sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — (2005): Preparing teachers for a changing world: What teachers should learn and be able to do. Darling-Hammond, L., Holtzman, D. J., Gatlin, S. & Heilig, J. V. (2005): Does teacher preparation matter? Evidence about teacher certification, teach for , and teacher effectiveness. Education Policy Analysis Achieves, 13(42), s. 1–32. Darling-Hammond, L. & , A. red. (2012): Teacher Education around the World – Changing policies and practices. Darling-Hammond, L. & , R. (red) (2011): Teacher and Leader Effectiveness in . , DC: , CA: in Education. Darling-Hammond, L. & , R. (red.) (2015): Teaching in the Flat World: Leading from high-performing systems. , S., Darling-Hammond, L., LaPointe, M. & , D. (2005): School leadership study: Developing successful principals (Review of Research). , CA: , . Duckworth, A. L., , C., , M. D., & , D. (2007): : Perseverance and passion for long-term goals. Psychology, 92(6), 1 087–1 101. (2016): Health and Wellbeing. /learningandteaching/curriculum areas/healthandwellbeing/ Ergin, H. & Sönmez, T. (2006): Games of school choice under the mechanism, , 90, s. 215–37. Eskreis-Winkler, L., Duckworth, A. L., , E., & Beal, S. (2014): The grit effect: Predicting retention in the military, the workplace, school and marriage. Frontiers in Personality Science and Individual Differences, 5(36), s. 1–12. Finn, J. D., och C.M. (1990): Answers and questions about class size: A statewide experiment, , 28, s. 557–577. FN:s Globala mål för hållbar utveckling: /content//sv/home/agenda-2030.html FN:s konvention om barnets rättigheter: /barnombudsmannen/barnkonvent ionen/konventionstexten (2009): Läsförmågan bland 9–10-åringar. Betydelsen av skolklimat, hem- och skolsamverkan, lärarkompetens och elevers hembakgrund. Studies in Educational Sciences 280, . & , B. (2008): Resources and student achieve- ment – evidence from a Swedish policy reform, , 110, s. 277–296. Fullan, M. (2010): All systems go: The Imperative for whole system reform. Thousand Oaks, CA: Corwin Press, and : Principal Counsil. Goldring E., Cohen-vogel L., Smrekar C., . (2006): Schooling close to home: desegregation policy and neighborhood contexts, American journal of education, 112(3), s. 335–363. (2012): Från idiot till medborgare: de utvecklings- stördas historia. (2017): Vad säger och om tillståndet i den svenska skolan? Forskning och Framsteg, nr 3/2017. & , K. (2017): Changes in the impact of family education on student educational achievement in –2014. E., , T. & , K. (2016a): School characteristics moderating the relation between student socio- economic status and mathematics achievement in grade 8. Evidence from 50 countries in TIMSS 2011. Studies in Edu- cational Evaluation, , J-E., , S. & Vlachos, J. (2016b): Policyidéer för svensk skola. (2003): What do we know about effects of school resources on educational results? , 10, s. 77–110. (2005): Det pedagogiska kulturarvet. Traditioner och idéer i svensk undervisningshistoria. Natur & Kultur. (2009): Visible Learning – A Synthesis of over 800 Meta-Analysis Relating to Achievement. , R. Dwyer, H & . (red.) (2011): Special- pedagogiska nybyggare. En historisk antologi om organisation, funktionshinder och särskilt stöd . & , D. (2012): Utmärkt undervisning. Fram- gångsfaktorer i svensk och internationell belysning. Natur & Kultur. & , D. (2016): Utmärkt skolutveckling. Forskning om skolförbättring och måluppfyllelse. Natur & Kultur. , C.K., Rockoff, J.E. & Staiger, D. O. (2014): Teacher effects and teacher-related policies. , 6, s. 801–825. (2013): Att undersöka kunskapstrender med hjälp av . Likvärdighet, förståelse och kunskapssyn. Utbildning & Demokrati 2013, vol 22, nr 3. B., , J. & , B. (2013): Rektorer på skol- bänken. Några observationer halvvägs in i en studie. (2011): Children’s social capital in the segregated context of : an historical-geographical approach, , 48(8), s. 1 651–66. Kesten O. & Ünver M. (2015): A theory of school-choice lotteries, Theoretical economics, 2(10), s. 543–95. Kleickmann, T., , D., Kunter, M., Elsner, J., Besser, M., , S. & Baumert, J. (2013): Teachers’ Content Knowledge and Pedagogical Content Knowledge The Role of Structural Differences in Teacher Education. , 64(1), 90–106. (2016): Hjärna, gener och jävlar anamma: hur barn lär. Natur & Kultur. Kominers, S.D. & Sömnez, T. (2012): Designing for diversity: matching with slot-specific priorities. (2010): Ranking the schools: how quality information affects school choice in the , discussion paper No. 4984, of labor. Labaree, D. (2004): The trouble with Ed schools, . Ladd, H. (2002): School vouchers: a critical view, Journal of economic perspectives, Vol. 16(4), s. 3–24. Ladd, H. (2014): Self-governing schools, parental choice and the public interest, written version of the keynote at the conference “Crossroads of : The intersection of research and policy in the school choice ecosystem”, , . Ladd, H. & Fiske, E.B. (2011): Weighted student funding in the : A model for the U.S.? Journal of policy analysis and management, 3(30), s. 470–98. Lavy, (2014): Do Differences in School’s Achievement Gaps? Evidence from Developed and Developing Countries, NBER Working paper. Liberg, C. (2008): Läs- och skrivutveckling och ett utökat lärar- uppdrag. , A., , C. & Yashkina, A. (2017): Teacher Learning and Leadership – Of, By, and For Teachers. (2005): Home versus school learning: A new approach to estimating the effect of class size on achievement, Scandi- navian , 107, s. 375–394. (2015): The Paradoxes of Socio-Emotional Pro- grammes in School people’s perspectives and public health discourse; Studies in Arts and Science No. 664, – Child Studies, . Marcotte, D (2007): Schooling and test scoores: A mother-natural experiment, Economics of , vol. 26. no. 5, s. 629–640. & , C. red. (2014): Evidensbaserad elevhälsa. (2006): Understanding student-weighted allocation as a mean to greater school resource equity. , 81(3), s. 39–62. & Torche F. (2012): Bringing the schools back in: The stratification of educational achievement in the Chilean voucher system, International journal of educational development, 32, s. 132–144. Mourshed, M., Chijioke, C., & Barber, M. (2010): How the world’s most improved school systems keep getting better. (red) (2003): Att skapa konsensus om skolans insatser för att motverka läs- och skrivsvårigheter: rapport från ”Kon- sensus-projektet”. (2013): Does working longer make them stronger? – The Effect of Teacher Hours on 9th grade students’ academic Achievement, , vol 55, No. 2, s. 180–194. : /student/vfu/verksamhetsforlagd- utbildning-for-forskollarar-och-lararprogrammen-1.36819 (). Nye, B., S. Konstantopoulus och L.V. (2004): How large are teacher effects? Educational Evaluation and Policy Analysis, 26, s. 237–257. Pashiardis, P. & , O. (red) (2016): . International perspectives, Bloomsbury. (1990): Synthesis of research on the effects of class size. Educational Leadership, 47, s. 80–90. & Windle J. (2012): The Australian middle class and education: a small-scale study of the school choice experience as framed by “my school” within inner city families, Critical studies in education, 53(2), s. 37–151. Sahlgren, G. & Jordahl, H. (2016): Information – ett verktyg för bättre skolsystem. Savage G.C., Sellar S., Gorur R. (2013): Equity and marketization: Emerging policies and practices in Australian education, Discourse: Studies in the cultural politics of education, 34(2), s. 161–169. Scheerens, J. (red) (2012): School Leadership : Review and Meta-Analysis of Empirical Studies. (1986): “Those who understand: Knowledge growth in teaching”, Educational Researcher, 15(2), s. 4–14. (red) (1990): Research in teaching and learning: a project of the . Vol 1, Paradigms and Programs. webbplats om skolvalsinformation: Skott, P. & Törnsén, M. (2017): Rektorsutbildning – intentioner, genomförande, lärande. & Strathdee R. (2012): Markets in education: the impact of school choice policies in one market context in , International studies in sociology in education, 22(2), s. 97–124. Takala, M., Pirttimaa, R., & Törmänen, M. (2009): Inclusive special education: the role of special education teachers in . , 36, no. 3, 162–173. Timperley, H., , A., Barrar, H. & Fung, I. (2007): Teacher Professional Learning and Development: Best Evidence Synthesis Iteration, : . Torgesen, J. (2001). ‘The theory and practice of intervention: Comparing outcomes from prevention and remediation studies. In A. Fawcett (Ed. ), Dyslexia: Theory and good practice (s. 185–200). Torgesen, J.K. (2007): Recent discoveries on remedial interventions for children with dyslexia. i Snowlind, M.J. & Hulme, C. (red.) (2007): The science of reading. : Blackwell Publishers. Veerman G-J., van der Werfhorst H., Dronkers J. (2013): Ethnic composition of class and educational performance in primary education in the , Educational research and evaluation, 19(5), s. 370–401. & P. Youngs (2003): Teacher characteristics and student achievement gains: A review, Review of , 73, 89–122. (2013): Simple-minded Accountability Measures Create Failing Schools in Disadvantaged Contexts: a case study of a Swedish junior high school. Policy Futures in Education, 11(4), 331–363. (2016): Särskilt stöd i den svenska skolan och internationellt – en jämförande analys av policy och praktik för specialpedagogiska insatser och särskilt stöd. Working Paper Serie, 3:2016, , . S., , , , S. W. Y., Scarloss, B., & Shapley, K. (2007): Reviewing the Evidence on How Teacher Professional Development Affects Student . Issues & Answers. Regional Educational Laboratory Southwest (NJ1). Höjd kunskapsnivå och ökad likvärdighet i svensk skola En kommitté – en skolkommission – ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. Förslagen ska fokusera på förskoleklassen, , och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. •analysera orsakerna till de fallande kunskapsresultaten och redo- visa en samlad problembild och utifrån denna föreslå nationella målsättningar, •lämna förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden som utgår från de nationella målsättningarna för ett sammanhållet skolsystem, •lämna samhällsekonomiskt och budgetmässigt effektiva förslag inom de identifierade utvecklingsområdena och en tidsplan för genomförandet, •analysera och redovisa alternativa ambitionsnivåer för förslagen, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med ut- vecklingsområden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete ska redovisas . Uppdraget ska slut- redovisas . Sjunkande resultat i svensk skola Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hem- vist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever för- utsättningar att uppnå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen, dvs. tillräckliga kunskaper för att de ska klara fram- tida studier och yrkesliv. har kunskapsresultaten sjunkit i den svenska skolan. Flera nationella undersökningar och utvärderingar som genomförs av bl.a. , och statliga utredningar har under ett flertal år visat på den nedåtgående trenden när det gäller elevernas resultat. Den senaste betygsstatistiken (statistik om slutbetyg i ) visar dessutom att andelen elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program har, sedan förra läsåret, dvs. 2012/13, ökat från till (11,flickor och pojkar). Det innebär att cirka 12 700 elever som lämnade inte var behöriga till ett nationellt program i gymnasie- skolan. Slutbetygen i årskurs 9 har varit relativt konstanta men resultaten för /14 kan vara ett tecken på en negativ utveckling. Även de internationella studierna Trends in International Mathe- and Science Study (TIMSS), Programme for International Student () och Progress in Reading Literacy Study (PIRLS) visar sjunkande kunskapsresultat hos svenska elever. Den senaste PISA-undersökningen visar att svenska 15-åringar presterade under OECD-genomsnittet i såväl matematik, läsförståelse som naturvetenskap. Resultaten i PIAAC, program för att mäta den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens, stöder denna bild. Resultaten från PIAAC 2012 visar att svenska 16–19-åringar hade räknefärdigheter i nivå med OECD- genomsnittet, medan de genomsnittliga räknefärdigheterna för alla övriga åldersgrupper var högre än genomsnittet för . Lärarna är en av de viktigaste faktorerna för elevernas kunskaps- utveckling. Den internationella studien (The Teaching and Survey) visar dock att bara var tjugonde svensk lärare tycker att deras yrke har hög status. Nio av tio lärare tycker visserligen om att arbeta i sin nuvarande skola men bara drygt hälften skulle välja att bli lärare igen. Det finns dessutom en negativ utveckling när det gäller likvärdig- heten i svensk skola. PISA-undersökningen 2012 visar att skillnader i resultat mellan skolor har ökat, vilket kan innebära att även lik- värdigheten i den svenska skolan har försämrats. Detta bekräftas av analyser som visar att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats (se t.ex. lägesbedöm- ning 2013, 374 Likvärdig utbildning i svensk grundskola.). I en studie från Institutet från arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU, rapport 2014:25) under- söks vilken påverkan decentralisering, skolval och fristående skolor har haft på resultat och likvärdighet i svensk skola. Enligt studien kan skillnaden mellan skolor när det gäller elevernas förutsättningar och betyg bl.a. bero på ökande boendesegregation. Uppdraget att föreslå insatser som ska syfta till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan har ombetts att genomföra en tematisk granskning av den svenska grund- och gymnasieskolan med fokus på . redovisade sina preliminära rekommendationer den 2 decem- ber 2014. De preliminära rekommendationerna visar att det krävs nationella utvecklingsinsatser inom en rad olika områden för att höja studieresultaten, kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Rekommendationerna avser bl.a. ett fokus på förbättrade resultat för alla elever, tidiga insatser för elever som riskerar att inte nå målen för utbildningen och satsningar på bas- färdigheter såsom läs- och skrivförmåga och matematisk förmåga. preliminära rekommendationer behandlar även bl.a. insat- ser för att stärka och göra läraryrket mer attraktivt, bedömning, uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling samt styrningsfrågor, t.ex. vad skolmyndigheterna bör fokusera sitt arbete på. kommer att redovisa sina slutliga rekommendationer . Situationen är allvarlig och i syfte att skapa förutsättningar för att höja studieresultaten, stärka kvaliteten i undervisningen och öka likvärdigheten i skolan föreslog regeringen i sin budgetproposition (prop. 2014/15:1, utgiftsområde 16) en rad insatser och reformer för att detta skulle uppnås. En av dessa insatser är att till- sätta en skolkommission som, bl.a. utifrån rekommenda- tioner, ska ha i uppdrag att lämna förslag som syftar till att för- bättra den svenska skolan. Reformer i skolan ska vara vetenskapligt väl underbyggda och baseras på beprövad erfarenhet. En viktig utgångspunkt för förslagen är därför att de utgår från såväl nationell som internationell forsk- ning och beprövad erfarenhet. En annan utgångspunkt är att försla- gen ska vara såväl samhällsekonomiskt som budgetmässigt effektiva och bl.a. beakta huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. orga- nisation och personal. •föreslå insatser som leder till höjda studieresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan och som fokuserar på förskoleklassen, och gymnasie- skolan och som bl.a. utgår från slutliga rekommenda- tioner från den tematiska granskningen av svensk skola, •analysera orsakerna till de fallande kunskapsresultaten och redo- visa en samlad problembild och utifrån denna föreslå uppfölj- ningsbara nationella målsättningar som bl.a. utgår från skolans styrdokument och som syftar till att förbättra och utveckla den svenska skolan, •lämna förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden som utgår från de nationella målsättningarna för ett sammanhållet skolsystem, •lämna samhällsekonomiskt och budgetmässigt effektiva förslag inom de identifierade utvecklingsområdena och en tidsplan för genomförandet, •analysera och redovisa alternativa ambitionsnivåer för förslagen och redovisa kostnaderna för dessa alternativ samt en samman- hållen bedömning om lämplig ambitionsnivå och prioriterings- ordning, •beakta nationell och internationell forskning och beprövad erfaren- het inom området, dvs. bland annat tillgodogöra sig andra relevanta länders goda exempel, •belysa och analysera förslagen ur ett jämställdhetsperspektiv, och •föreslå nödvändiga författningsändringar. Kommissionen ska analysera och bedöma de ekonomiska konse- kvenserna av förslagen för stat, kommuner eller landsting och kon- sekvenserna i övrigt av de förslag som lämnas. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för stat, kommuner eller lands- ting ska kommissionen även lämna förslag till finansiering. Om förslagen kan medföra effekter på kommunala självstyrelsen ska dessa redovisas. Kommissionen ska även belysa förslagens konsekvenser för en- skilda utbildningsanordnare, t.ex. huvudmän för fristående grund- och gymnasieskolor och för skolverksamheter där staten är huvudman. Vidare ska kommissionen redovisa vilka konsekvenser förslagen får för elever, lärare, rektorer och övrig skolpersonal. Kommissio- nen ska även särskilt bedöma hur förslagen påverkar jämställdheten mellan flickor och pojkar, kvinnor och män. Dessutom ska kom- missionen beakta barnrättsperspektivet utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter samt tillgängligheten och förutsättningarna för delaktighet för elever med funktionsnedsättning. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommissionen ska arbeta i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Vidare bör kommissionen arbeta i dialog med skol- personal, elever, föräldrar, skolhuvudmän, företrädare för arbetsmark- nadens parter samt andra relevanta nationella och internationella aktörer. Kommissionen ska inhämta synpunkter från , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sta- tens institutionsstyrelse och Sameskolstyrelsen. Kommissionen ska även inhämta synpunkter från andra relevanta myndigheter och organisationer, bl.a. , marknads- och utbildningspolitisk utvärdering och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Kommissionen ska informera sig om annat pågående utredningsarbete som kan vara av betydelse för uppdragets genomförande. Kommissionen ska redovisa förslag till nationella målsättningar för att förbättra och utveckla den svenska skolan samt förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden för ett sammanhållet skolsystem som utgår från de nationella målsättningarna . Vidare ska en plan för kommissionens fort- satta arbete ingå i delredovisningen. Uppdraget ska slutredovisas . Tilläggsdirektiv till skolkommission (U 2015:03) Förlängd tid för delar av uppdraget Regeringen beslutade att ge en kommitté – en skol- kommission – i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kun- skapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvär- dighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen ska fokusera på förskole- klassen, och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. Förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Utredningstiden för den del av uppdraget som avser förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsom- råden samt en tidsplan för kommissionens fortsatta arbete förlängs. Denna del av uppdraget ska i stället redovisas . skolkommission (U 2015:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en kommitté – en skolkommission – i uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen ska fokusera på för- skoleklassen, och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska gransk- ningen av svensk skola. Enligt utredningens direktiv ska uppdraget slutredovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Nationella målsättningar för ett sammanhållet skolsystem Utdrag ur delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) Observera att de hänvisningar som görs till specifika kapitel och tabeller avser delbetänkandet (SOU 2016:38). I ingressen omnämns att förslagen till nationella målsätt- ningar skulle kunna komma att kompletteras i slutbetänkandet. De kompletteringar som har gjorts är att tabeller uppdaterats med uppgifter avseende resultat från de internationella undersökningarna , TIMSS och TIMSS Advanced. I övrigt är inga ändringar gjorda I detta kapitel redovisas förslag till nationella målsättningar. Kapitlet innehåller en begreppsanalys och tillbaka- blick, några exempel på andra länders målsättningar, principiella ut- gångspunkter samt överväganden och förslag till målsättningar för kunskapsresultat, kvalitet i undervisningen samt likvärdighet. För- slaget till målsättningar och hur dessa ska följas upp är inte i alla delar färdigbearbetat. Kommissionen kan komma att komplettera förslaget i sitt slutbetänkande och det kan också därefter kvarstå utrednings- behov som får överlåtas till ansvarig myndighet. Kommissionen har i uppdrag att föreslå uppföljningsbara nationella målsättningar som syftar till att förbättra och utveckla den svenska skolan. Detta ska enligt direktiven göras utifrån en analys av orsak- erna till de fallande studieresultaten och en samlad problembild. Orsaksanalysen och problembilden har presenterats i kapitel 2. Den långsiktiga plan med utvecklingsområden som har i uppdrag att föreslå ska utgå från dessa målsättningar. Planen redovisas i kapitel 5–8. Nationella målsättningar och styrdokument De nationella målsättningarna ska enligt direktiven utgå från skolans styrdokument. Dessa utgörs av skollag, läroplaner, andra förordningar samt föreskrifter och allmänna råd. I skollagen (2010:800) stadgas syftet med utbildningen inom skolväsendet, grundläggande principer för utformningen av utbildningen och att utbildningen ska vara lik- värdig. Lagen anger också vissa skolformsspecifika mål, till exempel att utbildningen i ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Skollagen föreskriver vidare att det ska finnas läroplaner som bland annat ska ange mål och riktlinjer för utbildningen. I läro- planerna och i kurs- och ämnesplanerna anges således kunskapsmål och andra nationella mål för de olika skolformerna. Även andra för- ordningar, till exempel skolförordningen och gymnasieförordningen, innehåller till viss del nationella mål. Nationella mål anges alltså på olika nivåer bland styrdokumenten. I engelskspråkiga länder skiljer man ibland mellan ”objectives” eller ”goals” som termer för de långsiktiga nationella målen å ena sidan, och ”targets” för kortsiktiga förbättringsmål å den andra. Svenskans ”mål” å ena sidan och ”målsättningar” å den andra innebär inte samma distinktion. ser de nationella målsättningarna som ambitioner till förbättringar i strävan efter att uppfylla målen i styr- dokumenten. I det följande använder kommissionen termen för- bättringsmål som alternativ till nationella målsättningar.