerade i . kommun i tillhör . I de prognoser över arbetsmarknadsregionerna 2040 som Tillväxt- analys tagit fram på uppdrag av oss så förutspås en regionförstoring och att LA-regionerna kommer att bli större. är prognosen att kommunerna i länet ingår i tio olika LA-regioner. kommer, enligt prognosen, , och fortfarande tillhöra . och i dagens kommer att tillhöra . kommer att tillhöra LA- region. i dagens beräknas då ingå i Bengtsfors- med centrum i dagens . Av stor betydelse för de funktionella regionernas utveckling och tillväxt är pendlingen där det i det nya länet finns flera pendlings- centra. När det gäller pendlar cirka 2000 personer från till . Till från län pendlade 2014 knappt 1 300 personer. Pendlingen från är ungefär lika stor till såväl som län. Den allra starkast integrerade arbetsmarknaden över länsgräns i detta område är den gemensamma arbetsmarknaden mellan och norra . I såväl som finns även en inte obetydlig pendling över till . uppgick gränspendlingen från och till till drygt 12 400 personer. I utgör dessa gränspendlare av de sysselsatta. I huvudsak pendlar man till vilket speglar potentialen i utvecklingstriangeln Göteborg-Oslo- . Ett utvecklat och sammanhållet tågtrafiksystem kan förbättra länkningen mellan arbetsmarknaderna och bidra till regionförstoring. Det kan också öka tillgängligheten till storstadsregioner och region- centra genom sammankoppling med interregionala tågsystem. Planeringsmässigt kan stråktänkandet stärkas i en större region. Av länsplan för regional transportinfrastruktur framgår att länet har en central placering i och mellan de tre storstadsregionerna , och . Stora insatser läggs på utredningar kopplade till befintliga och potentiella godsstråk genom där transporterna i bland annat triangeln mellan , och förväntas öka. har tillgång till alla de fyra fysiska transportslagen; järnväg, väg, sjöfart och flyg. Det innebär att det finns goda förutsättningar att koppla ihop olika transportsystem för att uppnå effektivitets-, kostnads- och miljövinster. I regionala utvecklingsprogram pekas hållbara transporter ut som ett särskilt profilområde. Det finns också mycket höga ambitioner att bli bättre och utveckla förutsätt- ningarna för godstransporter. Detta är också en viktig del i den regionala klimatstrategin. Genom en aktiv samverkan mellan näringslivets aktörer, offentlig sektor samt forskning och utveckling ska arbetet bidra till att transport- och logistiksektorn vidareutvecklas som ett av styrkeområden och på så sätt stödja länets näringsliv och svensk utrikeshandel. starka koncentration av tillverkningsindustri och handel skapar särskild goda förutsättningar för att transportera gods. Det lägger också grunden för ytterligare stärka länets position nationellt och internationellt och kan vara en viktig drivkraft för länets tillväxt och sysselsättning . och har flera gemensamma infrastrukturella utmaningar, inte minst på godsområdet. Det fraktas till exempel gods på till hamn vilket motsvarar 65 000 lastbilstransporter. Stora mängder gods transporteras också från till på lastbil via E6 och med tåg genom till . En gemensam transportslagsövergripande planeringsprocess kommer därför att stärka samordningen av både gods- och persontrafiken i triangeln Göteborg-Oslo-Karlstad. Ansvaret för kollektivtrafiken är gemensamt för kommunerna och i . är regional kollektivtrafikmyndighet. Ansvaret är reglerat genom ett avtal mellan Region , länets 16 kommuner och . Enligt det regionala trafikförsörjningsprogrammet är det regionala kollektivtrafiksystemet uppbyggt med ett antal stomlinjer för buss- och tågtrafik. Dessa följer de etablerade kommunika- tionsstråken med inriktning på trafiken till och från med relativt svaga tvärförbindelser. Utbyggnaden av dessa har skett löpande och i takt med att människor reser mer med kollektiv- trafik. En kraftfull utbyggnad har genomförts för såväl buss- som tågtrafiken . Stomlinjerna följer mycket väl pendlingsmönstren. av arbetspendlingen över kommungränser följer dessa mönster. Den storregionala trafiken utgörs av fjärrtågstrafik till , och . I arbetas aktivt med att utveckla länken Oslo- för att binda samman de två huvudstäderna och för att stärka förutsättningarna för pendling till framför allt . Redan vid bildandet av Västra var målsättningen att kollektivtrafiken skulle samordnas och vidare- utvecklas. Ansvaret för kollektivtrafiken fördes över till 2012. Resandet med tågtrafiken i har mer än fördubblats . Tågtrafiken är i särklass det färdmedel som bidragit mest till det ökade resandet i länet. Detta kan delvis förklaras av en kraftfull satsning på regionaltåg i . Västra arbetar aktivt med det s.k. Västsvenska paketet som ska bidra till ett starkt och attraktivt och som innehåller satsningar på både kollektivtrafik, järnvägar och vägar. Ambitionen är att minska miljöpåverkan men öka möjligheterna till att skapa en större arbetsmarknad och främja sysselsättning och tillväxt. Genom att resa kollektivt ska satsningen bidra till att bromsa trafikens negativa påverkan på miljön och minska sårbarheten i infrastrukturen. Västsvenska paketet är ett samarbetsprojekt mellan flera olika parter. 13.3.4Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting En ny indelning skapar förutsättningar för en mer sammanhållen infrastruktur- och kollektivtrafikplanering. Inom det nya länet kommer det att finnas vissa stråk som kan tjäna på en gemensam planering. Att det är relevant att planera transportinfrastrukturen i detta område gemensamt understödjs av det faktum att Trafik- verkets regionindelning omfattar de två aktuella länen samt . En väl fungerande pendling såväl inom länet som till andra län är av yttersta vikt. Goda kommunikationer ökar också i betydelse i takt med att läns- eller landstingsgemensamma resurser koncentreras till olika orter. Invånarna har inte enbart behov av att ta sig till och från arbetet utan även av att kunna resa till specialiserad vård eller till länsgemensamma kulturinstitutioner. Det är rimligt att anta att den pendling som sker över länsgräns till angränsande län kommer fortsätta att utvecklas även vid en ny indelning. Ett mer samordnat arbete kan också skapa förutsättningar för att utveckla kommunikationerna med i såväl öst-västlig som nord-sydlig riktning. Vid bildandet av ett nytt län måste huvudmannaskapet för kollektivtrafiken harmoniseras inom länet. Vi har tidigare beskrivit att sjukvården står inför omfattande utmaningar. Den demografiska utvecklingen kommer att ställa särskilt stora krav i de län där befolkningen blir äldre och försörj- ningsbördan ökar. Vi anser att en sammanslagning av skapar goda förutsättningar för att möta denna utveckling. I finns 19 sjukhus som finansieras av . Det största är som är universitetssjukhus. Där finns cirka 2 000 vårdplatser och cirka 16 000 anställda. Därmed är sjukhuset ett av de största i och den största arbetsplatsen i . I finns tre sjukhus, det största är i . En samman- slagning av länen innebär att det kommer att finnas 22 sjukhus i länet varav ett universitetssjukhus. Inom Västra har redan en tämligen omfattande specialisering mellan sjukhusen skett. Denna utveckling behöver fortsätta. Ett nytt större landsting bedöms inte påverka befolkningens tillgång till hälso- och sjukvård. Lokalisering av den nära vården med vårdcentraler, tandvårdskliniker med mera styrs av andra faktorer än organisation, bland annat spelar teknik och kommunikationer in. kan dock förväntas en omstrukturering av den specialiserade sjukhusvården. väntar sannolikt också, som en följd av det tekniksprång som digitaliseringen innebär, stora förändringar av sättet att tillhandahålla vård. Det gäller även primärvård och hemsjukvård. ingår i en sjukvårdsregion tillsammans med de norra delarna av . Denna region benämns sjukvårdsregion. ingår i sjukvårdsregion, tillsammans med , , , , och läns landsting. Regionsjukvården för boende i tillhandahålls huvudsakligen av sjukhusen i och . Det är inte troligt att all sjukvård som köps från dessa landsting på kort sikt i stället kan tillhandahållas inom det nya . Vidare är restiden ofta kortare till än till . Det finns inga lagstiftningsmässiga hinder för att patienter även framöver får vård i andra landsting. Det är möjligt för sjukvårdshuvudmännen att sluta avtal om fortsatt vård i eller för boende i nuvarande . Ett större befolkningsunderlag skapar möjligheter till större volymer i vården. Det skapar möjligheter till ett större planerings- underlag för hälso- och sjukvården. Med gemensamma vård- program, utvecklad kunskapsspridning och större innovationskraft får medborgarna i ökad grad och på ett likvärdigt sätt tillgång till sjukvård och tandvård av hög kvalitet. Med en större innovationskraft kan också nya möjligheter utvecklas för forskningssamverkan och produktutveckling mellan sjukvård, universitet och industri. Skalfördelar ger möjlighet till en bättre kostnadseffektivitet och hushållning med de gemensamma resurserna. Kostnaderna för medborgarna blir därmed lägre. 13.4.1Nivåstrukturering och specialiserad vård Med nivåstrukturering avses en förskjutning av ansvar mellan olika vårdnivåer såsom riksnivån med rikssjukvården, regionsjukvården och den lokala nivån med länssjukvården. Detta är en medveten och planerad arbetsfördelning för de olika insatserna i vård- processen mellan olika vårdenheter för att alla patienter ska få en effektiv, god och jämlik vård. Syftet är att skapa en mer effektiv användning av resurserna. Denna process med nivåstrukturering pågår , dock är det en tidsödande och omständlig process med flera landsting inblandade. Den nivåstrukturering som sker planeras, utöver rikssjukvården, i respektive sjukvårdsregion. Denna process behöver därför finna sina former inom det nya och i en utökad sjukvårds- region. 13.4.2Medicinsk utbildning och forskning Vid finns som är en fakultet för utbildningar inom hälso- och sjukvård. Vid fakulteten finns läkarutbildningar. Där bedrivs även forskning och forskar- utbildning som är nära knutet till – . Inom flera områden håller forskningen hög internationell klass. Vid finns viktig grundutbildning liksom forskning.