sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Ordförrådsbrister, nedsatt språkförståelse och skrivsvårigheter drabbar den kommunikativa förmågan. Pragmatiska svårigheter kan påverka den metakognitiva förmåga som krävs för att anpassa sitt tänkande och beteende utifrån situationens krav. Språkförståelsebrister, både för talat och skrivet språk, kan leda till problem att korrekt värdera och strukturera information som behövs för skolarbetet. Slutligen leder svårigheter med begreppslig förmåga till problem att organisera begrepp och snabbt plocka fram rätt begrepp i nya situationer. Av forskningsöversikten framkommer att långvariga insatser och anpassningar är nödvändiga för elever med språkstörning. För att skapa goda möjligheter för eleverna att utvecklas i skolsituationen krävs samarbete över professionsgränser, vilket ibland medför att organisatoriska indelningar måste ifrågasättas och utmanas. Framgångsrika exempel för hur åtgärderna bör utformas finns, både inom landet och internationellt. I språk-/kommunikationsklasser leder dagligt samarbete mellan lärare och logoped till ökad kännedom om språkstörningens verkningar på skolarbetet, och mer individualiserade insatser möjliggörs genom återkoppling om konkreta verkningar av språkstörningen på skolaktiviteterna. Samarbetet kräver anpassning av arbetssättet från både lärare och logoped och förutsätter ömsesidig förståelse och respekt för varandras kompetenser. Lärare kan vara ovana vid att andra har synpunkter på hur deras undervisning bör utformas, och logopeder kan genom bristande kännedom om skolans organisation och arbetssätt ha svårt att göra resultaten av sina språkliga utredningar lättolkade och omsättbara i skolan. Stora vinster görs om samarbetet inte enbart omfattar planeringen av insatserna för elever med språkstörning utan utökas till att omfatta även genomförandet i klassrummet och senare utvärdering av insatserna (Tollerfield, 2003). För att förhindra att samarbetet upplevs som ett hot mot den egna yrkesrollen är det viktigt att en multidisciplinär kultur uppmuntras inom skolan (Hartas, 2004). 9.1 Angelägna svenska forskningsområden Jämfört med andra utvecklingsrelaterade tillstånd med påverkan på inlärningsförmåga och skolsituation är forskningen om språkstörning kraftigt underfinansierad. I en sammanställning i den vetenskapliga tidskriften jämfördes anslagstilldelningen till forskning om ADHD, autismspektrumstörning, dyskalkyli, dyslexi och språkstörning. Trots att språkstörning är sju gånger vanligare var tilldelningen av forskningsmedel endast en trettiondedel av anslagen som gavs till forskning om autismspektrumstörning. Tilldelningen till forskning om ADHD, med hälften så hög förekomst, var tjugo gånger högre (Butterworth & , 2013). Med lägre tilldelning blir språkstörning mindre synlig i den vetenskapliga litteraturen och kännedomen hos allmänheten sämre. Lägre tilldelning riskerar också leda till bristfällig vetenskaplig utvärdering av de utredningsmaterial och insatser som används i arbetet med barn och ungdomar med språkstörning. För att säkerställa kvaliteten på de insatser som görs för barn och ungdomar med språkstörning måste såväl utredningsmaterial som behandlingsprogram och pedagogiska insatser utvärderas vetenskapligt. Medan mycket av det utredningsmaterial som används i engelskspråkiga länder är väl utprovat finns endast ett fåtal svenska språktester med god psykometrisk kvalitet. Särskilt stor är bristen på material att använda vid utredning av flerspråkiga barn och ungdomar med språkstörning. Många engelskspråkiga tester och bedömningsmaterial, exempelvis skattningsformulär, bör översättas, anpassas till svenska förhållanden och normeras för en svensk testgrupp. Detta hade gjort utredningsresultat mer jämförbara och tillförlitliga. Även många av de insatser som görs då språkstörning har konstaterats är otillräckligt utvärderade och väl genomförda behandlingsstudier som jämför effekten av olika insatser behövs. Dessa bör jämföra effekten av olika skolplaceringar på språkutvecklingen och relatera måluppfyllelse till psykosocialt mående. Detta skulle belysa tidigare outforskade aspekter av samspelet mellan kraven som ställs i undervisningen och elevernas välbefinnande. Flertalet av de longitudinella studier av språkstörning och dess effekter som har sammanfattats i forskningsöversikten är utförda med engelska eller amerikanska deltagare. Dessa studier behöver replikeras i eftersom rutinerna för diagnostisering av språkstörning och åtgärderna som föreslås varierar mellan länder, vilket kan leda till att svårigheterna uttrycks något annorlunda hos svenska barn och ungdomar. I välkontrollerade undersökningar bör språklig och icke-språklig förmåga, psykosocial situation, måluppfyllelse och framtidsutsikter studeras hos elever med språkstörning. Även utbildningen av de yrkeskategorier som arbetar med språkstörning skiljer sig åt, vilket kan försvåra generalisering av forskningsresultaten till svenska förhållanden. Således bör även svenska studier av lärares och logopeders hantering av språkstörning i skolåren utföras. Epidemiologiska undersökningar, där förekomsten av svårigheter i ett oselekterat befolkningsutsnitt studeras, saknas i . Dessa studier kan ge säkrare besked om förekomsten av språkliga svårigheter i befolkningen än kliniska studier, som undersöker exempelvis hur många som har diagnostiserats. Genom epidemiologiska studier kan utvecklingen studeras också för de barn och ungdomar som inte uppfyller diagnoskriterierna, och därför inte alltid ges tillgång till samma typer av insatser. Genom att koppla denna information till dokumenterade specialpedagogiska insatser, exempelvis åtgärdsprogram, skulle information om utvecklingsgången och samförekomst av olika skolrelaterade svårigheter tydliggöras. Med grund i epidemiologiska data skapas också förutsättningar för folkhälsobaserade insatser (, , 2013). Med ett folkhälsobaserat arbetssätt – som i framgångsrikt har implementerats inom andra områden – skulle förebyggande språkliga insatser ges åt alla barn genom att kunskapen om språkstimulerande pedagogik och aktiviteter, samt om vanliga tecken på avvikande språkutveckling, förbättras hos de yrkesgrupper som arbetar med barn och hos allmänheten. Barn med en förhöjd risk för språkstörning, exempelvis barn som började tala sent eller som har ärftlighet för språkliga svårigheter, ges förstärkt stöd med riktade insatser. För barn och ungdomar med konstaterad språkstörning fokuseras insatserna på att minska språkstörningens konsekvenser och stärka barnets möjligheter att delta på lika villkor i skolarbete och fritidsaktiviteter. Med ett folkhälsobaserat perspektiv skulle således andelen barn och ungdomar i behov av specialistinsatser minska vilket skapar förutsättning för att logopedisk kompetens i större utsträckning kan användas för förebyggande insatser i förskola och skola. , C., Lockton, E., , J., , J., , G., McBean, K. & , J. (2012). The social communication intervention project: A randomized controlled trial of the effectiveness of speech and language therapy for school-age children who have pragmatic and social communication problems with or without autism spectrum disorder. , 47(3), 233-244. doi: 10.1111/j.1460- 6984.2011.00146.x , M., , S. & , E. (2015). Utveckling av skriftlig narrativ förmåga hos elever med språkstörning i ordinarie och särskild undervisningsgrupp. Magisteruppsats logopedi, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, . DSM-5 Task Force. (2013). Diagnostic and statistical manual of mental disorders : DSM-5 (5th ed.). Ax, A. & , E. (2013). Kommunlogopedi 2013 - Kartläggning av arbetsuppgifter, arbetsmarknad och framtidsutsikter. Magisteruppsats logopedi, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, . Bedore, L. & Peña, E. (2008). Assessment of bilingual children for identification of language impairment: Current findings and implications for practice. and Bilingualism, 11(1), 1-29. doi: 10.2167/beb392.0 Beitchman, J. H., , R., , M. & Patel, P. (1986). Prevalence of speech and language disorders in 5-year-old kindergarten children in the region. Disorders, 51(2), 98-110. (2012). Elever med språkstörning - Skiljer sig strategierna för elevernas utbildning beroende av elevernas ålder? Examensuppsats speciallärarprogrammet, . (2008). Bilingualism: The good, the bad, and the indifferent. Bilingualism: Language and Cognition, 12(01), 3-11. doi: 10.1017/s1366728908003477 Bishop, D. V. M. (2006). What causes Specific Language Impairment in children? Current Directions in Psychological Science, 15(5), 217-221. doi: 10.1111/j.1467-8721.2006.00439.x Bishop, D. V. M. (2014). Ten questions about terminology for children with unexplained language problems. , 49(4), 381- 415. doi: 10.1111/1460-6984.12101 Bishop, D. V. M., , J., , C., , J. & Weir, F. (2000). Conversational responsiveness in Specific Language Impairment: Evidence of disproportionate pragmatic difficulties in a subset of children. Development and Psychopathology, 12(02), 177-199. Bishop, D. V. M. & Edmundson, A. (1987). Language-impaired 4-year-olds: Distinguishing transient from persistent impairment. Disorders, 52(2), 156-173. Botting, N. (2005). Non-verbal cognitive development and language impairment. , 46(3), 317-326. doi: 10.1111/j.1469-7610.2004.00355.x Botting, N. & Conti-Ramsden, G. (2000). Social and behavioural difficulties in children with language impairment. Child Language Teaching and Therapy, 16(2), 105-120. Botting, N., Faragher, B., Simkin, Z., Knox, E. & Conti-Ramsden, G. (2001). Predicting pathways of Specific Language Impairment: What differentiates good and poor outcome? , 42(8), 1013-1020. Bowey, J. (2006). Clarifying the phonological processing account of nonword repetition. Applied psycholinguistics, 27(04), 548-552. doi: 10.1017/s0142716406220393 , J., , , , J. & O'Hare, A. (2007). A randomised controlled trial and economic evaluation of direct versus indirect and individual versus group modes of speech and language therapy for children with primary language impairment. Assessment, 11(25). Brackenbury, T. & , C. (2005). Semantic deficits in children with language impairments: Issues for clinical assessment. Language, in Schools, 36(1), 5-16. Briscoe, J., Bishop, D. V. M. & Norbury, C. F. (2001). Phonological processing, language, and literacy: A comparison of children with mild-to-moderate sensorineural hearing loss and those with Specific Language Impairment. , 42(3), 329-340. (2007). Problems of language and communication in children: Identification and intervention. Doktorsavhandling, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, Medicinska fakulteten, . & , G. (2008). Språkstörning vid neuropsykiatriska funktionshinder. I L. , U. . (Red. ), Logopedi (ss. , B., , G. & , U. (2006). ADHD and language impairment - A study of the parent questionnaire FTF (Five to Fifteen). European Child & Adolescent Psychiatry, 15(1), 52-60. doi: 10.1007/s00787-006-0508-9 Butterworth, B. & , Y. (2013). Understanding neurocognitive developmental disorders can improve education for all. Science, 340(6130), 300-305. doi: 10.1126/science.1231022 & , S. (2007). Livssituation för vuxna personer med språkstörning – djupintervjuer med tre tidigare specialskoleelever och deras föräldrar. Examensarbete logopedi, , intervention och teknik, . , M., , S., Segnestam, Y. & , L. (2008). Adult people with language impairment and their life situation. Communication Disorders Quarterly, 30(4), 237- 254. doi: 10.1177/1525740108326034 Cline, T. & , T. (2000). Language needs or special needs? : The assessment of learning difficulties in literacy among children learning English as an additional language: A literature review. Conti-Ramsden, G. & Botting, N. (2004). Social difficulties and victimization in children with SLI at 11 years of age. , , 47(1), 145-161. Conti-Ramsden, G., Botting, N., Knox, E. & Simkin, Z. (2002). Different school placements following language unit attendance: Which factors affect language outcome? , 37(2), 185-195. doi: 10.1080/13682820110116866 Conti-Ramsden, G., Botting, N., Simkin, Z. & Knox, E. (2001). Follow-up of children attending infant language units: Outcomes at 11 years of age. , 36(2), 207-219. Conti-Ramsden, G., Durkin, K., Nippold, M. & , M. (2012). Postschool educational and employment experiences of young people with Specific Language Impairment. Language, in Schools, 43(4), 507-520. doi: 10.1044/0161-1461(2012/11-0067) Conti-Ramsden, G., Durkin, K., Simkin, Z. & Knox, E. (2009). Specific Language Impairment and school outcomes. I: Identifying and explaining variability at the end of compulsory education. , 44(1), 15-35. doi: 10.1080/13682820801921601 Conti-Ramsden, G., Mok, P. L., Pickles, A. & Durkin, K. (2013). Adolescents with a history of Specific Language Impairment (SLI): Strengths and difficulties in social, emotional and behavioral functioning. Research in Developmental Disabilities, 34(11), 4161-4169. doi: 10.1016/j.ridd.2013.08.043 Conti-Ramsden, G., , M. C., Pickles, A. & Durkin, K. (2012). Developmental trajectories of verbal and nonverbal skills in individuals with a history of Specific Language Impairment: From childhood to adolescence. , , 55(6), 1716-1735. doi: 10.1044/1092-4388(2012/10-0182) Cordier, R., , N., Wilkes-Gillan, S. & Docking, K. (2012). The pragmatic language abilities of children with ADHD following a play-based intervention involving peer-to-peer interactions. doi: 10.3109/17549507.2012.713395 , M., Purdy, S. & Hand, L. (2010). Working with children with specific communication disorders: A professional development programme for teachers. Kairaranga, 11(1), 15-21. & , A. (2008). Referential communication in children with autism spectrum disorder. Autism, 12(4), 335-348. doi: 10.1177/1362361308091648 Danahy , K., Kohnert, K., Giang, P., Rentmeester , J. & Payesteh, B. (2014). Three treatments for bilingual children with primary language impairment: Examining cross- linguistic and cross-domain effects. , , 57(1), 172-186. doi: 10.1044/1092-4388(2013/12-0388) Delage, H. & Tuller, L. (2007). Language development and mild-to-mode rate hearing loss: Does language normalize with age? , , 50(5), 1300- 1313. doi: 10.1044/1092-4388(2007/091) Dockrell, J. & , G. (1998). The ways in which speech and language difficulties impact on children’s access to the curriculum. Child Language Teaching and Therapy, 14(2), 117-133. Dockrell, J. & , G. (2001). Children with specific speech and language difficulties - the teachers' perspective. , 27(3), 369-394. doi: 10.1080/03054980120067410 Dockrell, J. E., , G. & Palikara, O. (2011). Explaining the academic achievement at school leaving for pupils with a history of language impairment: Previous academic achievement and literacy skills. Child Language Teaching and Therapy, 27(2), 223-237. doi: 10.1177/0265659011398671 Dockrell, J. E., Messer, D., , R. & Ralli, A. (2003). Beyond naming patterns in children with WFDs - Definitions for nouns and verbs. , 16(2), 191-211. Dollaghan, C. & , E. (2011). Bilingual language assessment: A meta-analysis of diagnostic accuracy. , , 54(4), 1077-1088. doi: 10.1044/1092-4388(2010/10-0093) Durkin, K. & Conti-Ramsden, G. (2010). people with Specific Language Impairment: A review of social and emotional functioning in adolescence. Child Language Teaching and Therapy, 26(2), 105-121. doi: 10.1177/0265659010368750 Durkin, K., Fraser, J. & Conti-Ramsden, G. (2012). School-age prework experiences of young people with a history of Specific Language Impairment. , 45(4), 242-255. doi: 10.1177/0022466910362773 Durkin, K., Simkin, Z., Knox, E. & Conti-Ramsden, G. (2009). Specific Language Impairment and school outcomes. II: Educational context, student satisfaction, and post-compulsory progress. , 44(1), 36-55. doi: 10.1080/13682820801921510 Ebbels, S. (2014). Effectiveness of intervention for grammar in school-aged children with primary language impairments: A review of the evidence. Child Language Teaching and Therapy, 30(1), 7-40. doi: 10.1177/0265659013512321 Ek, U., Norrelgen, F., , J., , A., Hultby, E. & , E. (2012). Teenage outcomes after speech and language impairment at preschool age. Neuropsychiatric Disease and Treatment, 8, 221-227. & , A.-K. (2010). Beteende hos barn på språkskola - Jämförelser med normdata från barn med typisk språkutveckling. Kandidatuppsats logopedi, experimentell medicin, . & Gunterberg-Klase, L. (2015). Lärares kunskap, bemötande och omhändertagande av elever med språkstörning före och efter tre timmars fortbildning - En interventionsstudie. Magisteruppsats logopedi, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, . Gathercole, S. (2006). Nonword repetition and word learning: The nature of the relationship. Applied psycholinguistics, 27(04), 513-543. doi: 10.1017/S0142716406060383 Gathercole, S. & Baddeley, A. (1990). Phonological memory deficits in language disordered children: Is there a causal connection? , 29(3), 336-360. doi: 10.1016/0749-596X(90)90004-J & Kamhi, A. (1995). Novel word learning in children with hearing impairment. , 38(3), 630-642. , M., Roulstone, S., , T. & Enderby, P. (2006). speech- and language- impaired children: Linguistic, literacy, and social outcomes. Developmental Medicine & Child Neurology, 48(6), 489-494. doi: 10.1111/j.1469-8749.2006.tb01301.x , , , J. (2007). Differences in the nonword repetition performance of children with and without Specific Language Impairment: A meta- analysis. , , 50(1), 177-195. doi: 10.1044/1092- 4388(2007/015) (1997). Patterns of verb usage in Swedish children with SLI: An application of recent theories. First language, 17(50), 195-217. , , , J., Löfqvist, A., Mäki-Torkko, E. & Sahlén, B. (2004). Working memory and novel word learning in children with hearing impairment and children with Specific Language Impairment. , 39(3), 401-422. doi: 10.1080/13682820410001669887 & , U. (1995). Grammatical characteristics of Swedish children with SLI. , , 38(3), 589-598. doi: 10.1044/jshr.3803.589 Hartas, D. (2004). Teacher and speech-language therapist collaboration: Being equal and achieving a common goal? Child Language Teaching and Therapy, 20(1), 33-54. doi: 10.1191/0265659004ct262oa , L., , U. & , B. (Red.). (2008). Logopedi (1. uppl.). E., , P. & Plomin, R. (2013). Language Impairment from 4 to 12 years: Prediction and etiology. doi: 10.1044/2013_JSLHR-L-12-0240 Hedenius, M. (2013). Procedural and declarative memory in children with developmental disorders of language and literacy. Doktorsavhandling, , . Hedenius, M., , J., Tremblay, A., Adi-Japha, E., Verissimo, J., Dye, C. . . , M. (2011). Grammar predicts procedural learning and consolidation deficits in children with Specific Language Impairment. Research in Developmental Disabilities, 32(6), 2362-2375. doi: 10.1016/j.ridd.2011.07.026 (2009). Från tal- och språkklass till ordinarie klass i - En kvalitativ studie med utgångspunkt i vilka förutsättningar elever med grav språkstörning har att inkluderas i en ordinarie klass i . Examensuppsats specialpedagogik, specialpedagogik, . Helland, W. A., Biringer, E., Helland, T. & , M. (2012). Exploring language profiles for children with ADHD and children with Asperger syndrome. , 16(1), 34-43. doi: 10.1177/1087054710378233 Helland, W. A., Helland, T. & , M. (2012). Language profiles and mental health problems in children with Specific Language Impairment and children with ADHD. doi: 10.1177/1087054712441705 Helland, W. A., Lundervold, A. J., , M. & Posserud, M.-B. (2014). Stable associations between behavioral problems and language impairments across childhood – The importance of pragmatic language problems. Research in Developmental Disabilities, 35(5), 943-951. doi: 10.1016/j.ridd.2014.02.016 , , , C. & Tungström, F. (2011). Vad hände sen? Djupintervjuer med unga vuxna med språkstörning. Magisteruppsats logopedi, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, . , K., Salameh, E., , U. & , A. (2015a). A descriptive study of lexical organisation in bilingual children with language impairment: Developmental changes. , K., Salameh, E., , U. & , A. (2015b). Conceptual scoring of lexical organization in bilingual children with language impairment. Communication Disorders Quarterly. Howlin, P., Mawhood, L. & Rutter, M. (2000). Autism and developmental receptive language disorder: A follow-up comparison in early adult life. II: Social, behavioural, and psychiatric outcomes. , 41(5), 561-578. (2006). Årsrapport : Det går väl ganska bra? - Om hörselskadades situation i . (2009). Cognition and communication in children/adolescents with cochlear implant. Doktorsavhandling, Avdelningen för logopedi, foniatri och audiologi, Medicinska fakulteten, . C., , M., Brinton, B. & , S. (2002). Self-esteem in children with Specific Language Impairment. , , 45(4), 700-714. J., Beitchman, J. & Brownlie, E. (2010). Twenty-year follow-up of children with and without speech-language impairments: Family, educational, occupational, and quality of life outcomes. , 19(1), 51-65. doi: 10.1044/1058-0360(2009/08-0083) J., Beitchman, J. H., , A., , M., , L., , B., . Lam, I. (1999). Fourteen-year follow-up of children with and without speech/language impairments: Speech/language stability and outcomes. , , 42(3), 744. Kalnak, N., Peyrard-Janvid, M., , H. & Sahlén, B. (2014). Nonword repetition – A clinical marker for Specific Language Impairment in Swedish associated with parents’ language-related problems. PLoS One, 9(2), e89544. doi: 10.1371/journal.pone.0089544 Kamhi, A. & Catts, H. W. (2012). Language and reading disabilities (3rd ed.). Kan, P. F. & , J. (2010). Word learning in children with primary language impairment: A , , 53(3), 739-756. doi: 10.1044/1092-4388(2009/08-0248) Knox, E. (2002). Educational attainments of children with Specific Language Impairment at year 6. Child Language Teaching and Therapy, 18(2), 103-124. doi: 10.1191/265659002ct230oa Knox, E. & Conti-Ramsden, G. (2003). Bullying risks of 11-year-old children with Specific Language Impairment (SLI): Does school placement matter? , 38(1), 1-12. Kohnert, K. (2010). Bilingual children with primary language impairment: Issues, evidence and implications for clinical actions. , 43(6), 456-473. doi: 10.1016/j.jcomdis.2010.02.002 Kohnert, K. (2013). Language disorders in bilingual children and adults. , J., , J., , F., Harkness, A. & Nye, C. (2000). Prevalence and natural history of primary speech and language delay: Findings from a systematic review of the literature. , 35(2), 165-188. , J., , Z. & Nye, C. (2004). The efficacy of treatment for children with developmental speech and language delay/disorder: A meta-analysis. , , 47(4), 924-943. , J., , S. & Snow, P. (2013). Child speech, language and communication need re- examined in a public health context: A new direction for the speech and language therapy profession. , 48(5), 486-496. doi: 10.1111/1460-6984.12027 , J., , R., Parsons, S. & Schoon, I. (2012). The relationship between gender, receptive vocabulary, and literacy from school entry through to adulthood. doi: 10.3109/17549507.2012.721897 , J., , R., Schoon, I. & Parsons, S. (2009). Modeling developmental language difficulties from school entry into adulthood: Literacy, mental health, and employment outcomes. , , 52(6), 1401-1416. & Deevy, P. (2004). Lexical deficits in Specific Language Impairment. I L. Verhoeven & H. ), Classification of developmental language disorders (ss. Levlin, M. (2014). Lässvårigheter, språklig förmåga och skolresultat i tidiga skolår:En undersökning av 44 elever i årskurs 2 till 3. Doktorsavhandling, , . & Cleave, P. (2005). Roles of initiation and responsiveness in access and participation for children with Specific Language Impairment. , , 48(4), 868-883. doi: 10.1044/1092-4388(2005/060) (2007). Educational psychology and the effectiveness of inclusive education/mainstreaming. , 77(1), 1-24. doi: 10.1348/000709906X156881 & , C. (2005). Övergående eller bestående?