sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — När det gäller småhusen framstår husen i gruppen byggda och de som är byggda som sämst. Beträffande lokalbyggnader är det hus byggda , –1960 samt som har de sämsta prestandatalen. Med hjälp av underlag från Energistatistiken går det att beräkna den totala energianvändningen för olika åldersintervall (jfr Figur 3.7). Byggnader som är uppförda , framför allt en- och två- bostadshus, står för en fjärdedel av den totala energianvändningen. För den gruppen anger Energistatistiken en påtagligt högre energi- användning än uppgifterna från energideklarationer. Av den totala energianvändningen står den del av byggnads- beståndet som är uppförd fram för . Som framgått tidigare representerar de äldre en- och tvåbostads- husen en betydande sammanlagd area, vilket är en orsak till den stora totala energianvändningen. En annan anledning är att dessa i större utsträckning än flerbostadshus och lokaler har en egen värme- anläggning, vilket gör att omvandlingsförlusterna hamnar inom systemgränsen. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Anm: Uppgifterna för småhus är estimerade med ledning av uppgifter om uppvärmd area och energi- användning i Tabell 3.4 och 3.5. Källa: Energistatistiken. Lokalbeståndet omfattar många olika typer av lokalbyggnader. Beståndet delas vanligen upp i tolv kategorier med den samman- lagda lokalarean 140 miljoner kvm (jfr Figur 3.8). Till dessa kate- gorier kommer Lokaler i flerbostadshus, som bedöms uppgå till ytterligare cirka 35 miljoner kvm. De senare består ofta av mindre butiker, restauranger m.m. belägna i flerbostadshusens gatuplan. av lokalarean finns i byggnader uppförda . Det nationella beståndet växer med i storleksord- ningen av den totala arean. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Källa: BeLok (2017). Det är inte de äldsta årgångarna som har de sämsta energiprestanda- talen. Lokalbyggnader uppförda 1991–2000 och 2001–2010 har påtagligt högre sammanlagd energianvändning. Analysen i BeLok:s rapport visar att det är främst inom lokal- kategorierna Vård, Hotell och restaurang samt Övriga lokaler som energianvändningen avviker markant mot tidigare årgångar (jfr Figur 3.9).9 Om förändringar i den specifika energianvändningen för olika lokalkategorier kopplas till den totala arean i respektive kategori, slår förändringar i större kategorier igenom mer än förändringar i mindre kategorier. De tre största kategorierna sett till antalet kvadratmeter är Skolor, Kontor och Vård. En närmare granskning av dessa tre visar att även Skolor har en något högre specifik energi- 9 beställargrupp för energieffektiva lokaler (BeLok), Det svenska lokal- byggnadsbeståndet. Energiaspekter – tekniska och ekonomiska potentialer. CiT Energy Manage- ment, , P.-E. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … användning under de två byggnadsperioderna –2000 och 2001– 2010, vilket får visst genomslag. Hotell och restaurang med en mindre andel av den totala lokalarean får ett mindre genomslag. Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Total energi, hus byggda Källa: BeLok (2017). Det är således kategorin Vård som tydligast påverkar den specifika energianvändningen inom de två tidsintervallen tillsammans med kategorin Skolor. Inom de två kategorierna uppfördes cirka 7,5 mil- joner kvm nya lokaler under dessa tidsperioder, dvs. ett tillskott till tidigare 56,3 miljoner kvm med . Vårdlokaler utrustas med allt mer teknik, som i sig använder mycket energi för driften. Under de två byggnadsperioderna är det sannolikt att installation och användning av ny teknik ökade kraftigt, utan att byggnadernas egna tekniska system anpassades därefter. Exempelvis kan installation av omfattande teknisk utrustning leda Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … till stora värmeöverskott. Om värmeöverskottet inte tas om hand på ett effektivt sätt, kan det i sin tur kräva mycket energi för att kyla lokalerna. I kategorierna Vårdlokaler och Skolor uppförda efter 2010 sjunker åter den specifika energianvändningen, vilket är ett tecken på att byggherrar har lärt sig att bygga lokaler där tekniskt komplexa system kan hanteras. Den totala energianvändningen inom lokalbeståndet är . Användningen är fördelad med värme inklusive elvärme och varmvatten, fastighetsel och verksamhetsel. Normalt sett har fastighetsägare rådighet över delarna värme och fastighetsel, dvs. Resterande har hyresgäst- erna rådighet över. Verksamhetselens andel av den totala energianvändningen upp- visar stora skillnader mellan olika lokalkategorier. Den ena ytter- ligheten är Skolor, där verksamhetsel uppgår till av totala energianvändningen, medan den andra ytterligheten är lokaler för Livsmedel, där verksamhetsel uppgår till av totala energi- användningen (jfr Figur 3.10). Källa: BeLok (2017). Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … 3.3Vad är besparingspotentialen? 3.3.1Besparingspotential som hindras eller inte utnyttjas Konsultföretaget fick 2014 i uppdrag av Näringsdeparte- mentet att värdera marknadsmisslyckanden och marknadshinder för energieffektivisering i olika sektorer och bedöma hur allvarliga dessa kan anses vara. Uppdraget syftade ytterst till att bedöma vilka av dåvarande nationella styrmedel för energieffektivisering som var mest ändamålsenliga och betydelsefulla för att åtgärda hinder och som gav störst bidrag till energieffektivisering.10 Utredningen har definierat dessa begrepp i kapitel 2 och återkommer till frågeställ- ningarna i kapitel 6. Rapporten fördjupar sig i sju sektorer, som tillsammans svarade för av totala slutanvändning av energi, näm- ligen Energiintensiv industri, Övrig tillverkande industri, Person- transporter (väg och spår), Godstransporter, Småhus (inklusive fritidshus) samt Flerbostadshus och Kontorslokaler. Med utgångspunkt i energianvändningen för uppdraget gjordes en framskrivning för respektive sektor. Beroende på förväntad utveckling av mängden nytta, till exempel antalet kvadratmeter inom bebyggelsen och antalet per- sonkilometer inom persontransporter, räknades en framtida energi- användning fram. Utgångspunkten var att energiintensiteten skulle vara densamma som 2014, det vill säga ingen ytterligare effektivi- sering skulle ske. Detta scenario benämndes worst case. Ingenjörs- potentialen antogs ha samma proportion gentemot energi- användning som den hade 2014. En viss utveckling av energieffektiviteten – här kallad spontan effektivisering – antogs ske till följd av pågående processer. Det handlar till exempel om aktivt tekniskt utvecklingsarbete av energi- användande utrustning, implementering av energiledningssystem eller annat strategiskt energiuppföljningsarbete och kontinuerlig effektivisering som sker när gammal utrustning byts ut mot ny effektivare utrustning. Det handlar även om fortsatt verkan av be- fintliga styrmedel, till exempel gällande byggnormer. Denna trend definieras i rapporten som business-as-usual, . 10 , Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder. En rapport till , . Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Anm: Bedömningarna främst gällande Energiintensiv industri har senare ifrågasatts i en rapport till : Bedömningar och resonemang kring potential för energieffektivisering , WSP, ., ., . Källa: (2014). Som framgår av Tabell 3.1 bedömde att den så kallade ingenjörspotentialen för flerbostadshus uppgår till , varav den spontana effektiviseringen bedöms uppgå till . Den hindrade effektiviseringspotentialen, dvs. den poten- tial som inte utnyttjas spontant, skulle utgöra eller av den bedömda energianvändningen. Motsvarande bedömning för småhus inklusive fritidshus är en potential på , varav den spontana effektiviseringen utgör . Den hindrade potentialen skulle vara eller av den bedömda energianvändningen. Det bör tilläggas att bland sina utgångspunkter har be- dömt nyproduktionen av bostäder för perioden fram utifrån den nivå som rådde . Med dagens ny- produktionsnivå innebär den bedömningen en kraftig underskatt- ning. När det gäller kontorslokaler angav en ingenjörspotential på , varav den spontana effektiviseringen bedöms uppgå till . Den hindrade potentialen skulle således uppgå till eller av den bedömda energianvänd- ningen. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Med stöd av en rapport från Konjunkturinstitutet11 bedömer i sin rapport att den direkta rekyleffekten vid effektivisering av uppvärmning av småhus, flerbostadshus och kontorslokaler är begränsad, men anger att det saknas uppskattningar för effektivi- sering av fastighetsel och hushållsel/verksamhetsel. Likaså saknas uppskattningar av indirekta effekter, dvs. hur inkomst- och substi- tutionseffekter påverkar konsumtionen av andra varor och tjänster som producerats med energi som insats, liksom energieffektivi- seringens effekter på konkurrenskraft. Hindren har delats upp i tre olika grupper utifrån deras karaktär – rena marknadsmisslyckanden, verksamhetsrelaterade hinder samt omvärldsrelaterade hinder. En jämförelse mellan de tre olika kate- gorierna visar att för nästan alla sektorer är den största gruppen de verksamhetsinterna hindren, som alltså inte är egentliga marknads- misslyckanden. För kontorslokaler är gruppen marknadsmisslyck- anden lika stor som verksamhetsinterna hinder. Detta beror främst på att Asymmetrisk information enligt rapporten är det största hindret för energieffektivisering av kontorslokaler. Till detta kommer den effektivisering som hindras av externa kostnaders otillräckliga internalisering. Dessa kostnader ingår inte i det pris som kunden möter och således inte i den potential som förefaller företagsekonomiskt lönsam. Om externa kostnader för produktion och användning av energi inte är internaliserade, sänder det fel prissignaler när det gäller önskvärd energieffektivisering i samhället och är således något som hindrar energieffektivisering. gör i sin rapport också ett försök att koppla samman externa effekter av marknadsmisslyckanden med andra identifie- rade hinder. När det gäller värmeproduktion indikerar resultaten att de externa kostnaderna är internaliserade till . Kostnaden för värmen faller i de flesta fall på fastighetsägaren och är en ganska stor post totalt. Således finns incitament för fler- bostadsägaren att arbeta med energikostnaderna. En del åtgärder är inte lönsamma med dagens värmekostnad. Om internaliserings- graden för värme höjdes skulle fler åtgärder enligt rapporten därför vara lönsamma. Eftersom många fastighetsägare arbetar med energi- 11 , , Rekyleffekten – Är energieffektivisering effektiv miljöpolitik eller långdistans i ett ekorrhjul? Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … frågan skulle troligtvis en högre energieffektivitet nås om priset för värme ökade. Elens externa kostnader är enligt rapporten överinternaliserade. Om skatten på el skulle höjas ytterligare, skulle det inte vara motiverat utifrån ett internaliseringsperspektiv, utan snarare i syfte att förstärka prissignalen än mer alternativt få mer skatteintäkter till staten. För ägare av flerbostadshus samspelar prissignalen med hindret Kunskap och osäkerhet om ny teknik. Om det anses osäkert om en teknik kommer att fungera och den potentiella eko- nomiska vinningen är låg är det troligt att man inte väljer att genomföra åtgärden. Ett alltför lågt pris (som kan komma av en låg internaliseringsgrad, men även andra faktorer) kan även göra att organisationen inte väljer att lägga resurser på energifrågan, vilket innebär Organisatoriska hinder och ökade Transaktionskostnader. 3.3.2Fallstudier av olika byggnadskategorier Tre konsultföretag utvecklar tillsammans en programvara kallad HEFTIG12 på uppdrag av . Syftet är att den ska användas för att simulera hur stor påverkan olika energiåtgärder i bebyggelsen får på totala energianvändning. Företagen har i en rapport till redovisat ett antal fallstudier, som har tagits fram för att underlätta utvecklingen av fortsatta scenarier för programvaran.13 För att dels demonstrera hur HEFTIG kan användas och dels ta fram grunddata för några byggnadskategorier har fallstudier genom- förts på småhus, flerbostadshus, skolor och kontorslokaler. I rapporten redovisas hur fallstudierna har byggts upp med tillhör- ande åtgärdspaket och vilka resultat detta leder till. Fallstudierna för flerbostadshus baseras på energieffektivise- rande åtgärder som har identifierats i ett antal tidigare projekt inom Hållbara städer14 och Halvera mera15. Två åtgärdspaket har tagits fram, ett som når energibesparing per byggnad 12Husens EnergiFramTid I Genomlysning. 13CIT , Profu och WSP , Fallstudier till HEFTIG, . 14Stockholms stads , Hållbara städer – Ekonomi och energisatsningar, 2015. 15Energimyndighetens beställargrupp för flerbostadshus (BeBo), Halvera Mera 1+2 – analys, 2015. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … och ett med ett mer ambitiöst paket, Extra allt, som når cirka 50 pro- cent energibesparing per byggnad. Ett paket för energieffektivisering innebär en total renoveringskostnad på per kvm, varav merkost- naden för energieffektivisering uppgår till . För energibesparing per byggnad uppgår den totala renoverings- kostnaden till per kvm, varav merkostnaden för energieffektivisering utgör 12–beroende på val av ny ventilationslösning.16 Den antagna utrullningstakten för åtgärdspaketen varierar för olika byggnadsår. Till exempel antas husen från miljonprogrammet bli renoverade och energieffektiviserade i en snabbare takt än nyare byggnader. Simuleringen visar att 30-procentspaketet har en potential att ge en minskad total energianvändning på i hela beståndet, med en minskad värmeanvändning på men med en ökad elanvändning på . Extra allt- (50 procent-) paketet beräknas ge en sammanlagd minskning av energianvänd- ningen på . Elanvändningen beräknas i detta fall öka , medan värmebehovet beräknas minska . Den ökade elanvändningen är framför allt en följd av att värmepumpar installeras. Fallstudien för småhus baseras på energieffektiviseringsåtgärder hämtade från verktyg Energikalkylen. Åtgärds- paket har tagits fram på motsvarande sätt som för flerbostadshusen. Det mindre paketet har dessutom en variant till en något lägre kostnad för att uppnå en tydlig privatekonomisk lönsamhet. För åtgärderna i ett paket för 27–energibesparing uppgår den totala investeringskostnaden till 320–per kvm, beroende på vilka åtgärder som väljs ut eller som tidigare är genomförda. För det mer ambitiösa åtgärdpaketet beräknas den totala investeringskostnaden till per kvm. Utrullningstakten för åtgärderna antas motsvara omsättnings- takten på småhus. Två fall har simulerats, ett där åtgärdspaketen antas bli genomförda i sin helhet vid varje ägarbyte och ett där åt- 16 Angivna renoveringskostnader bygger på uppgifter om kostnader för renoveringar med olika ambitionsnivåer i kommunala bostadsföretag 2009 (, Hem för miljoner. Förut- sättningar för upprustning av rekordårens bostäder, 2009). I en ny utgåva av samma skrift har beloppen höjts till per kvm respektive per kvm (, 2017). Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … gärderna antas bli genomförda individuellt med en lägre utrull- ningstakt för vissa åtgärder. I det andra fallet visade sig inget av åtgärdspaketen nå lönsamhet i hela beståndet. När åtgärderna genomförs enskilt nås en energibe- sparing i hela småhusbeståndet på med 30-procent- paketet, med ett paket med färre åtgärder för bättre lön- samhet respektive med Extra allt- (50 procent-) paketet. Med ett helhetsgrepp, dvs. om åtgärderna genomförs som paket, beräknas den minskade energianvändningen bli för 30- procentpaketet respektive för Extra allt- (50 procent-) paketet. Även småhusen beräknas få en ökad elanvändning med 15– beroende på åtgärdspaketets omfattning. För skolor har en uppdelning skett mellan stenskolor och trä- skolor. Beräkningsresultaten visar att om hela åtgärdspaketet genomförs, motsvarar det besparing för varje enskild stenskola respektive träskola i genomsnitt. Utrull- ningstakten för att införa åtgärdspaket har antagits vara samordnad med renovering. Vidare antas att renovering sker i samma takt som för flerbostadshus. Scenarierna visar att elanvändningen för byggnadskategorin skolor har en potential att minska och värmeanvänd- ningen för stenskolor. För träskolor är potentialen att minska värmeanvändningen , men med en ökad elanvändning på . Kostnaderna för dessa investeringar uppgår till 1 000–per kvm för stenskolor, beroende på tidigare ventilationssystem, och för träskolor till 910– per kvm. Nuvärdet är negativt, men då ingår samtliga renoveringskostnader i beräkningarna. Om enbart merinvesteringen för energieffektiviseringsåtgärderna beaktas, blir investeringen lön- sam. Detsamma gäller om energipriset ökar. För kontorsbyggnader visar beräkningsresultatet att om hela åt- gärdspaketet genomförs, motsvarar det besparing av energianvändningen för varje enskilt kontorshus i genomsnitt. Ut- rullningstakten för att införa åtgärdspaket har antagits vara sam- ordnad med renovering, samt att renovering antas ske i av byggnaderna . De framtagna scenarierna för kontor visar på en potential att minska elanvändningen och värmeanvändningen fram . Nuvärdet för hela denna inve- Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … stering på per kvm är svagt negativ men samtliga reno- veringskostnader ingår då i åtgärden. Om enbart merinvesteringen för energieffektiviseringsåtgärder beaktas, blir investeringen lön- sam. Detsamma gäller vid en ytterst marginell ökning av energi- priset. I samtliga analyser har andelen, som redan är renoverad från start- och som inte genomför några åtgärder, uppskattats från renoveringskostnader för flerbostadshus inom olika åldersklasser. 3.3.3Energieffektivisering i kommunala bostadsföretag och andra kommun- och landstingsägda byggnader Två konsultföretag har på uppdrag av Kommuner och Landsting (SKL) analyserat hur stor den teoretiskt lönsamma po- tentialen är för energieffektivisering i kommunernas och landsting- ens byggnader.17 Uppdraget byggde vidare på en studie . Där konstaterades att den samlade tekniskt lönsamma energieffek- tiviseringspotentialen, den så kallade ingenjörspotentialen18 för alla kommun- och landstingsägda byggnader, var för perioden –. Med den takt som energieffektiviseringsarbetet genomfördes skulle endast en tredjedel av potentialen uppnås. Energieffektivi- seringsgapet, det vill säga skillnaden mellan det som är lönsamt och vad som blir gjort ansågs bero på ett antal hinder. De viktigaste var transaktionskostnader, kalkylbrister samt brist på strukturerat arbete. Den nu genomförda studien tar avstamp i kunskap från nya ut- värderingar och analyser som visar att en rad projekt har nått en hög grad av energieffektivisering. Den visar också att kommunal- ägda bostadsföretag genomför större åtgärdspaket än privata fastig- hetsbolag och att de genomför stora åtgärder avseende klimatskal 17Sveriges Kommuner och Landsting, miljarder skäl att spara! Potential för energieffektivisering i kommunernas och landstingens byggnader, WSP och Profu, 2016. 18Ingenjörspotentialen innebär att alla åtgärder och åtgärdspaket som är lönsamma enligt en professionellt genomförd besiktning och kalkyl (i detta fall är kravet 4 procents avkastning) genomförs i samtliga byggnader i beståndet. Vanligen nås denna nivå enbart vid en stor renovering. Detta innebär att nivån nås i olika delar av byggnadsbeståndet beroende på med vilken hastighet en stor renovering bedöms ske. Denna takt varierar för olika åldersklasser (den antas till exempel vara störst för miljonprogramshusen ), och beror också på om huset redan är renoverat eller inte. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Den energieffektivisering som kan nås genom åt- gärdspaket (i samband med renovering) i stället för genom enskilda åtgärder är större än vad som tidigare antogs i den första studien. Slutsatsen är att den lönsamma potentialen för energieffektivi- sering i kommun- och landstingsägda byggnader räknad är av samma storleksordning som redovisades i studien . Den uppdaterade ingenjörspotentialen är för peri- oden –2035 och för perioden –2050. Det ska enligt rapporten också noteras att en energieffektivisering på uppnåddes mellan . För peri- oden –2035 är den beräknade lönsamma potentialen 40 pro- cent, och för perioden –2050 . Transaktionskostnader bedöms enligt rapporten minska den lön- samma potentialen till för perioden –2035 (–2050).19 Potentialen naggas ytterligare i kanten när hänsyn tas till andra hinder. En annan reduktion av potentialen upp- står enligt rapporten om man räknar lönsamhet åtgärd-för-åtgärd i stället för i hela åtgärdspaket, vilket är förutsättningen i ingenjörs- potentialen. är enligt rapporten andelen energieffektiviseringsåtgärder som genomförs i det så kallade Business as usual-scenariot nu större än vad som tidigare antagits.20 Energieffektiviseringstakten antas framöver att bli högre än tidigare för värme, men lägre för el. De senare årens minskning av fastig- hetselen antas plana ut. Förklaringar är bland annat att uppgradering av ventilationssystem och frånluftsvärmepumpar verkar genom- föras i större utsträckning än tidigare och att hushållsel och verksamhetsel inte tycks minska. I Business as usual-fallet beräknas energieffektiviseringen i kom- munernas, landstingens och de kommunala bostadsföretagens bygg- nader uppgå till respektive . Business as usual-utvecklingen för värme bygger för åren 2015–2020 på de senaste fem årens trend. 19Transaktionskostnad är den insats som åtgår för köparen av en energiåtgärd, från det att idén om åtgärd uppstår, inklusive att skaffa information, undersöka möjliga alternativa utföranden, leta upp utförare eller leverantörer, förhandla med dem, beställa, hålla kontakter under utförandet, följa upp samt utvärdera genomförandet (jfr avsnitt 5.2.3). 20Business as usual () är ett något missvisande namn. Ett mer rättvisande namn skulle kunna vara benämning Nuvarande styrmedelsutveckling (Current Policies). Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Takten antas avta till i genomsnitt 0,5 pro- cent i överensstämmelse med lång- siktsscenario. För el antas de senaste årens minskning fortsätta , medan nivån därefter är oförändrad, eftersom effektivi- sering och standardökning tar ut varandra. Dagens bild av vilka de främsta hindren för energieffektivisering i bebyggelsen är stämmer enligt rapporten väl överens med den som gavs i den första studien. De mest framträdande hindren rela- terar till finansieringsfrågor, policyinstabilitet, osäkerheter och risker, brist på ekonomiska incitament, svårigheter att höja hyran i relation till renoveringskostnaderna, brist på kompetens samt brist- ande engagemang och kommunikation från ledningen. Målkon- flikter mellan energi, kulturhistoriskt bevarande och tillgänglighet samt otydliga önskemål om flexibilitet har också stor betydelse. I analysen har rapportförfattarna funnit starka skäl för att genom- föra energieffektivisering i form av åtgärdspaket i stället för att genomföra åtgärderna enskilt. Paketen bidrar både till ökad energi- effektivisering och till att göra renoveringen i sin helhet mer lönsam. Nya studier visar enligt rapporten att man för flerbostadshusen kan tappa och för lokalerna av den lönsamma potentialen, om åtgärderna utförs individuellt i stället för i paket.21 De gör därför antagandet att det är rimligt att nå halvvägs mellan beräkningsfallet Ingenjörspotential minus inverkan av transaktions- kostnader och åtgärdspaket samt beräkningsfallet Ingenjörspotential minus inverkan av transaktionskostnader. Minskningen av energi- användningen blir då . 3.3.4Möjligheter och hinder för att genomföra energieffektivisering i befintliga flerbostadshus Utredningen har uppdragit åt beställargrupp för energieffektiva flerbostadshus (BeBo) att redovisa bedömningar av följande frågor. 21 Kommuner och Landsting, miljarder skäl att spara!