sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Det nationale forskningscenter for velfærd: selective-universities-a-lever-for-first-generation-students-or-a- safety-net-for-the-professional-classes-12052/ Dir. 2016:24: Ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå. Ds 2016:24: Validering med mervärde. och rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2006/962/EG). rekommendation av om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). dom i mål C-40/05 mot . : /OPM/Julkaisut/201 6/valmiina_valintoihin.html?lang=fi&extra_locale=sv : Anvisningar för folkhögskolornas studieom- dömen. och Vlachos J: Reformer och resultat: Kommer regeringens utbildningsreformer att ha någon betydelse? Rapport till 2011/13. , och : Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter. och : stoppar vi komvux som gräddfil till högskolan. Dagens nyheter, 2006. och : Academic Performance in Four Study Programmes: a comparison of students admitted on the basis of GPA and SweSAT scores, with and without credits for work experience. : /news/14724626.All_Scottish_ universities_to_drop_entry_grades_ for_disadvantaged_students/ Higher Education Standards Panel (): Improving the transparency of higher education admissions. : Tillträde till högre utbildning – en evighetsfråga. Skriftserie 1997:13 S. : The Swedish national aptitude test: a 25-year testing program, current status and future development. : Områdesprov – en tredje väg in i högskolan? – Lägesrapport från ett utvecklingsprojekt inom vårdområdet. Rapport 2007:16 R. : Förkunskaper och krav i högre utbildning. Rapport 2009:16 R. : Första antagningen med de nya reglerna – en uppföljning av antagningen till . Rapport 2011:7 R. tillträdesråds synpunkter på fortsatt arbete med tillträdesfrågorna. Information: /telegram/2016/12/syddansk- universitet-udvider-alternativt-studieoptag Inside Higher Ed: /news/2016/11/23/idaho-universities- see-enrollment-rise-after-killing-admissions-application Inside Higher Ed: /news/2016/09/28/more-colleges- drop-application-fees-low-income-students Inside Higher Ed: /news/2016/09/23/demographic- changes-prompt-changes-application-reading Klapp Lekholm A och : Discrepancies between school grades and test scores at individual and school level: effects of gender and family background. Khrono: /2016/04/kjonnspoeng Lyrén P-E, Rolfsman E, Wedman J, och : Det nya högskoleprovet – samband mellan provresultat och presta- tion i högskolan, rapport , . NJA 2006 s. 683. : Överenskommelse med , , och om tillträde till högre utbildning. Norska regeringen: /no/aktuelt/endrede- opptakskrav-for-kompletterende-utdanning/id2520492/ 1992/93:1: Om universitet och högskolor - frihet för kvalitet. 1995/96:184: Tillträde till högre utbildning m.m. 2001/02:15: Den öppna högskolan. 2004/05:162: Ny värld – ny högskola. 2006/07:107: Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet. 2008/09:199: Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. 2015/16:1: Budgetpropositionen . 2016/17:5: Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Regeringens skrivelse 2009/10:186 Urval till högskoleutbildning utan hänsyn till kön. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor. Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet. 2005/06:160. SFS 1977:263: Högskoleförordning. SFS 1992:1434: Högskolelag. SFS 1993:100: Högskoleförordning. SFS 1998:1474: Kommittéförordning. SFS 2002:763: Förordning om högskoleintroducerande utbildning. SFS 2006:1054: Förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100). SFS 2007:1164: Förordning för Försvarshögskolan. SFS 2010:800: Skollag. SFS 2010:2021: Förordning om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. SFS 2011:1020: Förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100). SFS 2012:811: Förordning med instruktion för Universitets- och högskolerådet. SFS 2015:218: Förordning om statsbidrag till folkbildningen. SFS 2015:566: Förordning om försöksverksamhet med lämplighets- bedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning. : Mellan myt och verklighet. : Gymnasieskola 2011. : Läroplan för gymnasieskolan. : Allmänna råd för bedömning och betygssättning i gymna- sieskolan. : Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsut- vecklingen. : 2012, sammanfattning av rapport 398. : Attityder till skolan 2015. : Uppföljning av gymnasieskolan. Rapport, 2016. 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. Rapport nr 450, 2016. : Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskaps- kravens utformning. : Betyg och studieresultat 2016. : Prövning – för , specialskolan, gymnasie- skolan och vuxenutbildning. Allmänna råd med kom- mentarer. SOU 2004:29: Tre vägar till den öppna högskolan. SOU 2006:77: Ungdomar, stress och psykisk ohälsa - Analyser och förslag till åtgärder. SOU 2015:70: Högre utbildning . SOU 2016:25: Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. SOU 2016:77: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2017:18: En nationell strategi för validering. Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019. Stage C och : Högskoleprovet . Provdeltagar- gruppens sammansättning och resultat. : Universitet och högskolor. Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå . : Gymnasieungdomars studieintresse /16. , , & Lyrén P-E: Group Differences in Test- Taking Behaviour: An example from a High-Stakes Testing Pro- gram. Assessment in Education: Principles, Policy & Practice, 2017. : Gymnasiebetyg eller högskoleprov som urvalsinstrument? Pedagogisk forskning i , 2004. och : Toppresultat – men ej antagen till hög- skolan. Studier av takeffekt hos gymnasiebetyg och högskoleprov. nr 2005:08, 2005a. och : Vilka kommer in på juristutbildningen och hur klarar man studierna? Pedagogisk forskning i , 2005b. , och : Högskoleprovets prognosvärde. Samband mellan provresultat och framgång första studieåret vid civilingenjörs-, jurist- och grundskollärarutbild- ningarna. : Rekommendationer om bedömning av reell kompetens för grundläggande behörighet. : Stykkevis og delt – Utmaningar och utvecklingsmöjligheter kring anordnandet av högskoleprovet. Slutrapport från Högskoleprovsgruppen, 2012. The Australian: /higher-education/clean- up-the-admissions-system-ua/news- story/aa58ac6475ae8bc6da8022037ef07883 The Australian: /higher-education/wa- unis-agree-maths-bonus-adds-up/news- story/10d888eea7c7574812744c2193b19b54 The Australian: education/university-schemes-a-mystery-to-poorer- students/news-story/94b07946986dd6cdbed84548a75c1142 The Conversation: /the-gap-between-rich- and-poor-students-going-to-university-has-reached-record- levels-63967 : /australia- news/2016/apr/07/university-acceptance- system-is-confusing- and-lacks-transparency : Att kunna klara sig i ökänd natur. En studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och implementering av ett nytt system. : Dimensionality and Predicitive validity of school grades: The relative influence of cognitive and social-behavioral aspects. Times Higher Education: /news/elite-universities-least- likely-hit-access-goals Times Higher Education: /news/online-tutoring- students-raises-access-fears Times Higher Education: /news/universities-should-set- targets-recruiting-male-students : Det nya högskoleprovet. Provdeltagargruppens sammansättning och resultat . BVM Nr 52, 2012. : Det nya högskoleprovet – Några valideringsstudier. : Högskoleprovet våren och . Provdeltagargruppens sammansättning och resultat. BVM Nr 61, 2014. Universitets- och högskolerådet: Universitets- och högskolerådets föreskrifter om grundläggande behörighet och urval. Universitets- och högskolerådet: Universitets- och högskolerådets föreskrifter om områdesbehörigheter. Universitets- och högskolerådet: Föreskrifter om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen, UHRFS 2013:4. Universitets- och högskolerådet: Antagning till högre utbildning . Analys av antagningsomgångarna och trender i antagningsstatistiken. Universitets- och högskolerådet: Universitets- och högskolerådets föreskrifter UHRFS 2015:5 om vad som avses med lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket. Universitets- och högskolerådet: Universitets- och högskolerådet. Universitets- och högskolerådet: Antagning till högre utbildning . Statistik i samband med sista anmälningsdag ht 2016. Universitets- och högskolerådet: för antagning till högskoleutbildning. Universitets- och högskolerådet: Föreskrifter om ändring i Univer- sitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:1)om grund- läggande behörighet och urval. Universitets- och högskolerådet: Hur använder lärosätena resultat från högskoleprovet utanför provurvalet? Kartläggning av hur resultatet från högskoleprovet används, ett regeringsuppdrag. Universitets- och högskolerådet: Kan excellens uppnås i homogena studentgrupper? Universitets- och högskolerådet: Kan högskoleprovet digitaliseras? Dnr 352–1283–2015, 2015. Universitets- och högskolerådet: Så används områdesbehörig- heterna. En kartläggning av förekomsten av andra behörighetskrav. Universitets- och högskolerådet: Uppföljning av betygsgrupperna I och II. En uppföljning av antagningen höstterminerna 2010 till 2015. Universitets- och högskolerådet: Vad händer i antagningen om högskoleprovet viktas? – Effekter på antagningen av en mer flexibel användning av högskoleprovet, slutrapport. Universitets- och högskolerådet: Slutredovisning av intäkter och kostnader för högskoleprovet . Dnr 1.1.1–231–2015, 2016. Universitets- och högskolerådet: . : Förutsättningar för hög kvalitet. En analys av sambanden mellan studenternas bakgrund och utfallet av kvalitetsutvärderingarna. : Dimensionering av högre utbildning. : Några antagningsfrågor i tillsyns- ärenden. Skrivelse 32-00230-15, 2015. : Universitet och högskolor. Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå . : Universitet och högskolor – Årsrapport . : Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation. Statistisk analys, /1 . : online.vasabladet.fi/Artikel/Visa/120973 Vlachos J: Betygets värde - En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. , rapport 2010:6. Wedman, I: Behörighet, rekrytering och urval – om övergången från gymnasieskola. och : Grade inflation and school competition: an empirical analysis based on the Swedish upper school grades. Economics of , 2005. och : Urval till högre utbildning – Påverkas betygens prediktionsvärde av ålder? IFAU rapport 2012:21. Wolming S: Ett rättvist urval? Pedagogisk forskning i , 1999. Ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå En särskild utredare ska göra en översyn av hela systemet för till- träde till sådan högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare och lämna förslag till ett öppnare och enklare system. •lämna förslag till bestämmelser för tillträde till högskolan som er- sätter de nuvarande bestämmelserna i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) och som möter kraven på enkelhet och förutsebarhet, •analysera och lämna förslag till hur grundläggande behörighet kan uppnås genom arbetslivserfarenhet oavsett hur den har för- värvats, •ta ställning till om högskoleprovet ska få en mer begränsad roll i urvalet jämfört med och i så fall lämna förslag till hur rollen ska se ut, •analysera och ta ställning till om ett system med meritpoäng ska finnas eller inte, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Nuvarande bestämmelser för tillträde till högskoleutbildning Tillträde till högskoleutbildning vid universitet och högskolor under statligt huvudmannaskap regleras huvudsakligen i högskolelagen (1992:1434) och i högskoleförordningen (1993:100). Om inte annat särskilt anges i lagen gäller det som sägs i lagen om högskolor även universitet. Detsamma gäller i dessa direktiv. Högskolorna fick i samband med den omfattande avreglering av högskolan som genomfördes möjlighet att själva fatta beslut om sina tillträdesbestämmelser. Det kom bl.a. att innebära att det formulerades olika behörighets- och urvalsregler för relativt likartade utbildningar vid olika högskolor. och högskolor, som beslutar om tillträde till sina utbildningar, är myndigheter som lyder under regeringen. Regleringen när det gäller sådana lärosäten faller under regeringens s.k. restkompetens enligt 8 kap. 7 § reger- ingsformen, dvs. regeringen har befogenhet att reglera dessa myndig- heters verksamhet. Det har dock ansetts att bestämmelserna för tillträde till högskoleutbildning är en nationell angelägenhet för riks- dag och regering (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Den senaste större reformen på tillträdesområdet beslutades och tillämpades första gången i antagningen till . Reformen innebar bl.a. att vissa kurser i gymnasieskolan skulle ge extra poäng vid urvalet, s.k. meritpoäng, och att en särskild grupp infördes i betygsurvalet för sökande som hade kompletterat sina betyg inom den kommunala vuxenutbildningen. Bestämmelserna om meritpoäng har sedan införandet förändrats bl.a. för att även sökan- de med utländska betyg och äldre svenska betyg ska tillgodoräknas sådana poäng i urvalet. En annan större förändring är att den tidigare möj- ligheten att genom ålder och arbetslivserfarenhet bli grundläggande behörig till högskoleutbildning har avskaffats. Uppdraget att föreslå ett öppnare och enklare tillträdessystem Hela systemet för tillträde till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå behöver ses över Möjlighet till högskoleutbildning bidrar till jämlikhet mellan män- niskor. Bestämmelserna om tillträde till högskoleutbildning påverkar i hög grad kvinnors och mäns möjligheter att studera vidare. Det är därför angeläget att dessa bestämmelser inte utestänger någon som har förutsättningar att klara högskolestudier. ska bestäm- melserna säkerställa att endast de som har nödvändiga kunskaper för att tillgodogöra sig utbildningen anses behöriga. Att de studenter som antas har de nödvändiga förkunskaper som krävs för att kunna tillgodogöra sig utbildningen är en mycket viktig förutsättning för att utbildningen ska kunna hålla hög kvalitet och för att kunskapsnivån inte ska urholkas. Bestämmelserna om tillträde till högskoleutbildning ska bl.a. ge information till presumtiva sökande om vilka förkunskaper som krävs för att kunna tillgodogöra sig olika utbildningar, vara rättssäkra och möjliga att förhålla sig till. De ska också vara så utformade att det är de som har bäst förutsättningar att klara studierna som antas när urval behöver göras. Det kan ifrågasättas om dagens tillträdesbestämmelser uppfyller dessa behov av öppenhet och tydlighet. Det finns därför ett behov av att göra en översyn av de nuvarande bestämmelserna i sin helhet. En utgångspunkt för en sådan översyn bör vara att tillträdes- systemet även fortsättningsvis ska vara huvudsakligen gemensamt för högskolorna. Översynen bör endast omfatta tillträde till sådan högskoleutbildning som enligt bestämmelserna för högskolan på- börjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare, även om de förslag som lämnas kan komma att påverka tillträdet till andra nivåer. En utredare ska därför •göra en översyn av hela systemet för tillträde till sådan högskole- utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till ny- börjare, och •lämna förslag till ett öppnare och enklare system. I de delar av systemet som inte särskilt pekas ut nedan står det ut- redaren fritt att överväga och lämna förslag utifrån utgångspunkterna i dessa direktiv. Det ska finnas flera vägar in i högskolan in i högskolan ska även i fortsättningen utgöras av meriter från gymnasieskolan, men det ska liksom finnas flera vägar in i högskolan. Alla kvinnor och män som har de förkunskaper och meriter som krävs ska ha möjlighet att kunna antas, oavsett hur dessa har uppnåtts. Det är av stor vikt att systemet möjliggör ett livs- långt lärande, så att det inte finns hinder att vid olika skeden i livet gå mellan arbete och utbildning. Det är viktigt att tillträdes- bestämmelserna ger stora möjligheter att gå direkt från gymnasie- skolan till högskolan. Tillträdessystemet bör vara hållbart över en rimligt så att det kan hantera såväl förändringar i omvärlden som en alltmer heterogen sökandegrupp utan att bestämmelserna återkommande behöver justeras. Inte minst behöver systemet kunna hantera en allt större grupp sökande med utländska meriter, bl.a. inresande stu- denter och nyanlända. Det har visat sig att tillträdesbestämmelsernas utformning starkt påverkar gymnasieskolan och gymnasieelevernas val och strategier. Det är därför viktigt att bestämmelserna om tillträde sänder önsk- värda signaler till eleverna och inte påverkar studierna i gymnasie- skolan negativt. När det gäller frågan om att skapa fler vägar in i högskolan gäller det såväl hur kraven på förkunskaper för behörighet ska utformas som på vilka grunder urval ska göras till utbildningar med fler behöriga sökande än vad som kan tas emot. Utredarens förslag ska utgå från att en sökande som enligt tidigare bestämmelser har uppfyllt kraven på grundläggande behörighet eller motsvarande, även tills vidare ska anses ha sådan behörighet. Hur kan arbetslivserfarenhet utgöra grund för behörighet? De krav på förkunskaper som ställs för att en sökande ska kunna komma i fråga för antagning till en högskoleutbildning anges i form av dels grundläggande behörighet, dels särskild behörighet. Den grundläggande behörigheten är ett generellt förkunskapskrav, dvs. gäller för all högskoleutbildning, medan den särskilda behörigheten anger specifika krav för en viss utbildning. Av nuvarande bestäm- melser i 7 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100) framgår bl.a. att den som har en högskoleförberedande examen från gymnasieskolan uppfyller kraven på grundläggande behörighet. Utredaren ska utgå ifrån att de generella förkunskapskrav som ställs även fortsättningsvis ska motsvara nivån på dagens grundläggande behörighet. Förkunskapskraven kan enligt den nämnda bestämmelsen också uppfyllas på andra sätt, t.ex. genom annan utbildning eller arbets- livserfarenhet, s.k. reell kompetens. Det gäller även för den särskil- da behörigheten. Validering av reell kompetens är av stor betydelse för nyanlända som saknar fullständig dokumentation av sina ut- ländska meriter, och för personer med kompetens som har förvär- vats genom arbete eller icke formella studier. En sökande som har andra meriter än från den svenska gymnasieskolan eller motsva- rande utbildning, t.ex. arbetslivserfarenhet, studier i annat land eller icke dokumenterade studier, kan således få dessa meriter bedömda och validerade utifrån sina förutsättningar att klara högskolestu- dier. Denna möjlighet är en viktig komponent i ett öppet tillträdes- system och ska finnas även fortsättningsvis. Det är oklart i vilken omfattning en bedömning av reell kom- petens för behörighet görs vid högskolorna eftersom det inte har gjorts någon systematisk uppföljning av detta. De uppgifter som Universitets- och högskolerådet har tillgång till tyder på att antalet individer som har antagits efter bedömning av reell kompetens är lågt. Det finns också indikationer på att bedömning av reell kom- petens inte har hög prioritet vid alla högskolor. Det är dock viktigt att systemet för validering och bedömning av reell kompetens nyttjas och fungerar väl, inte minst för att underlätta nyanlända kvinnors och mäns etablering i det svenska samhället. var det också möjligt att uppnå grundläggande behörig- het genom arbetslivserfarenhet i kombination med ett ålderskrav. Denna möjlighet avskaffades inför antagningen till höstterminen 2008 eftersom regeringen då bedömde att möjligheten till validering av andra meriter än genomgången gymnasieutbildning uppfyllde behoven. För att på ett effektivare sätt ta till vara kompetensen hos kvinnor och män med arbetslivserfarenhet och för att underlätta det livslånga lärandet är det viktigt att åter införa en bestämmelse som på ett annat sätt än genom dagens bedömning av reell kompetens gör det möjligt att uppfylla kraven för grundläggande behörighet genom arbetslivserfarenhet. En sådan bestämmelse kan utöver kvantitativa mått även omfatta exempelvis icke-kvantitativa metoder som en för- enklad process för att bedöma kompetens som en person har fått genom sin arbetslivserfarenhet. •analysera och lämna förslag till hur grundläggande behörighet kan uppnås genom arbetslivserfarenhet oavsett hur den har uppnåtts, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Vilka urvalsgrunder ska finnas? Att en person är behörig till en utbildning innebär inte automatiskt att hon eller han har ett meritvärde att konkurrera med i ett even- tuellt urval, dvs. när platserna på en utbildning ska fördelas mellan de sökande om det finns fler behöriga sökande än vad som kan tas emot. utgör betyg och högskoleprov generella urvalsinstru- ment, dvs. de instrument som alltid ska ligga till grund för urval till högre utbildning. Högskolorna kan också fördela en del av platserna via s.k. andra urvalsgrunder som de själva beslutar om, t.ex. inter- vjuer och arbetsprov eller andra prov. Denna möjlighet utnyttjas dock i liten utsträckning. Vid urval ska minst en tredjedel av plat- serna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat på högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av urvalsgrunder som lärosätena själva beslutar. Vid fördelningen av platser inom betygsurvalet, där sökande med betyg från gymnasie- skola och folkhögskola ingår, fördelas platserna utifrån antalet behö- riga sökande från gymnasieskola respektive folkhögskola. Om det finns få sökande till en utbildning från någon av dessa grupper, genereras få eller inga platser till dessa sökande. Det kan ske t.ex. för sökande med omdömen från folkhögskolan. Detta är ett problem. Av urvalsgrunderna har betygen enligt forskning på området den bästa förmågan att förutsäga kommande studieframgång. finns behov av andra urvalsgrunder än betyg för att inte utestänga sökande som har blivit behöriga på annat sätt än genom gymnasie- utbildning, eller för att kunna mäta andra förmågor än de som mäts i betygen. Det har också visat sig att de andra urvalsgrunder som används av universitet och högskolor också har en relativt god för- måga att förutsäga studieframgång. Urvalsgrunden resultat från högskoleprovet infördes för sökande som genom arbetslivserfarenhet och ålder var behöriga till högskoleutbildning. Provet kunde då bara skrivas av den gruppen. Provet blev 1991 ett generellt urvalsinstrument och har numera främst kommit att bli ytterligare en chans att kunna antas utöver betygen. Det skrivs i stor utsträckning av gymnasieelever. Hög- skoleprovet har också fått en roll som skiljekriterium i betygsurvalet vid lika meriter, vilket innebär att det i princip är ett måste att ha ett högskoleprovsresultat för att kunna konkurrera om en plats till de mest attraktiva utbildningarna. Provet har sålunda fått en helt annan roll än vad som var den ursprungliga avsikten. När högskoleprovet fick rollen som ett generellt urvalsinstrument fanns liten kunskap om dess prognosförmåga. De studier som har gjorts därefter har dock visat att provet har sämre prognosförmåga än betyg och att de som har antagits via högskoleprovet visar på en lägre genomström- ning i högskolan jämfört med dem som har antagits via betyg. Pro- vets prognosförmåga tycks dock ha blivit bättre genom den nya provstruktur som infördes och som innebar att den kvantitativa delen utökades. Det finns även en farhåga att möjligheten att skriva högskole- provet sänder felaktiga signaler till gym- nasieelever, som gör att de väljer strategin att försöka få ett bra resul- tat på högskoleprovet i stället för att studera för att få höga betyg.