sou · H4B345 · 2017-01-01 00:00:00 — Tilläggas kan att indexfond 4 och fond E förvaltas av samma fondbolag och fon- derna D och F förvaltas av fondbolaget som också förvaltar index- fond 2. 53Return 4/1/2011 to 3/31/2016 SEK. (Här avrundad nedåt till närmaste heltal.) Årlig avgift är avdragen. 54Avrundat nedåt till en decimal. 55Avrundat nedåt till en decimal. Aktiv och passiv fondförvaltning I fondens faktablad anges bl.a. följande. Målet med förvaltningen är att ge andelsägarna en så hög avkastning som möjligt med hänsyn tagen till fondens risknivå. Fonden är en index- fond vars strategi är att så nära som möjligt följa utvecklingen hos [index]. … Fonden följer utvecklingen hos indexet i huvudsak genom att köpa de aktier som ingår i indexet. I fondens faktablad och informationsbroschyr anges bl.a. följande. Fonden är en aktieindexfond som i sina placeringar strävar efter att efterlikna det svenska [index]. … Fonden passar som en del i en lång- siktig placeringsportfölj. Fondens målsättning är att uppnå en värde- tillväxt som motsvarar utvecklingen för indexet och har som strategi att främst placera fondens medel i de aktier som ingår i indexet. Av- giften är därför lägre än för en fond med aktiv förvaltning. I fondens faktablad anges bl.a. följande. [Fonden] är en passivt, förvaltad indexfond med målsättningen att ge investerarna en förmögenhetsutveckling som i så stor utsträckning som möjligt följer utvecklingen för [index] … För att följa indexet investerar fonden huvudsakligen i de i index ingående aktierna. Fonden marknadsförs bl.a. på följande sätt: Få ett rekordbilligt sparande helt utan fondavgifter och med låg skatt. När du investerar i fonden, följer du alltså den svenska börsen i både upp- och nedgång. slipper du avgifter som annars är förknip- pade med investeringar i aktierna som finns i fondportföljen. I fondens faktablad anges bl.a. följande. [Fonden] har som målsättning att skapa en långsiktig värdetillväxt till väl avvägd risk. Med hjälp av analys och urval tar vi aktiva beslut att investera framför allt i medelstora och stora bolag med fokus på . Aktiv och passiv fondförvaltning Fonden har även möjlighet att placera av fondens medel i övriga nordiska länder. Vi har som målsättning att identifiera och investera i bolag med god lönsamhet och som vi bedömer har en inte alltför hög värdering i förhållande till dess intjäning, utdelning och kassaflöde. Vi undviker att investera i de allra minsta bolagen med be- gränsad omsättning på börsen. Fondens möjligheter att i sina place- ringar avvika från marknaden i en större omfattning kan försvåras i de fall antal bolag och likviditeten i den aktuella marknaden är begränsad. Vi jämför fondens utveckling med [index], ett återinvesterande svenskt aktieindex. I fondens faktablad och annan dokumentation om fonden anges bl.a. följande. Målet med förvaltningen är att ge andelsägarna en så hög avkastning som möjligt med hänsyn tagen till fondens risknivå. Fonden placerar i svenska aktier. Förutom i svenska aktier kan fonden placera av fondförmögenheten på de övriga nordiska aktiemark- naderna. Fonden förvaltas efter en så kallad Stock-picking-process. Urvalet av aktier i fonden baseras på en kombination av finansiell analys och ESG analys, dvs. analys av hur bolagen hanterar risker och möjlig- heter när det gäller miljö, sociala frågor samt affärsetik. Endast bolag som på ett bra sätt hanterar sina ESG risker och möjligheter samt är intressanta ur ett finansiellt perspektiv blir aktuella för fonden att in- vestera i. I samband med fusionen sänktes av- giften till nuvarande nivå och har fonden inget jämförelse- index. I fondens faktablad anges bl.a. följande. [Fonden] har som målsättning att skapa en långsiktig värdetillväxt till väl avvägd risk. Med hjälp av analys och urval tar vi aktiva beslut att investera i medelstora och stora bolag med fokus på . Fonden har möjlighet att placera av fondens medel i vissa länder utanför . Fondens förvaltningsinriktning är så kallad ”Value”, även kallad ””. Det innebär att vi beaktar ett flertal kvalitets- och valueparametrar vid sammansättningen av value- konceptet. Exempel på parametrar som beaktas är direktavkastning, svängningar i vinsten, avkastning på totala tillgångar med mera. Aktiv och passiv fondförvaltning som målsättning att identifiera och investera i vad vi anser vara under- värderade högkvalitativa bolag med starka marknadspositioner och en bevisad förmåga till lönsam tillväxt. Vi fokuserar inte på någon specifik bransch eller sektor. Fondens aktieinnehav är koncentrerat till ett be- gränsat antal bolag och dess avkastning kan komma att avvika betydligt från sitt index. Det innebär att fonden förväntas ha högre avkastnings- potential men också högre risk. Vi jämför fondens utveckling med [index], ett återinvesterande svenskt aktieindex. Inledningsvis bör framhållas att det huvudsakligen är fondbolagens informationsmaterial, dvs. faktablad, informationsbroschyr, produkt- blad och årsberättelser som har granskats. I den mån det varit möj- ligt har även marknadsföringsmaterial studerats, men för flertalet av fonderna i fråga har sådant material inte funnits att tillgå. Som framgår av det följande är innehållet i faktablad och informations- broschyr i stor utsträckning styrt genom tvingande lagstiftning, vilket delvis kan förklara språkbruket. Det studerade informationsmaterialet för de i stickprovet ut- valda och jämförda fonderna innehåller uppgifter och upplysningar som får anses vara sakliga, även om de ibland kan tyckas vara väl standardiserade och därmed tenderar att bli nästan intetsägande. Användandet av facktermer och uttryck som inte är självklara att förstå för en icke insatt person gör det vidare svårt att tillgodogöra sig informationen: Baserat på analys och förvaltarens urval placerar fonden i de aktier som bedöms ge attraktiv avkastning i syfte att uppfylla fondens mål. ... en aktiv investeringsstrategi som fokuserar på bolagsval snarare än branschval. Vi väljer de bolag som vi anser vara attraktivt värderade i förhållande till vår syn på bolagets framtida intjäningspotential och tar även hänsyn till bolagets vikt i jämförelseindex. Fondens målsättning är att öka i värde med hänsyn till fondens risknivå. Exempel på parametrar som beaktas är direktavkastning, svängningar i vinsten, avkastning på totala tillgångar med mera. Vi har som målsätt- ning att identifiera och investera i vad vi anser vara undervärderade högkvalitativa bolag med starka marknadspositioner och en bevisad för- måga till lönsam tillväxt. Aktiv och passiv fondförvaltning I den granskning som genomförde konstaterades att användningen av värdeladdade ord kan skapa en otydlig förväntansbild och att målsättningar blir svåra att förstå när de inte sätts i ett sammanhang eller har något att ställas i relation till. Av granskat material för de av utredningen jämförda fonderna är det inte möjligt att dra några slutsatser om att informationen angå- ende fondernas förvaltning är felaktig eller vilseledande. Det torde dock – även med beaktande av gällande reglering av informations- materialets innehåll och utformning – finnas utrymme att beskriva fondens möjlighet till diskretionära placeringsval på ett mer nyanserat och rättvisande sätt än vad som tycks göras, och med utgångspunkt i hur förvaltningen ser ut och hur fonden normalt förhåller sig till jämförelseindex. Ett jämförelseindex – för det fall det hänvisas till ett sådant – måste dessutom vara relevant för förvaltningen, i annat fall kommer beräknade nyckeltal inte att överensstämma med verk- ligheten. Det kan slutligen påpekas att de (i denna jämförelse) utvalda fonder vars placeringar görs med beaktande av hållbarhetsaspekter tillhandahåller information om t.ex. urvalsstrategier och uppföljning som kan anses vara mer klargörande än informationen om hur fonden i övrigt förvaltas. 5.7Informationskrav – gällande rätt och behov av regelförändringar Fondbolag och förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF- förvaltare) ska för varje värdepappersfond och specialfond upprätta en informationsbroschyr och ett faktablad. Motsvarande krav gäller också för andra AIF:er än specialfonder, om de marknadsförs i till icke-professionella investerare. För varje värdepappers- fond och specialfond ska det dessutom upprättas årsberättelse och halvårsredogörelser med krav på att ange omsättningshastighet och fondens avkastning jämförd med jämförelseindex (av årberättelsen och halvårsredogörelsen ska det gå att bedöma fondens utveckling och ställning) samt årlig, skriftlig information om kostnader för fonden (av vilken det ska framgå hur stor del av kostnaden som avser förvaltningskostnader). Aktiv och passiv fondförvaltning Bestämmelser om information till investerare finns i 4 kap. 15– 23 §§ lagen om värdepappersfonder respektive 10 kap. lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Bestämmelserna kom- pletteras av myndighetsföreskrifter.56 Beträffande faktablad för värdepappersfonder finns ytterligare bestämmelser i faktabladsförordning.57 Förordningen innebär, som tidigare nämnts, en fullharmonisering avseende formen och innehållet för faktablad. Inga andra uppgifter eller förklaringar ska ingå, om inte annat föreskrivs i förordningen (artikel 3.1). Fakta- blad ska vara enhetligt uppställda för att underlätta jämförelser av fonder, vilket är skälet till den fullharmoniserade och direkt tillämp- liga förordningen. Bladet ska ge en lättbegriplig och sammanfattande information om fondbolaget, fonden, förvaringsinstitutet, placering av fondmedlen och viss ekonomisk och kommersiell information. Det är viktigt att innehållet är lättförståeligt i sig självt och att texten inte baseras på hänvisningar till andra texter som är nödvändiga att läsa för att investeraren ska få en rättvisande bild av fonden. Bransch- specifika uttryck, tekniska och legala termer bör undvikas. Med upp- gifterna i faktabladet, liksom i informationsbroschyren, ska investe- rare kunna göra en välgrundad bedömning av sin tänkta investering och särskilt av den risk som är förenad med den.58 I Faktabladsförordningen görs, som nämnts, en uppdelning mellan indexfonder och övriga fonder (dvs. aktivt förvaltade fonder). Detta kommer till uttryck i förordningen genom främst bestäm- melserna om faktabladens beskrivning av ”Mål och placerings- inriktning” (artikel 7). Enligt förordningen ska det i detta avsnitt av faktabladet framgå om diskretionära investeringsval är möjliga för fonden och om detta inkluderar eller förutsätter hänvisning till en 56Finansinspektionens föreskrifter om värdepappersfonder och före- skrifter (FFFS 2013:10) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. 57Enligt 14 kap. 2 § i föreskrifter om förvaltare av alternativa investe- ringsfonder ska faktabladet för AIF:er vara utformat och i tillämpliga delar ha det innehåll som anges i EU:s faktabladsförordning. 58Värdepappersfonder utgör investeringsprodukter i den mening som avses i Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). Förordningen ska börja tillämpas . Av artikel 32 framgår dock att förvaltningsbolag (fondbolag) enligt definitionen i artikel 2.1 b i UCITS- direktivet, investeringsbolag som avses i artikel 27 i det direktivet och personer som ger råd om och säljer andelar i fondföretag som avses i artikel 1.2 i det direktivet ska undantas från skyldigheterna enligt förordningen om faktablad för Priip-produkter till och med den Aktiv och passiv fondförvaltning jämförelsenorm och i så fall vilken samt, i tillämpliga fall, handlings- friheten i förhållande till en jämförelsenorm och fondens indexmål. I Vägledning för upprättande av faktablad anges i detta sammanhang att ett fondbolag bör försöka formulera i hur stor utsträckning möjligheten till egna investeringsval kommer att utnyttjas och därvid reflektera över hur möjligheten till sådana val historiskt har utnyttjats samt hur möjligheterna ser ut för den specifika fonden med hänsyn till dess storlek och till egenskaperna på den marknad fonden placerar.59 Vidare ska i faktabladet fondens resultat redovisas i ett stapeldiagram (artikel 15). Där så är relevant ska även resultatet för jämförelseindex redovisas i stapeldiagrammet (artikel 18). I vägledning anges att en jämförelse med ett relevant jämförelseindex i stapeldia- grammet bör utgöra en del av faktabladet när det främjar möjlig- heten till jämförbarhet mellan fonder och utvärdering av fonden. För indexfonder har antagit kompletterande riktlinjer som påverkar utformningen av faktabladen.60 Av dessa riktlinjer och för- eningens vägledning följer att för sådana fonder ska det i faktabladet anges en sammanfattning av informationen om hur indexet kommer att följas och den valda metodens konsekvenser för investerare vad gäller deras exponering mot det underliggande indexet.61 När det gäller fonder vars innehav ligger nära dess jämförelse- index utan att uttryckligen utgöra en indexfond ger förordningen mycket litet utrymme för att dessa ska särredovisas på något särskilt sätt i faktabladen. Att lägga till nyckeltal är exempelvis inte tillåtet i faktabladen. I detta sammanhang bör det återigen erinras om att en indexnära fond inte per automatik utgör en s.k. dold indexfond (closet index tracking); så kan dock vara fallet om fonden är index- nära utan att korrekt informera om detta. Som tidigare nämnts har påbörjat ett arbete med att granska förekomsten av dolda indexfonder och behov av eventuell skärpning av informationskraven i detta avseende.62 presente- rades ett första resultat av arbetet. Granskningen visar att det finns 59Fondbolagens förening, Version , s. 14. 60Esma Riktlinjer för behöriga myndigheter och fondförvaltningsbolag ”Riktlinjer om börs- handlade fonder och andra frågor som rör fondföretag”, 2014/937SV. s. 9 b, 10, 13 och 14, se även Vägledning för upprättande av faktablad s. 16. 622015/SMSG/030, se protokoll Summary-Conclusions. Aktiv och passiv fondförvaltning ett segment av fonder som har en relativt låg aktivitetsgrad mätt i share och Tracking error, vilka därför potentiellt kan vara dolda indexfonder. Om de verkligen är det vet man dock först när infor- mationen om fonderna studerats närmare, vilket är nästa steg (se vidare nedan).63 Vissa tillsynsmyndigheter inom EES har, oberoende av studie, genomfört särskilda granskningar av förekomsten av dold indexförvaltning, däribland (se vidare nedan). Enligt ett uttalande av den brittiska tillsynsmyndigheten, Financial Conduct Authority (FCA), kommer myndigheten, som en del i en bredare granskning av konkurrensen inom kapitalförvaltningsbranschen, att fokusera på bl.a. investerares svårigheter att bedöma om man får valuta för sitt investerade kapital (getting value for money) och begränsade möjligheter att övervaka förvaltares prestationer (moni- toring the performance of asset managers). FCA avser att redovisa preliminära resultat av sin undersökning och att publicera en slutrapport senast i början av år 2017.64 Även den irländska tillsynsmyndigheten, , har aviserat en liknande granskning inom ramen för sin tillsyn, planerad att på- börjas under år 2016.65 5.8Tydligare information för ett medvetet fondval Förslag: För en värdepappersfond som inte är en indexfond ska fondbolaget i årsberättelsen redovisa aktivitetsmått eller, om så- dana mått inte kan beräknas, på annat sätt beskriva hur förvalt- ningen av fonden bedrivs. En investerare ska därigenom kunna göra en bedömning av den årliga avgiftens storlek i förhållande till fondens aktivitetsmått eller lämnad beskrivning. Aktivitets- mått eller beskrivning ska finnas tillgänglig på fondbolagets webb- plats. Detta ska också gälla för förvaltningsbolag med tillstånd att förvalta en värdepappersfond. 63Statement Supervisory work on potential closet index tracking. , /2016/165, s. 3 f. 64https:///news/fca-publishes-terms-of-reference-for-asset-management- market-study 65http:///press-area/press-releases/Pages/CentralBankprogrammeofthe medinspectionsinMarketsSupervision.aspx Aktiv och passiv fondförvaltning Även för förvaltare av alternativa investeringsfonder införs ett krav på att redovisa information om aktivitetsgrad i fond- förvaltningen. Informationskravet ska gälla för sådana förvaltare som marknadsför sina alternativa investeringsfonder till icke- professionella investerare i . I den föreslagna nya lagen om investeringsbolag ska finnas en motsvarande bestämmelse med krav på information om förvalt- ningens aktivitetsgrad. 5.8.1Skulle investerare vara betjänta av att nyckeltalet share redovisas? Det vanligaste skälet för att välja en aktivt förvaltad fond framför en indexfond torde vara möjligheten till överavkastning. Annat, såsom risknivå eller att det inte finns en indexfond inom ett önskat investeringssegment, kan naturligtvis också ha betydelse. En aktivt förvaltad fond vars innehav i praktiken motsvarar en indexfond ger dock inte någon reell möjlighet till överavkastning. Ju mer lik den aktivt förvaltade fonden är dess jämförelseindex, desto mindre chans att avkastningen blir bättre än index. Det är därför av be- tydelse för investeraren att veta hur lik en indexfond den aktivt för- valtade fonden är. share är, som framgått, ett mått som kan visa förvaltningens aktivitetsgrad genom hur mycket fondens inne- hav skiljer sig från innehavet i dess jämförelseindex. Uppgift om share för en fond kan därmed anses vara av betydelse för en presumtiv investerare. Ett antal omständigheter gör dock att nyckel- talet inte alltid är ett så enkelt mått att använda. share styrs bl.a. av det index som förvaltaren väljer att jämföra en fond med. Här finns ett första potentiellt problem; det är inte alla aktivt förvaltade fonder som har ett relevant jämförelse- index, t.ex. fonder med en mer specialiserad inriktning mot en viss bransch eller en blandfond. Att i sådant fall beräkna share på ett icke relevant index ger inte en rättvisande bild. Detsamma gäller om en fond har som investeringsstrategi att avstå från vissa aktier som ingår i dess jämförelseindex. Förvaltningen kan då förefalla aktiv i förhållande till andra fonder utan att förvaltaren löpande behöver ta några egna aktiva beslut, t.ex. fonder som enbart investerar i tillväxtbolag eller enbart i vissa branscher, men har ett bredare jäm- Aktiv och passiv fondförvaltning Investeringsstrategin är således också av betydelse för beräkningen av share. Tilläggas bör också att måttet bara speglar hur innehaven såg ut vid rapporteringsdatum; det kan t.ex. vara ett tillfälligt aktivt placeringsbeslut att investera i likhet med, eller i motsats till, ett jämförelseindex. En ensidig fokusering på måttet share skulle vidare kunna få till följd att aktiva fondför- valtare inte investerar i en aktie bara för att den finns representerad i fondens jämförelseindex och således skulle sänka fondens share, trots att förvaltaren gör bedömningen att aktien skulle bidra till överavkastning och ett mervärde för investeraren (eller skulle minska volatiliteten i fonden). Utöver valt jämförelseindex påverkas fondens share av fondförmögenheten och på vilken marknad fonden investerar. I Cremers och Petajistos forskning har gränsen för att definiera en aktivt förvaltad fond satts vid share om . Denna gräns har (tillsammans med Tracking error om ) även valts i Aktiespararnas fondutvärderingsverktyg Fondväljaren (se vidare nedan).66 Man bör emellertid ha i åtanke att forskningsresultaten bygger på data från amerikanska aktiefonder. I finns betydligt fler stora börsbolag att välja mellan än i exempelvis , vilket gör det lättare för USA-fonder att avvika kraftigt från jämförelse- index. Fonder som investerar på små marknader som domineras av ett flertal stora bolag i kombination med UCITS-direktivets risk- spridningskrav (jfr 5 kap. 6 § lagen om värdepappersfonder67) har däremot svårt att uppfylla ett krav på share om 60 procent.68 Det gäller alltså oavsett om förvaltningen uteslutande grundar sig i aktiva placeringsbeslut eller inte. Även svenska småbolagsfonder kan få problem men torde klara ett sådant krav, om de jämförs med index där storbolag ingår. För stora fonder kan även fondstorleken medföra ytterligare problem, då det finns ännu färre börsbolag att välja bland utan risk att fonden blir en för stor ägare. 66http:///lar-dig-mer/Sparportalen/Testa-din-fond/Hur-ar-Fondvaljaren- uppbyggd/ 67Som huvudregel får en värdepappersfond inte placera i en enskild tillgång. Fonden får dock ha fyra innehav som uppgår till högst av de samlade tillgångarna. Detta innebär att en värdepappersfond måste ha minst sexton olika innehav. 68Jfr beslut av norska Finanstilsynet om pålegg om retting vid forvaltning av aksjefond (gentemot ), ref. 14/5784, vari konstateras samma sak men påtalas att det inte är ett argument mot att ”benytte share som ett av flera mål for forvaltningen”. Aktiv och passiv fondförvaltning stiftningen ställer dessutom krav på att fondbolag inte får utöva väsentligt inflytande på portföljföretagen (jfr 5 kap. 20 § lagen om värdepappersfonder). Därför måste fondbolaget räkna samman inne- haven i alla fonder som bolaget förvaltar. Problemet gäller därmed även för små fonder hos stora förvaltare.69 granskning av förekomsten av dolda indexfonder inom EU visar betydelsen av att beakta aktiemarknadens storlek. Genom användning av tre olika nyckeltalsuppsättningar varierar andelen potentiellt dolda indexfonder inom EU mellan , varav högst andel erhölls när nivåerna för share och Tracking error sattes till . När nivåerna sänktes till halverades nästan andelen potentiellt dolda indexfonder (). Den lägre nivån av nyckeltalen ansågs vara mer relevant för medlemsländer med relativt små aktiemark- nader.70 Utöver att en investerare – vid valet av en aktivt förvaltad fond framför en jämförbar indexfond – har förhoppningar på en över- avkastning kan det antas att denne har förväntningar på att förval- taren i fråga är bättre och skickligare än den genomsnittlige förval- taren på samma marknad, och för detta är beredd att betala en högre förvaltningsavgift. I detta sammanhang bör dock påpekas att forskning på området talar för att om marknaden i fråga är väl analyserad och det finns många placerare som söker efter underpris- satta värdepapper är chansen liten att en viss förvaltare skulle vara så mycket bättre än genomsnittet. När det gäller breda aktiefonder som investerar i aktier i ett visst geografiskt område pekar viss forsk- ning på att aktivt förvaltade fonder i genomsnitt inte ger bättre avkastning än index med motsvarande inriktning.71 Man bör sam- tidigt komma ihåg att jämförelsen mellan indexfonder och aktivt förvaltade fonder är relevant enbart när den aktivt förvaltade fonden har ett brett placeringsunivers, som en viss geografisk marknad eller 69Lindmark, J. ”Flytta fokus till de riktigt små fondbolagen”, , . fondbolag 70Statement Supervisory work on potential closet index tracking. , /2016/165, s. 3 f. 71Otten, R. och Thevissen, K.,“Size Matter? Performance”, 2011, , Flam, H. och , R., : Performance, Persistence and Presence of Skill, of Paper no 14-04. Aktiv och passiv fondförvaltning För en fond med en mer specialiserad inriktning mot en viss bransch eller en viss placeringsstrategi finns det, som nämnts, ofta inget index som är relevant att jämföra med. Det torde alltså inte vara den högre risken (hög share) i sig som, av den genomsnittlige fondspararen, anses vara värd en högre avgift, utan snarare en skicklig förvaltning i syfte att uppnå över- avkastning.