sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Utredningen föreslår en förändring i antalet gånger en individ får skriva ytterligare prov som han eller hon redan har ett giltigt resultat från ett tidigare högskoleprov. En person bör kunna ha tre samtidiga giltiga provresultat. Som nämns ovan kan det behövas en gång för att bekanta sig med provet och om det är möjligt att skriva provet finns ytterligare två chanser att kunna skriva provet . Förslaget innebär att en individ kan ha tre giltiga provresultat un- der en treårsperiod i stället för sex stycken som . Förslagen om att korta ner högskoleprovets giltighetstid och att begränsa antalet prov som får skrivas under ett provs giltighetstid föreslås gälla från och med de prov som skrivs efter att bestäm- melserna träder i kraft. Prov som en individ har skrivit tidigare ska fortfarande vara giltigt . Utredningen föreslår att ändringen om provets giltighetstid ska träda i kraft redan till det högskoleprov som skrivs , vilket är tidigare än övriga förändringar. När utredningens förslag i övrigt ska träda i kraft behandlas i kapitel 11. Om en sökande har fler än ett giltigt provresultat, ska resultatet från det prov som den sökande som helhet har bäst resultat på an- vändas i urvalet. Det bör alltså inte vara möjligt att använda en provdel från ett prov och den andra delen från ett annat prov för att på så sätt maximera meritvärdet. Utredningen föreslår att detta ska framgå av högskoleförordningen. Utredningens förslag och överväganden Övriga bestämmelser om högskoleprovet är oförändrade Utredningen föreslår inga förändringar när det gäller övriga be- stämmelser i högskoleförordningen om högskoleprovet, till exem- pel om vem som tar fram, genomför och beslutar om resultat på provet. Av nuvarande bestämmelser framgår att den som vill delta i ett prov ska betala en avgift på i samband med anmälan till provet. UHR kommer även fortsättningsvis få meddela före- skrifter om högskoleprovet. Som framgår av avsnitt 4.5.1 har utred- ningen inte hanterat frågan om fusk på provet och det förslås såle- des inga förändringar av bestämmelserna om avstängning. förslag: Universitet och högskolor ska kunna välja att fördela en viss andel av platserna på grundval av lokalt beslutade urvalsgrunder. En av högskolan beslutad urvalsgrund ska bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen. Även be- tyg och högskoleprovsresultat ska kunna användas inom ramen för denna grund, men då på ett annat sätt än vad som görs inom betygs- och provurvalet. Det är angeläget att det finns lokalt beslutade urvalsgrunder Utredningen anser att det är angeläget att lärosätena i högre grad än använder sig av lokalt beslutade urvalsgrunder. Nästan alla lärosäten, , anger också i sina enkätsvar till utredningen att det är betydelsefullt att man lokalt kan besluta om urvalsgrun- der. De motiv som lärosätena anger är framför allt att det gör det möjlig att kunna anpassa urvalsgrunderna till olika utbildningars behov och förutsättningar och att kunna använda sig av urvalsgrun- der som kan attrahera sökande med vissa efterfrågade kunskaper och erfarenheter. De lärosäten som anser att det inte är betydelse- fullt menar att det väger tyngre att bestämmelserna är enhetliga och tydliga gentemot de sökande. Utredningen anser att möjligheten till lokalt beslutade urvalsgrunder bör finnas kvar. Utredningen har övervägt att föreslå att lokalt beslutade urvalsgrunder ska användas Utredningens förslag och överväganden av lärosätena, i stället för att som vara en möjlighet. Syftet med lokalt beslutade urvalsgrunder är framför allt att lärosätena ska ha möjlighet att utveckla urvalsgrunder utifrån den specifika utbild- ningens förutsättningar och behov. Utredningen bedömer därför att det då måste vara upp till lärosätena att utifrån sina utbild- ningars förutsättningar och behov bestämma om de vill använda lokalt beslutade urvalsgrunder eller inte. Det är varken realistiskt eller försvarbart att lärosätena är tvingade att utöver betyg och resultat från högskoleprovet använda en tredje urvalsgrund, särskilt om det inte är så stor konkurrens om platserna. Som nämns ovan är en av utredningens utgångspunkter att det ska finnas flera vägar in i högskolan. Med den utgångspunkten an- ser utredningen också att lokalt beslutade urvalsgrunder möjliggör för sökande med olika typer av meriter att kunna antas till hög- skoleutbildning. Att det är meriter som ligger till grund för urvalet är viktigt. Utifrån det bör det vara upp till lärosätena att bestämma hur den här urvalsgrunden används. Av den kartläggning av lokalt beslutade urvalsgrunder som ut- redningen har genomfört framgår det att de urvalsinstrument som används inte behöver vara omfattande och resurskrävande proces- ser, som till exempel prov och intervjuer. Det är angeläget att ur- valsinstrument utvecklas och prövas. Internationellt verkar det mer vanligt än här att olika urvalsinstrument, utöver betyg, används och vägs samman. Vid lärosäten i till exempel kan en så kallad personal profile, som fångar meriter utöver betygen, användas och också väga upp lite svagare betyg. Utredningen föreslår att också betyg och högskoleprovsresultat ska kunna användas inom de lokalt beslutade urvalsgrunderna, vilket inte är möjligt . För att det ska vara något annat än den vanliga betygsgruppen eller högskoleprovsgruppen, ska urvalsinstrumenten användas på något annat sätt inom den här urvalsgrunden. Till exem- pel genom att endast betygen i samhällsvetenskapliga ämnen räknas eller viktas tyngre än andra betyg eller att högskoleprovsresultatet ges en annan viktning än den som tillåts inom provurvalet. En annan modell är ett flerstegsurval, där till exempel ett viktat högskoleprov- surval används i något av stegen. Även en sammanvägning av olika meriter bör kunna göras, till exempel betygen och resultat från en intervju. Utredningens förslag och överväganden Utredningen ser också att det finns goda exempel på urvalsgrun- der där lärosäten samarbetar. Ett exempel är det matematik- och fysikprov, som Kungl. Tekniska högskolan och använder, ett annat är det gemensamma musikprovet för landets musikutbildningar. Samverkan med andra lärosäten bör ses som en möjlighet där man delar resurser och kompetens. Det här skulle kunna vara ett område som universitets- och högskoleförbunds expertgrupp för studieadministrativa frågor upp- muntrar och arbetar vidare med, gärna i samverkan med UHR, som genom sin tillståndsgivning om annan platsfördelning har kunskap om olika urvalsgrunder och urvalsinstrument. 10.3.5Vid i övrigt likvärdiga meriter förslag: Vid i övrigt likvärdiga meriter ska urval också få göras genom –resultat från högskoleprovet, –annat prov än högskoleprovet, –intervjuer, eller Efter det att lottning har använts ska dock urval inte få göras enligt övriga strecksatser. används framför allt resultat från högskoleprovet eller lott- ning då urval vid likvärdiga meriter behöver göras. Utredningens förslag innebär att det tydliggörs att resultat från högskoleprovet kan användas för att särskilja vid i övrigt likvärdiga meriter. Provet ska dock användas inom de ramar som UHR föreslås få meddela föreskrifter om (se avsnitt 10.3.3). Det skulle till exempel kunna innebära att en utbildning väljer att använda en annan viktning som skiljekriterium än vad som används i provurvalet om sökande måste särskiljas inom högskoleprovsgruppen. Med i övrigt likvärdiga me- riter avses, liksom , att sökande har samma meritvärde i en ur- valsgrupp. Utredningens förslag och överväganden 10.3.6Urval för sökande med utländska meriter bedömning: Det bör inte införas några generella urvalsgrunder särskilt för gruppen sökande med ut- ländska meriter. Förordningen (2002:763) om högskoleintroducerande ut- bildning bör ses över i syfte att göra den mer ändamålsenlig. Det bör inte göras något generellt undantag från kravet på svenska för personer med annat modersmål än svenska. Enligt direktiven ska utredningen särskilt analysera vilken typ av urvalsgrunder som kan möta de behov som finns bland sökande med utländska meriter. Den här gruppen av sökande består bland annat av inresande studenter och nyanlända, och den är växande. Många av dem har betyg att konkurrera med. Däremot är hög- skoleprovet inte något lämpligt urvalsinstrument för en stor del av gruppen och det gäller framför allt dem med annat modersmål än svenska. Utredningen har tidigare konstaterat att validering av reell kom- petens är av stor betydelse för bland annat nyanlända som saknar fullständig dokumentation av sina utländska meriter. Utredningens förslag i avsnitt 10.2.1 innebär att en sökande som genomgår en valideringsprocess vid prövning av grundläggande behörighet ska kunna få ett meritvärde från valideringen. Det skulle ge dem en möjlighet att konkurrera om platser utan att de bara hänvisas till högskoleprovet. Utredningens förslag om urvalsgrunder innebär att inga ytterligare generella urvalsinstrument utöver betyg och hög- skoleprov föreslås. Utredningen bedömer att det varken är möjligt eller önskvärt att införa något ytterligare generellt urvalsinstrument för enbart gruppen sökande med utländska meriter. Det skulle i så fall behöva skapas en särskild kvot för den gruppen i urvalet, vilket skulle vara en åtgärd som i övrigt går emot utredningens förslag om enkelhet och transparens. Det skulle innebära att få eller inga platser skulle avsättas till flertalet utbildningar eftersom gruppen är relativt liten. Det skulle i sin tur innebära att dessa sökande inte skulle konkurrera om platser på ett likvärdigt sätt som sökande med meriter från svensk gymnasieskola. Däremot bör lärosätena överväga olika lämpliga urvalsgrunder, bland annat med den här gruppen av sökande i åtanke, inom ramen för de lokalt beslutade urvals- Utredningens förslag och överväganden Att vikta betyg och högskoleprovsresultat kan vara sådana urvalsgrunder, liksom sektorsprov för olika områden. När det gäller gruppen nyanlända, så omfattas de av etablerings- rätten . ska en plan för etablering för studier eller arbete upprättas. Inom etableringsinsatsen finns också möjlighet till olika typer av så kallade snabbspår och uppdrags- utbildningar. Utredningen anser att alla åtgärder inom etableringsin- satsen är angelägna. Det är också angeläget att en person som har planer på att söka till en högskoleutbildning på grundnivå blir så för- beredd som möjligt för det . Flera lärosäten genomför behörighetsgivande utbildning i svenska för nyanlända eller för en bredare målgrupp, där också förberedelser för högskole- utbildning i inkluderas. Sådan behörighetsgivande utbildning kan ordnas inom ramen för behörighetsgivande förutbildning18 eller högskoleintroducerande utbildning19. Den förstnämnda syftar till att ge särskild behörighet till utbildningar där det råder brist på sökande och det finns ett behov på arbetsmarknaden. Den högskoleintro- ducerande utbildningen ska ge grundläggande behörighet till utbild- ning på grundnivå, men ska samordnas med den kommunala vuxen- utbildningen. Utredningen har vid möten fått synpunkter på att ingen av dessa utbildningsformer är helt optimala för syftet att kunna erbjuda till exempel nyanlända en högskoleintroducerande utbildning som ger kunskaper i svenska motsvarande kraven för grundläggande behörighet. Förordningen om högskoleintroduce- rande utbildning behöver därför ses över så att lärosätena inom ramen för den kan anordna utbildningar som kan ge behörighet i till exempel svenska och en introduktion till studier på universitet och högskola och att det inte ska behöva ske i samarbete med den kom- munala vuxenutbildningen. Utredningen bedömer att det inte bör avsättas särskilda platser på utbildningar för gruppen nyanlända. Inte heller bör ett generellt undantag från kravet på svenska göras. Det måste vara lärosätena som gör bedömningen om de sökande har möjlighet att kunna till- godogöra sig utbildningen och då kunna göra undantag från till exempel kravet i svenska. 18Förordning (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och hög- skolor. 19Förordning (2002:763) om högskoleintroducerande utbildning. Utredningens förslag och överväganden 10.3.7Ändring och upphävande av övergångsbestämmelser förslag: Övergångsbestämmelser om att äldre bestämmelser om meritkurser, meritvärdering och platsfördelning ska tillämpas ska upphävas. I stället ska det följa av UHR:s föreskrifter hur betyg från olika system ska bedömas så att de blir jämförbara med nuvarande betyg. Även bemyndi- gande i övergångsbestämmelser för UHR att meddela föreskrif- ter om meritpoäng och meritkurser ska upphävas. Övergångsbestämmelser till en förordning I punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förord- ningen (2006:1054) om ändring i högskoleförordningen finns bestämmelser som gäller för sökande som före uppfyller kraven på grundläggande behörighet för tillträde till grund- läggande högskoleutbildning eller utbildning som påbörjas på grund- nivå. Enligt dessa bestämmelser ska i stället för de nya punkterna 4–7 och 9 i bilaga 3 till förordningen motsvarande äldre bestämmelser tillämpas. Det anges dock att betyg i kurser enligt de ämnesplaner som gäller i gymnasieskolan och i vuxenutbildning på gymnasial nivå inte ska räknas med i det sammanlagda betygsvärdet eller betygspoängen. Detta gäller i de fall betygen inte ingår i slutbetyget eller en motsvarighet till slutbetyget från äldre utbildning i gym- nasieskolan eller äldre statlig eller vuxenutbildning, eller utgör särskild behörighet till den sökta utbildningen. De nya punkter som inte skulle tillämpas avsåg betygens siffer- värde, betygsvärde och jämförelsetal, betyg i behörighetsämnen och bestämmelser om sökande med slutbetyg eller samlat betygsdoku- ment från gymnasial vuxenutbildning. Av de äldre bestämmelser som i stället ska tillämpas framgår bland annat att betygsvärdet och gymnasiepoängen avseende idrott och hälsa bara ska medräknas om detta höjer jämförelsetalet eller kursen utgör särskild behörighet för utbildningen. Detta gäller även en kurs som inte ingår i slutbetyget. Det sistnämnda är så kallad tilläggskomplettering. Vidare framgår att ett betyg på en kurs som ingår i slutbetyget ska ersättas av ett betyg som den sökande har på samma eller motsvarande kurs, om sist- nämnda betyg är högre. Detta är så kallad utbyteskomplettering. Utredningens förslag och överväganden I avsnitt 10.3.2 förslår utredningen att bestämmelser om det som benämns tilläggskompletteringar inte ska få användas i urvalet. Det förslås även att utbyteskomplettering som huvudregel inte heller ska få användas. Enligt förslaget ska dock sökande som har fått betyget F (icke godkänt) i en kurs som krävs för behörighet och i efterhand läst upp till ett högre betyg, få tillgodoräkna sig det högre betyget i meritvärderingen. Även sökande som har underkänt betyg i andra kurser som i efterhand har kompletterats med ett högre betyg ska få tillgodoräkna sig ett godkänt betyg, men då bara som ett E. Med hänsyn till dessa förslag och för att förenkla urvalssystemet föreslås att punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2006:1054) om ändring i högskoleförordningen ska upphävas. I stället ska det följa av UHR:s föreskrifter hur betyg från olika system ska bedömas så att de blir jämförbara med nuva- rande betyg (7 kap. 13, 18 och 19 §§ högskoleförordningen). I punkt 5 andra stycket i samma ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser finns ett bemyndigande för UHR att meddela före- skrifter om hur äldre betyg får tillgodoräknas som meritpoäng eller meritvärderas på annat sätt. Utredningen föreslår i avsnitt 10.3.2 att meritpoäng och meritpoängskompensation ska avskaffas. Det före- slås därför att bemyndigandet för UHR upphävs. Övergångsbestämmelser till en förordning Av punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till för- ordningen (2011:1020) om ändring i högskoleförordningen fram- går att de äldre bestämmelserna i 7 kap. 18 § i förordningen och bilaga 3 till den ska fortsätta att gälla för den som har fått slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program i gym- nasieskolan eller från gymnasial vuxenutbildning. Det anges även att en kurs med lägst betyget godkänt i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ska i fråga om meritpoäng likställas med kurs i ämnet moderna språk. Vidare framgår att ett betyg i en kurs enligt de ämnesplaner som gäller i gymnasieskolan och i vuxenutbildning på gymnasial nivå ska trots första stycket ges ett siffervärde enligt punkt 4 i bilaga 3 i dess nya lydelse. Utredningens förslag och överväganden Bestämmelserna i 7 kap. 18 § högskoleförordningen avsåg, lik- som , meritvärdering av betyg och vilka kurser som var merit- kurser. I den äldre bilaga 3 fanns bland annat bestämmelser om siffervärde för äldre betyg och meritpoäng för områdeskurser. I punkt 4 i samma ikraftträdande- och övergångsbestämmelser finns ett bemyndigande för UHR att meddela föreskrifter om vilka områdeskurser enligt de äldre bestämmelserna i 7 kap.18 § tredje stycket 4 högskoleförordningen som för varje områdesbehörighet enligt de äldre bestämmelserna ska vara meritkurser. I avsnitt 10.2.2 föreslås att systemet med områdesbehörigheter ska avskaffas och i avsnitt 10.3.2 att meritpoäng ska avskaffas. Med hänsyn till detta och för att förenkla urvalssystemet föreslås att punkt 3 och 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2011:1020) om ändring i högskoleförordningen upphävs. I stället ska det följa av UHR:s föreskrifter hur betyg från olika system ska bedömas så att de blir jämförbara med nuvarande betyg (7 kap.13, 18 och 19 §§ högskoleförordningen). 10.3.8Konsekvenser för bestämmelserna om urval om ämnesbetyg införs i gymnasieskolan Om ämnesbetyg införs i gymnasieskolan kommer meritvärderin- gen av betyg, det vill säga hur meritvärdet räknas fram, att behöva ändras. Exakt hur det ska ske beror på hur modellen med ämnes- betyg utformas, om det ska vara en ämnes- eller kursutformad gymnasieskola etc. En fråga som kommer behöva hanteras är hur sökande med de framtida ämnesbetygen ska kunna konkurrera med övriga sökande med betyg på bästa sätt. Utifrån de bedömningar som utredningen har gjort bör dessa sökande hanteras i den stora betygsgruppen. Förslaget om att avskaffa meritpoängen kommer inte att påverkas. Däremot kommer det behöva utredas hur sök- ande med betyg från både gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen ska hanteras om olika system kommer att gälla inom dessa två utbildningsformer. När det gäller betygens prognosförmåga är en av de fördelar som förs fram med betygen att de baseras på många olika lärares bedömningar. En farhåga med ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola skulle kunna vara att det blir färre sådana bedöm- ningar som vägs samman. Av ett referat från ett referensgrupps- Utredningens förslag och överväganden möte som höll med forskare om ämnesbetyg , framgår att så skulle kunna vara fallet, men de kompo- nenter som vägs samman skulle rimligtvis vara mer stabila än varje enskild komponent i dagens system. 10.4Ändringar i förordningar utöver högskoleförordningen förslag: Till följd av föreslagna ändrin- gar i högskoleförordningen ska även ändringar göras i sju andra förordningar. Till följd av de ändringar som föreslås i högskoleförordningen föreslås även ändringar i sju andra förordningar. Det är rena följd- ändringar och ändringar till följd av att områdesbehörigheter av- skaffas, införande av behörighetsprov och ändrade bestämmelser om högskoleprovet. När det gäller andra särskilda bestämmelser om tillträde föreslås inga ändringar utan sådana bestämmelser får ses över i egen ordning. Det gäller till exempel krav för grundläg- gande behörighet i förordningen (2007:1164) för , se avsnitt 10.2.2. 10.5Riksdag – regering – myndighet förslag: ska godkänna att tidi- gare riksdagsbindningar om behörighet och urval till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare hävs. De frågor om behörighet och urval till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare som regleras i förordning och som framöver ska ta ställ- ning till är endast frågor om de övergripande ramarna för behö- righet och urval. Utbildningen vid universitet och högskolor ingår i ett nationellt ut- bildningssystem där de olika delarna är beroende av och påverkar varandra. Enligt utredningens direktiv ska därför även Utredningens förslag och överväganden fortsättningsvis fastställa de övergripande ramarna för tillträdes- systemet. Utredningen ska analysera i vilken utsträckning delar av systemet bör underställas och i vilken utsträckning det bör räcka med att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter. I förarbetena till högskolelagen anges att ett högskoleväsende som har stat eller kommun som huvudman från strikt konsti- tutionell synpunkt inte kräver någon reglering i lag. Vidare anförs att det med tanke på att de statliga universiteten och högskolorna är skattefinansierade och deras betydelse för landet bör emellertid de grundläggande målen och villkoren för verksamheten fastläggas av riksdagen.20 Av högskolelagen framgår att utbildning på grundnivå väsent- ligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella pro- gram i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock besluta om undantag när det gäller konstnärlig utbildning (1 kap.8 §). Det framgår även att om inte annat följer av före- skrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer, avgör den högskola som anordnar utbildningen vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till utbild- ningen (4 kap. 2 §). Om inte alla sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ur- val (4 kap. 3 §). I propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184)21, anförs att reglerna för tillträde till högskolan ska, enligt regeringens mening, i sina huvuddrag vara en angelägenhet för riksdag och regering eftersom högskolan ingår i ett nationellt utbildningssystem.22 I propositionen föreslås det att ska godkänna de riktlinjer för behörighet och urval till högre utbildning som regeringen föreslår i propositionen. Därefter har frågor om behörighet eller urval varit föremål för ställningstagande vid flera tillfällen.23 De förslag som har tagit ställning till har avsett bland annat vad som krävs för grundläggande behörighet, 1992/93:1 Om universitet och högskolor – frihet för kvalitet, s. 25. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. (bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). 22Ibid., s. 8. 2001/02:15, 2004/05:162, 2006/07:107 och 2008/09:199. Utredningens förslag och överväganden bemyndigande att meddela föreskrifter om motsvarande bedöm- ningar, fastställande av standardbehörigheter, andra krav för särskild behörighet, urvalsgrunder och platsfördelning vid urval, bemyndi- gande om urval, urval baserat på särskilda skäl, urval vid likvärdiga meriter och meritämnen. har även lämnat tillkännagivanden om behörighet och urval till regeringen.24 Tillkännagivanden avser bland annat frågor om områdesbehörigheter, utveckling av nya högskoleprov, urvalsgrupp för sökande med resultat på högskoleprov och meritämnen. Alla dessa olika ställningstaganden från och andra uttalanden som kan ha gjort i frågor om behörighet och urval har medfört att det med tiden har bildats ett svåröverskådligt system av så kallade riksdagsbindningar. I detta betänkande föreslår utredningen omfattande ändringar när det gäller behörighet och ur- val till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Enligt utredningen är det därför rimligt att äldre riks- dagsbindningar i dessa frågor inte ska behöva beaktas framöver.