sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Organisering av offentligt utvecklings- arbete för turism i Pilotsatsning på Hållbar destinations- utveckling genom samarbete mellan stad Kartläggning och förslag på accelerator med inriktning på delningsekonomi inom Information och vägledning om Uppdrag att följa utveckling inom Insatser för strategisk kompetens- utveckling i företag och organisationer Kartlägga och föreslå kompetens- utvecklande insatser för offentliga Kartlägga och föreslå kompetens- utvecklande insatser för destinations- Uppföljning av regeringsuppdrag om immateriella tillgångar i företag Identifiera och definiera arbetssätt i innovationsstrukturer och skapa program Analysera forskningsbehov samt stödja strategisk FoU med relevans för besöks- SOU 2017:95 Samlade konsekvenser av utredningens förslag Stärkt mandat och ansvar för det nationella arbetet med turismstatistik Förstudie om hur en växande turism ska Undersökning av hur kollektivtrafik- myndigheterna bättre kan fånga Integrera effekter kopplade till turism i utveckling av metoder och modeller för samhällsekonomisk analys på trans- Informera om regelverk vid ”enkla transporter”, när företag transporterar besökare till och från sin anläggning Utveckling av modeller för turism i skyddad natur och biosfärområden Ansvar för kunskapsutveckling om förutsättningar för företagande inom Ansvar för kunskapsutveckling om förut- sättningar för företagande inom vilt- och Ansvar för kunskapsutveckling om förut- sättningar för företagande inom Analysera och beskriva samband mellan Utveckla förslag på arbete kring Se över SFV:s uppdrag Utveckla affärs- och samarbetsmodeller Utveckla plan för hållbar besöks- Samlade konsekvenser av utredningens förslag SOU 2017:95 Stödja branschnätverk för samisk turism Utreda och ge förslag på insatser för koordinering, effektivisering, tillstånds- givning och kontroller inom måltidsturism Samla och tillgängliggöra den samlade Förstudie avseende nationella mål och insatsområden för stora möten innovation inom hållbara evenemang med Tydliggöra ansvaret för nationell väg- Stärkt samordning av insatser från berörda departement avseende stora evenemang Ta fram fakta och verktyg samt internationella evenemang och möten Genom representationsstöd aktivt visa att nationen ställer sig bakom arrangörer och Förenkling för besöksnäringens företag, fortsättning på pågående arbete med Förslagen förväntas inte skapa några direkta intäkter. Däremot bedömer vi att förslagen kan leda till indirekta intäkter för såväl en- skilda, företag, kommuner och staten. ger intäkter både till företagen själva, enskilda samt stat och kom- mun via skatter. För den inkommande turismen genereras ett bety- Samlade konsekvenser av utredningens förslag dande exportvärde, som till skillnad från annan export inkluderar momsintäkter för staten. Utredningen föreslår att de förslag som gäller forskning finansieras via en omprioritering av de statliga forskningsmedlen i utgiftsområde 3 i statens budget. Utredningen föreslår att de övriga förslagen, inklu- sive förslaget om en ny funktion för utveckling och innovation, finansieras via prioriteringar inom utgiftsområde 24, Näringsliv, i statens budget. Vad gäller alternativ ett och två för den nya funk- tionen för utveckling och innovation förutsätter förslagen även med- finansiering från regioner och näringsliv. Eftersom det är en frivillig möjlighet för ett fåtal regioner att delta har utredningen avgränsat sig från att i detta tidiga skede utreda och föreslå detaljerad finansiering inom dessa regioner. 15.4Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Utredningens bedömning är att en samlad politik för turism och besöksnäring och stärkt förmåga till utveckling och innovation kommer att skapa bättre förutsättningar för företagande och högre sysselsättning än om utredningens förslag inte genomförs. Turism är till sin natur platsbunden, och det geografiska perspektivet spelar därför stor roll för att förstå besöksnäringens effekter på samhället. Förutsättningarna för att bedriva verksamhet inom, eller arbeta med främjande relaterat till, turism och besöksnäring varierar beroende på var i landet och i vilken typ av miljö som verksamheten bedrivs även om målet är detsamma. Vår övergripande bedömning är att förslagen kommer påverka olika delar av landet på liknande sätt som turismen och besöks- näringen geografiskt ser ut . Vissa av de områden som förslagen omfattar kan dock antas ha en relativt större positiv effekt i lands- bygder än i storstäder eftersom landsbygderna är särskilt centrala för utveckling av natur-, kultur- och måltidsturism samt vissa typer av evenemang. Samlade konsekvenser av utredningens förslag I kapitel 4 finns ett utvecklat resonemang om besöksnäringens regionala effekter. Nedan återges detta sammanfattat. Sedan följer en beskrivning av några av de förslag som utredningen bedömer får konsekvenser för sysselsättningen i olika delar av landet. SKL delar in kommuner i tre övergripande kommun- grupper. Dessa tre kommuntyper är i sin tur indelade i undergrupper där gruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner inklu- derar undergruppen landsbygdskommuner med besöksnäring, som omfattar 15 kommuner. Dessa präglas av en hög andel besöksnäring, baserat på bland annat hotellövernattningar och omsättning inom detaljhandel, restaurang och hotell per invånare. I vissa kommuner, främst dessa som SKL definierar som landsbygdskommuner med besöksnäring, är besöksnäringen direkt avgörande för kommunens arbetsmarknad och livskraft. Totalt sett är omsättning, förädlingsvärden, antal arbetstillfällen och tillväxt inom besöksnäringen lägre i landsbygdskommunerna än i storstäderna. Besöksnäringens relativa roll, där varje enskild möjlighet att etablera ett företag eller att anställa fler personer i landsbygder har dock större betydelse här än i de snabbväxande städerna. Besöksnäringen bidrar även med kommersiell service som inte bara kommer besökare till del utan även lokalboende. En intressant analys av besöksnäringens roll i lokala ekonomier har gjorts, där turismens betydelse i och utretts.2 Analysen visar att den direkta effekten av turism som andel av näringslivets totala omsättning är i och i . Inklusive indirekta effekter så ökar siffran i båda dessa destinationer, till . Storstäderna3 har nyckelroller i besöksnäringen på flera sätt. De växer och utvecklas snabbare än övriga landet, med en tillväxt som inkluderar olika målgrupper och ändamål: att bo och arbeta; studera; driva företag; investera eller att besöka i arbete eller privat. 2Nordanalys (2016): , En utredning av turismens betydelse i och . 3Kommuner som har över 200 000 invånare i kommunens största tätort (SKL:s gruppering). Samlade konsekvenser av utredningens förslag städer har också stor betydelse som transportnav, genom flygplatser, hamnar och för Malmös del broförbindelse. Det är i hög grad till storstäderna som internationella besökare först kommer. De kom- mersiella övernattningarna i storstadsregionerna stod för av samtliga kommersiella övernattningar i landet. 15.4.2Besöksnäringen som länk mellan stad och landsbygd Besöksnäringen är en näring som bidrar till att länka samman olika delar av med varandra. Resande innebär att besökare för- flyttar sig mellan platser. Besöksnäringen och fortsatt utveckling av turismen i har potential att fungera som ett kitt mellan olika delar av landet, och inte minst mellan stad och landsbygd. Få näringar har ett så utpräglat ”hela-landet-perspektiv” som besöksnäringen. Vi bedömer att det finns en stor potential i tätare samarbeten mellan regioner och destinationer. Ett av utredningens förslag är just en pilotsatsning på Hållbar destinationsutveckling i samarbete mellan stad och landsbygd. Vi bedömer att förslaget kan ge positiva sysselsättningseffekter i både stad och landsbygd, för i första hand de medverkande i piloten och senare, om piloten är framgångsrik, för flera destinationer. 15.4.3Sysselsättningseffekter av utredningens förslag Utredningens förslag syftar till att öka förutsättningarna till syssel- sättning i hela landet. Förslagen om en samlad politik samt inom de strategiska insatsområdena digitalisering, kompetensförsörjning, utveckling, innovation och forskning, tillgänglighet, naturturism, kulturturism, måltidsturism, evenemang och stora möten och företagens villkor förväntas ge högre sysselsättning. Det kan ske genom såväl större efterfrågan från inkommande och inhemska besökare som större förmåga hos företagen att utveckla produkter och tjänster för att möta denna efterfrågan, än om förslagen inte genomförs. Förslagen är generellt hållna och effekterna är beroende av vad föreslagna strategier och myndighetsuppdrag leder till. Utredningen har därför inte underlag för att uppskatta storleken på effekterna utan att tvingas göra alltför långtgående antaganden om förslagens påverkan på besökare och företag. Vi har även avgränsat oss från att Samlade konsekvenser av utredningens förslag analysera eventuella utträngningseffekter av förslagens förväntade förändringar av sysselsättningen. Nya och växande företag förväntas öka efterfrågan på arbetskraft. I hur stor grad denna efterfråge- ökning kommer påverka övriga arbetsmarknaden och om arbets- kraften kan antas komma från andra branscher eller utgöras av kvinnor och män som har svag anknytning till arbetsmarknaden har vi inte analyserat. För några av förslagen ser vi regionala effekter som på något vis skiljer sig från de övergripande mönstren för besöksnäringen. De beskrivs kortfattat nedan. Utredningen föreslår tre alternativ för en ny utvecklingsfunktion. Samtliga alternativ förväntas bidra till högre lönsamhet hos företag verksamma inom besöksnäringen och därmed ökad sysselsättning, jämfört med om ingen utvecklingsfunktion finns. Alternativ 1 bedöms kunna bidra till att effekter sprids snabbare i hela landet än alternativ 2 och 3 tack vare en stark regional koppling. Även altern- ativ 2 bygger på ett starkt engagemang från regionala aktörer, medan alternativ 3 innebär lägre krav på regionernas medverkan i utveck- lingsfunktionen. Ett av förslagen i utredningen rör specifikt utveckling av sam- verkansstrukturer och ansvarsfördelning i . Förslaget väntas leda till att de samlade resurserna inom länets besöksnäring används mer effektivt samt att insatser kommer till stånd för att stärka och komplettera strukturen där behov finns. Att blir en mer samlad besöksnäringsregion med de funktioner och arbetsformer som behövs är ett nationellt intresse och bedöms få en positiv inverkan på hela landet. En tydligare formerad struktur under- lättar för företagen, exempelvis genom fler insatser för företags- utveckling och kompetensutveckling. Utredningens förslag inom trafikområdet handlar bland annat om att integrera turism i trafikplaneringen. Utredningen ser att det finns stora potentiella långsiktiga effekter för att detta ska kunna bidra till fler besökare, dvs. ökad efterfrågan på turismtjänster vilket ger underlag till fler och växande företag och därigenom ökad syssel- sättning. Det gäller särskilt i de regioner och delar av som lider av svag transporttillgänglighet. Förslagen förväntas skapa arbetstillfällen både inom transportsektorn och i andra branscher inom besöksnäringen. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Ett annat tematiskt område för samverkan som föreslås är mål- tidsturism. Utredningens bedömning är att det finns outnyttjad potential inom måltidsturism. Förslag om att samla och tillgänglig- göra kunskap inom området kan indirekt leda till fler och växande lönsamma företag, vilket ger positiva sysselsättningseffekter. Vidare väntas förslag som avser koordinering och effektivisering av tillståndsgivning och tillsyn inom livsmedels- och måltidsområdet bidra i samma riktning. Måltidsturism bedöms kunna tillföra nya typer av arbetstillfällen framför allt i landsbygder. Det beror på att både primärproduktion av livsmedel för måltidsturism och erbjudan- det till besökare i stor utsträckning finns på landsbygderna . Förslaget som avser uppväxlat arbete med regelförenkling för företag inom besöksnäringen är en fortsättning av tidigare genom- förda insatser som uppfattas ha varit effektiva och välriktade och som inkluderat konstruktiv partssamverkan mellan statliga myndig- heter och kommuner. Förslaget väntas leda till minskad administra- tiv börda för företagen, vilket leder till effektivisering i företagens verksamheter och på möjligheter till tillväxt och ökad sysselsättning. Förslaget avser insatser som påverkar hela landet i lika hög utsträckning. Utredningen har konstaterat att det finns brister inom statistik om turism och besöksnäring på regional och nivå. Utredningen föreslår utveckling av sådan statistik. Tillgång till bättre beslutsunderlag stöder tillväxt i hela landet, och mer resurs- svaga regioner och kommuner förväntas få en stärkt situation jämfört med nuläget och jämfört med mer resursstarka regioner. På liknande vis kan förslagen om att stärka forskningen om besöksnäringen bidra till kunskap om exempelvis hur turismens förutsättningar och effekter varierar i olika delar av landet, vilket i sin tur leder till beslutsfattande inom såväl privat som offentlig verksam- het som tar större hänsyn till hela landets varierande behov. Utredningens förslag är könsneutralt utformade och det finns inte några förslag som särskilt riktar sig till kvinnor, män, flickor eller pojkar. Däremot kan kvinnor och män beröras i olika utsträckning, exempelvis i branscher där fler män än kvinnor är anställda. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Dagens uppskattningar av turismkonsumtion görs med hjälp av det så kallade turismsatellitkontot (TSA) och i det finns inte statistik på hur turismen ser ut fördelat på män och kvinnor. Däremot finns könsuppdelad statistik för bland annat anställda och företagare i besöksnäringens branscher. I brist på annat underlag antar vi att könsfördelningen är densamma inom de delar av branscherna som tillhandahåller turismkonsumtion som i branscherna totalt. Av de branscher som ingår i TSA är det fler förvärvsarbetande män än kvinnor både totalt och inom alla branscher, förutom hotell och restaurang samt ”annan serviceverksamhet” (bland annat skön- hetsvård och frisörer).4 Om handel delas upp i parti- och detalj- handel framgår att det är fler kvinnor än män som är förvärvs- arbetande inom detaljhandeln. Den bransch som har störst köns- skillnader är transport, där nästan 8 av 10 förvärvsarbetande är män. I de övriga branscherna är könsfördelningen jämnare. Könsfördel- ningen på så här aggregerad nivå visar inte könsfördelning mellan yrkesroller, chefsbefattningar etc. inom branscherna. Andra källor visar dock till exempel att män är överrepresenterade i chefsbefatt- ningar inom hotell och restaurang.5 Vad gäller transportföretagen påverkar förändringar hos dessa fler män än kvinnor sett till de anställda och egenföretagarna. till könsfördelningen bland besökarna förväntas förbättrade möjligheter till kollektivtrafik, tåg och cykel påverka kvinnor i större utsträck- ning än män, eftersom män i större utsträckning än kvinnor äger och kör personbil. Utredningen föreslår ett övergripande politiskt mål om att turis- men och besöksnäringen ska bidra till bland annat social hållbarhet. Utredningens bedömning är att målet får positiva konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män, som en del i social håll- barhet. Vidare föreslås ett uppdrag om samordning och kunskaps- spridning om hållbarhetskriterier för turism och besöksnäring. Syftet är att kunna hjälpa regioner och näringslivsaktörer med håll- barhetsarbete i praktiken, vilket förväntas få en positiv effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män. 4Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, Antal förvärvsarbetande (dagbefolk- ning) efter näringsgren. 5Tillväxtverket (2016): Den svenska besöksnäringen – kompetensförsörjning och kompetens- behov, Rapport 0197. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag om ökad forskning om turism och besöks- näring kan leda till kunskap om exempelvis hur turismen påverkar kvinnor och män, flickor och pojkar, som leder till beslutsfattande inom såväl privat som offentlig verksamhet som kan bidra till jäm- ställdhet. Även utredningens förslag om utvecklad data och statistik om turism syftar till att förstå besöksnäringens strukturer, inklusive hur de kan påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. 15.6Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Det av beslutade målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet ska uppnås främst genom generella åt- gärder för hela samhället, bland annat inom arbetsmarknadsområdet. Några av de indikatorer som används för att redovisa resultat för integrationen på arbetsmarknaden är andel sysselsatta6 av befolk- ningen bland inrikes och utrikes födda (ålder 15–), andel perso- ner i arbetskraften7 av befolkningen bland inrikes och utrikes födda (ålder 15–) samt andel utrikes födda i åldern 20–som för- värvsarbetar 2–efter folkbokföring. Förslag som påverkar förutsättningarna för exempelvis utbud och efterfrågan på arbete, vuxenutbildning och högre utbildning kan därmed få konsekvenser möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Syftet med utredningen, och utredningens förslag, är att stärka besöksnäringen och skapa arbetstillfällen i hela landet. En utgångs- punkt för att analysera vilka konsekvenser detta får på integrationen är att studera andelen inrikes- och utrikesfödda kvinnor och män som arbetar inom besöksnäringens branscher . I tabellen 15.4 återges förvärvsarbetande inom detaljhandel, transport, hotell och restaurang samt kultur, nöje och fritid uppdelat i utrikes och inrikes födda samt kvinnor och män. 6Som sysselsatta räknas personer som arbetar samt personer som har en anställning eller är egen företagare men tillfälligt är frånvarande pga. t.ex. föräldraledighet, sjukdom eller tjänstledighet. 7I arbetskraften ingår personer som kan och vill arbeta och som har eller söker arbete. Ej i arbetskraften omfattar personer som varken är sysselsatta eller arbetslösa, t.ex. studerande, pensionärer och långvarigt sjuka. Samlade konsekvenser av utredningens förslag SOU 2017:95 Tabell 15.4 Förvärvsarbetande efter födelseregion och kön Andel av totalt antal förvärvsarbetande i respektive bransch8 Kultur, nöje, Endast en del av de förvärvsarbetande i dessa branscher uppskattas arbeta med turism (se kapitel 2 för mer detaljerad beskrivning). Det finns inte någon statistik över fördelningen av förvärvsarbetande födda inom respektive utanför vad gäller specifikt turism- delen av branscherna. Vi förutsätter att det följer hur fördelningen ser ut i branscherna totalt sett. De branscher som uppskattas sysselsätta flest personer med turism är hotell och restaurang samt handel. Inom hotell och restaurang är andelen anställda som är utlandsfödda högre än i näringslivet totalt, särskilt gäller det utlandsfödda män. Andelen anställda män födda i är väsentligt mindre inom hotell och restaurang än i närings- livet i stort. Inom detaljhandeln är andelen anställda kvinnor relativt män markant större än i näringslivet totalt. I jämförelse med närings- livet totalt är andelen anställda inom detaljhandeln som är födda i är något högre än andelen utlandsfödda. Det gäller både kvinnor och män. Givet att utredningens förslag sammantaget kommer leda till ökad sysselsättning inom turism som följer dessa mönster kommer förslagen således att påverka kvinnor födda i och utanför och män födda utanför i högre utsträckning i jämförelse med åtgärder som påverkar hela näringslivet. I utredningens förslag om en samlad politik föreslås som över- gripande politiskt mål att bland annat öka besöksnäringens bidrag till social hållbarhet. Vår bedömning är att förslaget kommer att bidra 8 SCB: Antal förvärvsarbetande 16+ år i SNI 47, 49–52, 55–56 och 90–93, enligt Register- baserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Samlade konsekvenser av utredningens förslag till lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Vidare ser utredningen en möjlighet för regeringen att i den föreslagna nationella strategin vid behov än tydligare styra insatser för att bidra till exempelvis nyanländas inträde och etablering på arbetsmarknaden. På liknande sätt kan för- slaget om att ge ansvar för samordning och kunskaps- spridning inom hållbar utveckling hjälpa regioner och näringslivs- aktörer med praktiskt hållbarhetsarbete, vilket inkluderar social hållbarhet. Utredningens bedömning är det indirekt kan bidra till lika möjligheter oavsett kulturell bakgrund för både anställda och företagare i besöksnäringen samt för besökare. En förutsättning för att såväl kunna följa upp som att bidra till integration inom besöksnäringen är tillgång till kunskap. Utred- ningens förslag om ökad forskning om besöksnäring förväntas bland annat leda till ökad kunskap om turismens effekter vilket i sin tur kan leda till både privat och offentligt beslutsfattande som kan på- verka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Även för- slaget om utvecklad data och statistik syftar till att ge olika aktörer verktyg för att förstå besöksnäringens strukturer, vilket i sin tur kan antas bidra till möjligheten att nå integrationsmålet. I ett större perspektiv kan turism och besöksnäring bidra till ett inkluderande samhälle. Turismen är till sin natur gränsöverskridande och kan bidra till nyfikenhet inför och förståelse för samhällen utan- för vars och ens vardagliga omgivning. Inte minst inom kultur och kulturhistoria stimuleras lärande och socialt utbyte mellan männi- skor från olika kulturer. Den här styrkan i turism gör det extra ange- läget att arbeta med ett hållbart perspektiv, så att inte motsättningar byggs upp mellan lokalbefolkningens behov och vardagsliv och besökare. 15.7Konsekvenser för små företag I kapitel 2 finns en beskrivning av de branscher som ingår i besöks- näringen. Det framgår att i samtliga branscher är det bara enstaka procent av antalet företag som har 20 anställda eller fler. Generellt har därför förändringar inom den svenska turismen och besöks- näringen betydande påverkan på små företag. Några av utredningens förslag riktar sig särskilt till mindre företag. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Förslaget om en ny nationell utvecklingsfunktion kommer kunna ha särskild betydelse för små företag. Det beror på att små företag i besöksnäringens branscher enligt utredningens bedömning har lägre tillgång till forskning och innovation jämfört med mer mogna och kunskapsintensiva företag och branscher och därför kan ha större nytta av en ny utvecklingsfunktion. Utredningens bild är att små och medelstora företag generellt har mer begränsad kapacitet att satsa på forskning och utveckling och att tillgodogöra sig ny kunskap än stora företag. Förslagen om att stärka forskning om besöksnäringen kan mot den bakgrunden förväntas ha störst nytta för stora företag, som förslagen om att utvär- dera insatser för innovation och att inkludera besöksnäringens aktörer i befintliga innovationsstödstrukturer i större omfattning än stor potential för små företag eftersom de anses vara extra svaga på att omsätta forskning till lönsam affärsutveckling. Utredningen förslår även en analys av just små och medelstora företags hantering av immateriella tillgångar inom besöksnäringen. Vi bedömer att det förslag som har störst potential för effekt för små företag är det som handlar om att växla upp arbetet med regel- förenkling för företag i besöksnäringen. Det kan handla om digita- liserade tillståndsprocesser, förenkla lagstiftning, förbättra service och handläggningsprocesser. Utredningen föreslår vidare kompe- tensutveckling hos myndighetsutövare som jobbar med tillstånd och tillsyn, i syfte att underlätta för företag att göra rätt.