sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — fick 2013 i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen, med avseende bl.a. på att utveckla studie- och yrkesvägledningen när det gäller att förmedla kunskaper om vilka delar av arbetsmarknaden där brister respektive överskott av arbetskraft kan förväntas uppstå och i vilken utsträckning det finns möjligheter att få ett arbete direkt efter gymnasiet. Arbetsförmedlingen medverkar, tillsammans med landets regioner, också i genomförandet av uppdraget, framför allt genom sina regionala branschstrateger. Uppdraget ska slutredovisas . fick i uppdrag att efter samråd med Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för delaktighet (dåvarande ) ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan, särskilt inriktad på hur man kan minska de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar möter på arbetsmarknaden samt informera om det stöd från olika myndigheter som ungdomarna kan få.50 Uppdraget slutredovisades . uppger att erfarenheterna från genomförandet av uppdraget varit positiva. Kontakter knöts mellan och Arbetsförmedlingen på flera 49Mål och återrapporteringskrav, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 15 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 50Regleringsbrev för avseende , Uppdrag, 37–38. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Deltagarna upplevde att insatserna gav en ökad förståelse för respektive myndighets roll och befogenheter, vilket i sin tur bidrog till att övergången mellan skolan och arbetslivet kunde göras bättre för elever med kognitiva funktionsnedsättningar. Initiativ för att öka kunskapen om arbetsmarknaden hos eleverna har också tagits av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Svensk näringsliv har tagit fram skriften ”iPraktiken – skola”, ett material som riktar sig till skolpersonal, arbetsgivare och elev och handlar om arbetet med prao och praktik.51 Industrins utvecklingscentra i , IUC Syd, har i samverkan med bl.a. Arbetsförmedlingen startat ”Industrinatten”52, en årlig gemensam aktivitet för att visa ungdomar vägarna till framtidsjobben inom industrin, och en möjlighet för industriföretag att visa upp sin verksamhet och underlätta framtida kompetensförsörjning. Liknande initiativ tas på andra håll i landet. Ett antal fackliga organisationer har finansierat projektet , en webbplats med information och material om arbetslivet som riktar sig till elever och lärare i gymnasieskolan. har i uppdrag att analysera hur Arbetsförmedlingens vägledning kan stärkas och samspela med annan vägledning. Denna del av uppdraget ska delredovisas av utredningen i oktober 2017.54 Mycket kvar att göra rekommenderar i sin rapport ”Investing in youth, ”, 2016, att insatser bör göras för att förbättra tillgången till och kvaliteten på karriärrådgivningen för både unga som varken arbetar eller studerar och unga i gymnasiet, och särskilt i samarbetet med Arbetsförmedlingen.55 När det gäller studie- och yrkesvägledning speglas i rapporten mycket av det som lyfts fram i andra utredningar och rapporter . 51Svenskt näringsliv: iPraktiken – skola. En skrift från för dig som arbetar med prao och praktik 2016. 53www.arbetslivskoll.se/arena-skolinformation/ 2016:56: Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag (A 2016:03). 55OECD: Investing in Youth, . Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden pekar på problemet med skolavbrott och byte av program inom skolformen och lyfter fram forskningsresultat som visar att en utvecklad studie- och yrkesvägledning kan förebygga skolavbrott.56 poängterar vikten av vägledning för att unga ska göra välinformerade val till gymnasiet. Utredningen konstaterar att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet och om vilka jobb som finns behöver förbättras.57 Skolan och övergången till arbete Övergången mellan skola och arbetsliv fungerar inte tillfredsställande . Att ge unga goda kunskaper om arbetsmarknaden, i tidig ålder, och möjlighet att pröva olika yrken är en god grund för senare val av utbildning. För unga med funktionsnedsättning såväl som för unga nyanlända kan extra stöd av olika slag vara avgörande för att kunna tillgodogöra sig och fullfölja en utbildning. Brister på dessa områden drabbar således särskilt ungdomar som redan löper högre risk att hamna i arbetslöshet. är en pusselbit. Men övergången mellan skola och arbetsliv är mycket mer än vägledning. Det handlar om möjligheter till prao eller praktik såväl i grundsom gymnasieskola, till arbetsplatsförlagt lärande, praktik och studentarbete under studierna på högskolan och till feriejobb inom kommun och i andra sektorer.58 Men det handlar också om bristen på arbetsmarknadskunskap i undervisningen och strukturer för samverkan mellan skolans huvudman, kommun, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen för att möjligöra praktik, studiebesök, arbetsgivarbesök m.m. i skolan. I de dialogmöten som Dua haft med kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor, liksom de enkäter Dua genomfört, framkommer att man i samverkan ser ett behov av och arbetar för att öka arbetsmarknadskunskapen hos eleverna i såväl grundskola som gymnasieskola och att utveckla studie- och yrkesvägledningen (jfr avsnitt 4.1). 56SOU 2016:77: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning, 210. 57SOU 2015:97: Välja yrke, 61 ff. 58SKL: Fler feriejobb för ungdomar i kommuner och landsting . Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Arbetet syftar bl.a. till att förebygga skolavhopp. Arbetsförmedlingen bidrar med arbetsmarknadskunskap i ungdomsutbildningen och kommunerna bidrar i vägledningsarbetet för arbetslösa unga. Av den första kull elever som gått yrkesprogram i den reformerade gymnasieskolan hade arbete som huvudsaklig sysselsättning omkring efter att utbildningens tredje år var slut och var i högskolestudier. Av dem som gick ut något av den tidigare gymnasieskolans studieförberedande program 2010/11, och fick slutbetyg med grundläggande högskolebehörighet, återfanns i högskolestudier efter medan arbetade. För yrkesprogrammen finns såväl lokala som nationella programråd för att främja att utbildningarna motsvarar branschernas behov. skriver att det kan finnas ett behov av ett programråd även för de högskoleförberedande programmen, som ett forum för att identifiera omvärldsförändringar och diskutera behov av förändringar. har påbörjat ett sådant arbete med, enligt utredningen, goda erfarenheter av att organisera ett gemensamt programråd för de sex högskoleförberedande programmen. I programrådet ingår dock lärosätesrepresentanter och representanter för högskolemyndigheterna,59 dock inte arbetsgivare med behov av personal med högskoleutbildning. Frågor om övergången mellan skola och arbetsliv engagerar parterna på arbetsmarknaden. Sacos studentråd har exempelvis tillsammans med Teknikföretagen tagit fram rapporten ”Bättre matchning på vägen ut i arbetslivet” som visar att behovet av en förbättrad arbetslivsanknytning är stort även inom högskolan. Extrajobb på ett för utbildningen relevant arbete vid sidan av studierna som t.ex. studentmedarbetare, en möjlighet som finns men underutnyttjas, skulle gynna såväl unga som arbetslivet.60 Varannan student uppger sig vara missnöjd med arbetslivsanknytningen på sin utbildning. Det är en missmatch mellan de kunskaper och färdigheter som högskolan lär ut och vad arbetslivet efterfrågar. Det saknas även en kontinuerlig och systematisk uppföljning av arbetslivsanknytningen i utbildningarna. 59SOU 2016:77: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 60Johansson A, studentråd och Teknikföretagen: Bättre matchning på vägen ut i arbetslivet. 2016, och : Effekter af studiejob, udveksling og projektorienterede forløb. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden förslår i en rapport, ”Det är attityden, dumbom”, att prao görs obligatoriskt i grund- och gymnasieskolan, att praktik på akademiska utbildningar ska möjliggöras i större utträckning samt att skolan och Arbetsförmedlingen bör ha en ökad dialog med näringslivet.61 En fråga med nära koppling till övergången mellan utbildning och arbetsliv är validering och yrkesbedömning. Att med kvalitet snabbt kunna bedöma kompetens hos individer som saknar formella meriter är ett av de verktyg som kan påskynda nyanländas etablering och att de på ett korrekt sätt kan komplettera utbildning, där så behövs. Många av de nyanlända personerna har både utbildning och yrkeserfarenhet från sina hemländer inom områden där det finns stora rekryteringsbehov på den svenska arbetsmarknaden. De behöver så snabbt som möjligt matchas mot arbeten där deras yrkeskompetens tas till vara. Validering är också relevant för unga som av olika skäl inte fullföljt en gymnasieutbildning för att de ska kunna komplettera den. Ett antal satsningar har redan beslutats på området, bl.a. har en valideringsdelegation tillsatts, uppdrag till Arbetsförmedlingen och har getts och särskilda resurser för validering har tillförts . 8.8Delegationens överväganden avseende samspelet och övergången mellan skola och arbetsliv 8.8.1Samverkan för mer arbetsmarknadskunskap i skolan och effektivare övergång mellan skola och arbetsliv Delegationens bedömning och förslag: Samverkan mellan skola och arbetsliv behöver förbättras. Arbetsförmedlingen bör utveckla strukturer för sitt samarbete med kommuner gällande såväl grund- och gymnasieskola och motsvarande skolformer som vuxenutbildning för att stärka inslaget av arbetsmarknadskunskap och medverkan från arbetslivet i undervisningen. 61 Företagarna: Det är attityden, dumbom. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Skolverket bör återuppta arbetet med att, i samråd med övriga berörda myndigheter, genomföra fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledningsområdet på gymnasieskolan. Inriktningen bör även nu vara hur de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden kan minskas. Inom ramen för arbetet bör i samråd med Arbetsförmedlingen och SKL ta fram förslag till hur generella strukturer för samverkan mellan Arbetsförmedling och gymnasieskola långsiktigt skulle kunna utformas. Arbetsmarknadsutredningen (A:2016:03) bör pröva förutsättningarna för att samordna Arbetsförmedlingens vägledning med kommunernas studie- och yrkesvägledning och föreslå en fungerande ansvarsfördelning för detta. En väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna, där även arbetsgivare involveras, bidrar till att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv, förebygger avhopp och är ett viktigt led i en god kompetensförsörjning. Övergången mellan skola och arbetsliv fungerar inte tillfredsställande . Brister i arbetslivsanknytningen i utbildningen ökar risken för att unga väljer att inte studera vid högskolan, hoppar av gymnasiet eller är dåligt förberedda för de val de behöver göra för att etablera sig på arbetsmarknaden. Att ge unga tillräckliga kunskaper för att göra initierade val och hamna på rätt spår redan från början ökar motivationen för att fullfölja pågående studier, liksom för fortsatta studier. Graden av samverkan mellan skolan och Arbetsförmedlingen varierar över landet och är på vissa håll begränsad. Särskilt drabbar detta ungdomar som redan löper högre risk att hamna i arbetslöshet, inte minst elever med funktionsnedsättningar som inte tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Arbetsförmedlingen bör utveckla strukturer för sitt samarbete med kommuner gällande såväl grund- och gymnasieskola som vuxenutbildning för att stärka inslaget av arbetsmarknadskunskap och medverkan från arbetslivet i undervisningen. Vidare bör återuppta det arbete som bedrevs inom ramen för det uppdrag som avslutades 201562: att, i samråd med 62 Regleringsbrev för avseende , Uppdrag, 38. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för delaktighet, genomföra fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledningsområdet på gymnasieskolan. Inriktningen bör även nu vara hur de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden kan minskas. Inom ramen för arbetet bör i samråd med Arbetsförmedlingen och SKL ta fram förslag till hur generella strukturer för samverkan mellan Arbetsförmedling och gymnasieskola skulle kunna utformas. I sammanhanget bör beaktas erfarenheterna av Arbetsförmedlingens samverkan med särskolegymnasiet. Genom att etablera mer generella samverkansstrukturer mellan gymnasieskola och Arbetsförmedling ökar förutsättningarna betydligt att tidigt fånga upp elever som kan förväntas få svårigheter i övergången till arbete eller högre studier. Det gäller inte minst elever med funktionsnedsättning som inte går i gymnasiesärskolan, varav många med neuropsykiatriska diagnoser eller psykisk ohälsa. Men också andra elevgrupper. När det gäller den samlade studie och yrkesvägledning som erbjuds av det offentliga, menar delegationen att det finns behov av att ta större grepp för att få den att fungera bättre. Delegationen utgår från att presenterar breda framåtsyftande förslag i sitt delbetänkande . bör, anser delegationen, utifrån sitt uppdrag om hur Arbetsförmedlingens vägledning samspelar med annan vägledning, pröva förutsättningarna för att samordna Arbetsförmedlingens vägledning med kommunernas studie- och yrkesvägledning, såväl inom grund- och gymnasieskolan och motsvarande som inom vuxenutbildningen, och hitta en fungerande ansvarsfördelning för detta. Syftet ska vara att kunna erbjuda alla invånare i en kommun ändamålsenlig vägledning. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden är en viktig aspekt av frågan om kompetensförsörjning i stort. Det är bland de unga, inte minst unga nyanlända, som huvuddelen av nytillträdande på arbetsmarknaden återfinns. Pensionsavgångarna täcks knappt av dem som träder in på arbetsmarknaden, om det inte vore för invandringen. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden På organisations- och företagsnivå är kompetensförsörjningen varje arbetsgivares eget ansvar. Detta är viktigt att understryka. Staten bestämmer vissa grundläggande förutsättningar genom bl.a. utbildningssystemens dimensionering, utformning och inriktning och de åtgärder som vidtas för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Dua har redan från början av sitt arbete, haft en medvetenhet om att ungdomsarbetslösheten inte löses genom samverkan mellan två offentliga aktörer. Det är arbetsgivare som anställer. Samverkan måste därför utformas i relation till arbetsgivarna, såväl privata som offentliga, och deras behov. Och arbetsgivare måste också engageras i samverkan. Arbetsgivarna vinner mycket om Arbetsförmedlingen och kommunerna kan samordna sig när det t.ex. gäller förfrågningar om möjlighet att ta emot praktikanter eller att anställa unga långt från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen bör också inom ramen för god samverkan bättre kunna dra nytta av, och utnyttja den lokala kännedom och de lokala nätverk som finns på kommunernas näringslivskontor. Lokalt ser arbetsförmedlingskontoren och kommunerna ett tydligt behov av att engagera fler arbetsgivare i arbetet inom ramen för de lokala överenskommelserna om samverkan. Från företagen finns en återkommande önskan när det gäller arbetsmarknadspolitikens utformning och genomförande; enkelhet och tydlighet. Det finns mot den bakgrunden anledning för regeringen och ansvariga myndigheter att överväga hur informationen om insatser och stöd kan göras mer tillgänglig. Det gäller både arbetsmarknadspolitiska stöd och insatser samt stöd inom ramen för utbildningspolitiken. Än viktigare i detta sammanhang är förstås regelverkens utformning i sig (jfr avsnitt 9.3 och 9.4). En del i Duas verksamhet som syftar till att, i förlängningen, förbättra förutsättningarna i arbetet för att tillgodose arbetsgivarnas kompetensbehov är delegationens forskningsprojekt med företag (jfr avsnitt 1.4). I det s.k. lärprojektet ligger fokus på att lära av företag som rekryterar unga, nyanlända och individer med funktionsnedsättning för att kunna sprida kunskap och erfarenhet till andra företag, men också till offentlig sektor om hur de kan arbeta, och hur de kan stödja privata företag. Resultaten kommer att spridas brett, både under projekttidens gång och efter projektavslut. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Kompetensförsörjning och arbetslösa unga som resurs Idealt kan en del av arbetsgivares kompetensförsörjningsbehov på både kort och lång sikt tillgodoses genom anställning av unga arbetslösa personer och genom att individer som är i utbildning ges chansen till arbetsplatsförlagt lärande – och i förlängningen anställning. är en återkommande utmaning för det offentliga, både Arbetsförmedling och kommuner, att matcha unga arbetslösa mot arbetsgivare och hitta individanpassade lösningar tillsammans med arbetsgivare. Arbetsgivare lyfter, i den processen, ofta fram att ett stort hinder för dem är bristen på tid och resurser för att i det dagliga arbetet hantera t.ex. administration, handledning och eventuellt behov av kompetensutveckling eller anpassning av arbetsuppgifterna eller arbetsplatsen. Kommunerna som arbetsgivare har i detta avseende både särskilda utmaningar och särskilda möjligheter. De har stora rekryteringsbehov, inte minst till välfärdsverksamheterna. De är ansvariga för ungdomsutbildningen och för vuxenutbildningen och kan på olika sätt anpassa den efter de kompetensbehov som identifieras. De har dessutom förhållandevis god kännedom om outnyttjade kompetensresurser i form av de arbetslösa i kommunen, t.ex. unga som varken arbetar eller studerar. För att kommunerna framgångsrikt ska kunna hantera denna situation krävs att de förmår koppla samman sitt arbete för att tillgodose sina rekryteringsbehov med sin utbildningsverksamhet och de insatser man gör för bl.a. unga arbetslösa. som gått har Dua sett en utveckling av samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedling som innebär att fler och fler kommuner har detta dubbla perspektiv, såväl personalenheter som näringslivenheter ingår i samverkan i en tredjedel av kommunerna. På många håll finns dock fortfarande utvecklingsbehov i detta avseende. I fråga om arbetet för att få arbetsgivare att samverka med Arbetsförmedlingen och kommunerna och, som ett led i sin kompetensförsörjning, dra nytta av de olika arbetsmarknadspolitiska och utbildningspolitiska stöd som finns har arbetsmarknadens parter en central roll. Det är viktigt med information och stöd från de centrala parterna till medlemmarna, såväl arbetsgivare som Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden Ett väl fungerande samråd63 på lokal nivå, på tidigt stadium, med fackliga organisationer är också en förutsättning för att arbetsmarknadspolitiska stöd ska kunna nyttjas på ett effektivt och ändamålsenligt vis. Vuxenutbildningen en nyckelfaktor för den framtida kompetensförsörjningen Delegationen pekade i sin rapport till regeringen på att många kommuner under de senaste 10–15 åren har dragit ner på den egenfinansierade vuxenutbildningen. Allt fler kommuner har blivit beroende av den statliga finansieringen med ett antal olika, ettåriga statsbidrag för olika former av den kommunala vuxenutbildningen. Det har skapat problem när det gäller att få överblick över systemet och medfört svårigheter, särskilt ur ett arbetsmarknadsperspektiv, att effektivt utnyttja de utbildningsplatser som budgeterats för. Att medel för utbildningsplatser söks i taget bidrar till att strukturerna för, och utformningen av, utbildningen inte förändras och utvecklas. Många kommuner har, så länge statsbidragen funnits, varit ovilliga att lägga resurser på annat än det de får statlig ersättning för. innebär den snabba utvecklingen när det gäller t.ex. digitalisering, nya tjänster och allt snabbare omsättning av kunskaper att behovet av flexibel och anpassad utbildning blir allt viktigare. sjösätts flera omfattande reformer inom vuxenutbildningen. SFI har avvecklats som egen skolform och inordnas nu i komvux. Förändringen innebär bl.a. en möjlighet för studerande att redan tidigt i sin utbildning kombinera studier i språk med andra kurser på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux. finns en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om vilka kurser som en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå omfattar. 63 Här avses inte enbart sådant samråd som enligt 9 a § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ske innan någon tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetsmarknadspolitisk insats förlagd till en arbetsplats, utan samråd genom löpande kontakter och dialog i mer allmän mening. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden infördes också en ny ordning för statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning64. Avsikten är att den nya modellen bättre ska möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Statsbidrag ska sökas gemensamt av flera kommuner. har utarbetat en fördelningsmodell gällande statsbidraget. De samverkande kommunerna, enligt förordningen, ska sammantaget finansiera utbildning för motsvarande det beviljade statsbidragets storlek. De nämnda reformerna är viktiga steg för att kommunerna ska kunna klara kommande utmaningar. Trycket på den kommunala vuxenutbildningen kommer dock att vara mycket stort. Det gäller på alla områden och för alla kommuner. Av stor betydelse i relation till de krav som framöver kommer att ställas på vuxenutbildningen är flyktingsituationens effekter. Många asylsökande har fått uppehållstillstånd , fler kommer att få det och ska då etablera sig på arbetsmarknaden. Närmare en tredjedel av gruppens som helhet saknar utbildning motsvarande gymnasieexamen, många har inte fullföljt en utbildning motsvarande . En stor del är unga, 65 000 av de asylsökande 2016 är . Det är inte realistiskt att tro att särskilt många av dem kommer att hinna fullfölja en utbildning inom gymnasieskolan. Den stora majoriteten kommer att behöva studera klart, alternativt påbörja och avsluta sin utbildning inom komvux. Arbetsförmedlingen har dessutom i sitt regleringsbrev ett mål att individer, bl.a. i etableringsuppdraget, som saknar gymnasieutbildning i högre utsträckning ska påbörja reguljära studier. 64 Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Utmaningar avseende ungas etablering på arbetsmarknaden 8.10Delegationens överväganden avseende kompetensförsörjning och vuxenutbildningen 8.10.1Satsa på arbetsplatsernas förmåga att ta emot nytillträdande Det finns anledning att överväga större och bredare satsningar på att rusta arbetsplatser och organisationer för att de ska kunna ta emot nytillträdande på arbetsmarknaden. Särskilda ut-lysningar av Svenska , samt fortsatt användning och utveckling av YA-delegationens (U2014:07) handledar-utbildning och övrigt stöd som delegationen erbjuder, bör kunna vara viktiga delar i sådana satsningar. Dagens arbetsplatser präglas av långt gången rationalisering. Arbetsgivarnas allmänna intresse av att sänka verksamhets- och produktionskostnader innebär dessutom en press i organisationerna. Denna situation lyfts av arbetsgivare ofta fram som ett stort hinder för att ge t.ex. unga, nyanlända eller långtidsarbetslösa möjligheter till anställning eller arbetsplatsförlagda aktiviteter eller personer som är i studier möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande. Det är angeläget med åtgärder som tar sikte på denna problematik.