sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — Etableringen för unga som har gått i gymnasiesärskolan har trots avsaknaden av nationella register på individnivå fått viss ökad uppmärksamhet . I avhandlingen rättvisa studerats etableringen för över 12 000 unga vuxna som har gått i gymnasiesärskolan.30 Avhandlingen visar att har sysselsättning i daglig verksamhet, förvärvsarbetar (de flesta med lönesubvention) och studerar. Utöver det var det som var utanför arbete, studier och daglig verksamhet (Not in Employment, Education or activity – ). Det är tydligt att det inte finns en modell som passar samtliga unga från gymnasiesärskolan eftersom det finns betydande skillnader i förutsättningar, handlingsutrymme och möjligheter bland dem. Därför krävs ett stöd som i hög grad är individanpassat. I avhandlingen konstateras att verksamheter såväl som administrering av ekonomiska stöd ofta präglas av ett könsneutralt perspektiv. Det är problematiskt eftersom det finns skilda förutsättningar att nå olika former av sysselsättning och samhällets stödinsatser måste därför ha ett könsperspektiv för att säkerställa likvärdighet. Tidigare studier har visat att drygt fyra av tio som hade aktivitetsersättning har gått i någon form av särskola.31 Bland unga som varken arbetar eller studerar utgör unga med aktivitetsersättning en betydande grupp. Av de 37 600 personer som hade aktivitetsersättning hade det för nedsatt arbetsförmåga och för förlängd skolgång. Det var omkring 17 600 kvinnor och omkring 20 000 män. Antalet personer med aktivitetsersättning har ökat . Detta beror på ett högt nybeviljande i kombination med att få lämnar ersättningssystemet. Liknande trender finns i flera andra länder.32 Av de som nybeviljats aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga noterar en uppgång av psykiatriska diagnoser, främst 30Arvidsson, J. (2016). Sysselsättning och social rättvisa – en nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning. 31Försäkringskassan (2012). med aktivitetsersättning – en studie om situationen för unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. 32Ds 2016:5 Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen. Vilka unga varken arbetar eller studerar? utvecklingsstörningar och hyperaktivitetsstörningar.33 Prognosen är att antalet unga med aktivitetsersättning kan komma att öka från knappt 39 000 till nästan 43 000 i slutet av 2021.34 genomförde en fördjupande studie kring aktivitetsersättningen efter att stödformen infördes. Som en del av det genomfördes intervjuer med unga med aktivitetsersättning samt med deras föräldrar.35 Det fanns stora variationer, bland annat i uppväxtvillkor, funktionsnedsättningar och vilket stöd de hade behov av bland de intervjuade ungdomarna. Några gemensamma drag var en samstämmig negativ bild av skoltiden, där flera lyfte fram utanförskap, brist på förståelse och anpassning av undervisningen samt mobbning från andra elever och även lärare. Flera lyfte att detta skapade negativa spiraler där de utvecklade sociala och psykiska problem i form av ätstörningar, sömnsvårigheter, aggressivitet, depressioner och självskadebeteenden. De lyfte också att skolan ofta agerade för sent och när problemen gått väldigt långt. Svåra hemförhållanden med föräldrar med missbruksproblem, psykiska problem eller funktionsnedsättningar var vanligt. Flera av de unga hade fått sina diagnoser långt upp i skolåldern. Av de intervjuade hade de flesta aldrig haft ett arbete och flera hade upplevt flera och långa perioder helt utan sysselsättning. Det fanns också exempel på att de påbörjat studier som de inte klarat av. Flera lyfte fram folkhögskolor som ett bra alternativ med lägre tempo och mer anpassad undervisning. Det fanns osäkerheter kring den egna förmågan att arbeta. Unga med aktivitetsersättning är den grupp som har det svårast att ta sig ur situationen att varken arbeta eller studerar jämfört med dem som har stöd från Arbetsförmedlingen och kommunen ().36 33Försäkringskassan (2016). 34Försäkringskassan (2016). Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde budgetåren 2016–2020. 35Försäkringskassan (2012). Personer med aktivitetsersättning, behov av stöd och hjälp för att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden – en kvalitativ undersökning genomförd med hjälp av djupintervjuer. 36Ungdomsstyrelsen (2012). Fokus 12 – levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning. Vilka unga varken arbetar eller studerar? 2.2.7Unga i samhällets vård lyfter i Individ- och familjeomsorg – lägesrapport fram att flera studier visar att det är vanligare bland placerade barn att gå ut grundskola utan fullständiga betyg och att sakna behörighet till gymnasiet. Den starkaste riskfaktorn för framtida psykosociala problem bland placerade barn är låga eller ofullständiga betyg från årskurs nio. Det är mindre vanligt att placerade barn vidareutbildar sig. Låg utbildningsnivå är en avgörande riskfaktor för arbetsmarknadsetablering.37 Unga som är i, eller har varit i, samhällets vård är därför sannolikt överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar. definierar placerade barn och unga som personer i åldern med som får vård i familjehem, jourhem, hem för vård eller boende (HVB) eller stödboende med stöd av socialtjänstlagen (SoL) eller lag med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). hade totalt 32 000 barn och unga heldygnsinsatser enligt SoL respektive LVU. Familjehem och jourhem är de vanligaste placeringsformerna. Bland pojkar och unga män är det vanligare att bli placerade på HVB-hem och i Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem än bland flickor och unga kvinnor.38 Det var 8 000 unga som var placerade enligt LVU. var av alla niondeklassare behöriga att söka något av de nationella programmen på gymnasiet. Motsvarande andel bland familjehemsplacerade var lägre, ytterligare lägre bland HVB- placerade och som lägst bland de som varit i flera olika placeringsformer (figur 2.9). I samtliga placeringsformer är det en lägre andel bland pojkar än bland flickor som är behöriga. 37Socialstyrelsen (2016). Individ- och familjeomsorg – lägesrapport . Tidigare studier har konstaterat vanvård i social barnavård och undermålig tillgång till undervisning för unga i hem för vård eller boende (HVB), se SOU 2011:61 Vanvård i social barnavård. och Skolinspektionen (2010). Undervisning vid Hem för vård eller boende, HVB – elever får inte den undervisning de har rätt till. 38Antalet placerade ensamkommande barn utan svenskt personnummer har ökat och är särskilt svåra att studera genom statistiken. innehåller statistik över placeringar endast de som har ett svenskt personnummer och inte asylsökande som ännu inte har fått uppehållstillstånd. Detta gör att det faktiska antalet placerade barn och unga är större än vad som framkommer genom den statistiken. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Figur 2.9 Gymnasiebehörighet bland placerade i familjehem och HVB, kohorter 1982–1997, efter placeringsform årskurs 9, procent Källa: (2016). Intervjuer med unga som skrevs in vid SiS ungdomshem 2012–2014 visar att bland de som var eller äldre hade av de unga kvinnorna och av de unga männen avbrutit sina gymnasiestudier. I åldersgruppen 16–hade av de unga kvinnorna och av de unga männen avbrutit sina grundskolestudier.39 En studie kring 20 barn och unga i samhällets vård som har haft omfattande insatser från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård visade att endast två av de nio pojkarna hade godkända betyg från högstadiet, jämfört med nio av elva flickor. Samma mönster gick igen när det gällde att studera . Även om underlaget är litet och inte kan generaliseras, pekar det mot att det finns skäl att framöver fördjupa sig i hur studieresultaten kan stärkas utifrån ett jämställdhetsperspektiv.40 Den genomsnittliga placeringstiden varierar mellan placeringsformer och olika grupper. Flickor har oftare kortare vårdtid jämfört med pojkar. av alla barn som placeras får en placering i tidig ålder och kan finnas inom samhälls- 39Uppgifter som har tagit fram till Samordnaren. av dem som skrivs in på har intervjuats. 40Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Barnavårdskarriärer – en studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård. Vilka unga varken arbetar eller studerar? vården, och då vanligtvis i familjehem. Av barn i HVB har en vårdtid på och många av de kortvariga placeringarna finns bland tonåringar.41 Av de drygt 1 300 unga som var intagna på SiS särskilda ungdomshem 2015 var knappt en tredjedel unga kvinnor och drygt två trededelar unga män. Något mindre än hälften skrevs ut . Ungdomar som begår allvarliga brott när de är i åldern kan dömas till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse, enligt lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Det är ett tidsbestämt straff med en maximal strafftid . Det finns 56 platser för unga som döms till sluten ungdomsvård. Det är nästan enbart unga män som döms till detta och den vanligaste strafftiden är mellan 6 och 12 månader.42 2.2.8Långvarigt utanför studier och arbete I avhandlingen vanmaktens logik (2009) illustreras hur det kan se ut för personer som har upplevt etableringsproblem med socialbidrag och arbetslöshet under en längre tid.43 Betydande utsatthet och svåra levnadsvillkor framträder i analysen som bygger på enkäter och intervjuer med 74 unga vuxna. De intervjuade återkom till ekonomiska konsekvenser med en oro för brist på pengar och en tillvaro präglad av fattigdom. Huvuddelen av de intervjuade hade svårt att klara vardagliga löpande utgifter för basala behov på försörjningsstödet. Många upplevde också en hopplöshet kring långvariga och växande skulder. Många unga beskrev hur ett liv på andras villkor ledde till vanmakt och beroende. Att tvingas underordna sig de regler som finns för att få stöd och för de beslut som fattas av myndigheter utan att se hur det ledde framåt upplevdes som frustrerande. Det fanns varierande erfarenheter av aktiveringsinsatser med övervikt åt att aktiviteter upplevdes som meningslösa, inte ledde någonvart och att insatsen snarare brutit ner självkänslan än byggt upp den. 41Socialstyrelsen & (2013). Placerade barns skolgång och hälsa – ett gemensamt ansvar. 42Statens institutionsstyrelse (2016). SiS i korthet 2015 – en samling statistiska uppgifter om SiS. 43Angelin, A. (2009). Den dubbla vanmaktens logik – en studie om långvarig arbetslöshet och socialbidragstagande bland unga vuxna. Vilka unga varken arbetar eller studerar? av social underordning, och då främst skam, var också ett stort problem. En majoritet av de intervjuade beskrev upplevelser av brist på respekt, förnedring och nedvärdering av den egna moralen. Alla intervjuade ville hitta andra försörjningsmöjligheter men de konstaterade en rad hinder. Det handlade ofta om individuella faktorer som ohälsa (ofta psykisk ohälsa med social fobi, ångest, depression eller ätstörningar), omfattande familjekonflikter och sociala problem. Många konstaterade att även om de lagt dessa problem bakom sig var det svårt att få en ordentlig andra chans eftersom få arbetsgivare anställer långtidsarbetslösa. Unga med erfarenhet av arbetslöshet upplever oftare stressrelaterade besvär som sömnproblem och oro jämfört med andra unga. Unga med icke-diagnostiserad psykisk ohälsa får ofta hantera sitt dåliga mående på egen hand. Generellt hanterar unga kvinnor och unga män psykisk ohälsa på olika sätt. Exempelvis är det mindre vanligt att unga män söker stöd hos vuxna utanför familjen.44 2.2.9Ytterligare grupper och perspektiv Det går att anlägga ett bredare hälsoperspektiv på frågorna. Kommissionen för jämlik hälsa definierar i sitt delbetänkande ojämlik hälsa som systematiska skillnader i hälsa mellan samhällsgrupper med olika social position. Detta kan fångas på flera olika sätt och utbildningsnivå används som en tydlig indikator. Personer med kort utbildning har kortare medellivslängd och högre dödlighet än personer med lång utbildning. Hälsa är både en förutsättning för och ett resultat av andra villkor och möjligheter, som utbildning, arbete och försörjning. Barns hälsa påverkas av familjebakgrund och det tidiga livet har på många sätt en avgörande effekt för utveckling och hälsa senare i livet.45 I en underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa konstateras att omfattande metastudier visar allt sämre psykisk hälsa, livstillfredsställese och självskattad kroppslig hälsa ju längre en person befinner sig i arbetslöshet. Vidare framkommer att sam- 44Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015). Modell för stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar. 45SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Vilka unga varken arbetar eller studerar? banden mellan arbetslöshet och missbruk går i båda riktningarna, men att arbetslöshet i sig ökar missbruksrisken, särskilt bland unga.46 Unga föräldrar är också en riskgrupp. Tidigare studier har visat att av de som har fått barn hade minst en treårig gymnasieutbildning vid ålder.47 Motsvarande andel bland dem som inte fått barn var . Skillnaden var som störst bland unga kvinnor där det skilde mellan de som var föräldrar och de som inte var det. Motsvarande andel bland unga män var också betydande (). –2010 var antalet föräldrar relativt . Antalet mödrar var mellan 1 200 och 1 300 och unga fäder mellan drygt 250 och knappt 330. Förklaringar till skillnaderna kan vara att unga kvinnor oftare får barn med något äldre män samt att yngre fäder inte alltid registrerar sig för faderskapet.48 Unga föräldrar kan ibland mötas med ifrågasättande från vuxenvärlden, såväl från anhöriga som från skola och andra aktörer. Det är stora variationer i hur skolor möter deras behov. För de unga föräldrarna finns flera utmaningar kring att slutföra sina studier och klara ekonomin vilket kan påverka den framtida etableringen i arbets- livet negativt, särskilt för kvinnor.49 Hemlöshet kan vara ett hinder för att slutföra studier och etablera sig på arbetsmarknaden. Det är svårt att med exakthet mäta hur många som är hemlösa. kartläggning 2011 visade att omkring 7 000 individer var hemlösa i åldersgruppen 18–(unga män och unga kvinnor). Bland dem fanns de som befann sig i akut behov av boende, boende på stödboende eller på kriminalvårdsanstalt, personer som bodde i mer långsiktiga kommunala boendelösningar och personer som själva ordnat kortsiktigt boende, exempelvis genom att bo hos vänner, bekanta eller släktingar.50 46Janlert, U. (2016). Arbete, arbetslöshet och jämlik hälsa – en kunskapsöversikt. 47Uppgiften gäller de som fyllde 2006–2010 bland de unga som var i åldern 15–2000. 48Ungdomsstyrelsen (2011). Unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. 49Ungdomsstyrelsen (2011). Gravid i plugget – vad kan skolan göra, , A. (2009). Den dubbla vanmaktens logik – en studie om långvarig arbetslöshet och socialbidragstagande bland unga vuxna samt , M., Grunow, D. & Aisenbrey, S. ”Work interruptions and young women’s career in , and the US” i Work, employment and society. 50Socialdepartementet (2014). Bostad sökes – slutrapport från den nationella hemlöshetssamordnaren. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Vilka som varken arbetar eller studerar och hur deras levnadsvillkor ser ut hänger samman med övergripande samhällsstrukturer. I kapitlet finns exempel på hur delar av de som varken arbetar eller studerar lever under väldigt knappa ekonomiska villkor, vilket aktualiserar fördelningspolitiska frågor. Det finns också exempel på hur diskriminering kan utgöra hinder för en del unga. Det är viktigt att fokusera på vilka strukturer som finns kring unga som varken arbetar eller studerar och vilken förmåga samhället har att ta tillvara ungas resurser och möta deras behov. 3 Samhällssektorer och aktörer I detta kapitel beskrivs samhällssektorer och aktörer som på olika sätt påverkar unga som varken arbetar eller studerar. Det är inte en fullständig redogörelse av alla aktörer och inte heller av nämnda aktörers hela uppdrag. Det finns flera sätt att beskriva relationen mellan olika samhällssektorer och aktörer och deras ansvar och insatser kring unga som varken arbetar eller studerar. Inom den offentliga sektorn är ansvaret för att erbjuda välfärdstjänster och möta behoven hos unga fördelat mellan flera aktörer på nationell, regional och lokal nivå. I direktiven till Samordnaren lyfter regeringen dessutom särskilt fram civilsamhällets och näringslivets betydelse. I figur 3.1 finns en överblick över sektorerna i relation till välfärdsproduktion.1 1 Modellen är hämtad från SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete – kartläggning och kunskapsöversikt och har vidareutvecklats av Samordnaren. Figur 3.1 Samhällssektorernas olika logiker utifrån välfärdstriangeln Ideell sektor, icke Källa: SOU 1993:82. Vidareutvecklad av Samordnaren. I modellen finns en skiljelinje mellan offentligt och privat. Utvecklingen har gått mot att aktörer inom civilsamhället och näringslivet utför sådana uppgifter som tidigare låg inom offentliga sektorn – exempelvis inom skola, vård och omsorg.2 De olika sektorerna flyter in i varandra på olika sätt (i figur 3.1 illustreras det med att det finns områden där sektorerna överlappar varandra och med att linjerna inte är heldragna). Inom skolans område bedrivs utbildning av såväl offentliga som enskilda huvudmän. gjorde en kartläggning 2013 som visade att av gymnasieskolorna bedrevs av enskilda huvudmän, och att av samtliga elever i gymnasieskolan gick i dessa skolor. Det var vanligast att skolor bedrevs i aktiebolagsform och mindre vanligt med exempelvis stiftelser, ideella och ekonomiska föreningar.3 De geografiska skillnaderna är betydande. I en del fall, som i och , går drygt hälften av eleverna i en skola som bedrivs i enskild regi. 2Jfr , L.J. ”Privatisering – varför och varför inte?” i , B. (red.) (2001). 3Skolverket (2014). Privata aktörer inom förskola och skola – en nationell kartläggning av enskilda huvudmän och ägare. Ett annat exempel är landets folkhögskolor.4 Drygt en fjärdedel av dessa är offentligägda (av kommuner och landsting) medan cirka tre fjärdedelar är folkrörelse, organisations-, stiftelse- och föreningsägda. Det är tydligt att det civila samhället har flera roller kopplat till unga som varken arbetar eller studerar. Det saknas dock en heltäckande bild av detta. Det civila samhällets organisationer samlar och företräder olika intressen bland medborgarna. De bedriver verksamheter och utför insatser inom området på eget initiativ och ibland på uppdrag av det offentliga. Det civila samhället har genom historien ofta varit snabba med att identifiera och svara på samhällsutmaningar, med att utveckla nya metoder och angreppssätt, och med att driva innovation. Det civila samhällets organisationer är i flera fall också arbetsgivare. Utöver det bedriver civilsamhällesaktörer en rad aktiviteter på ungas fritid vars syfte inte är att leda till studier eller arbete, men väl kan ha den funktionen, eller på andra sätt vara mycket viktiga för ungas etablering i samhället. För den enskilde unga individen är kanske den viktigaste sfären den personliga med familj, nätverk och relationer. Just familjens betydelse har lyfts återkommande i dialoger och möten som Samordnaren haft . Näringslivet är viktigt främst i sin roll som framtida arbetsgivare men är också välfärdsleverantörer inom en rad olika områden. Representanter för näringslivet bidrar, framför allt lokalt, i många projekt och insatser som riktar sig till unga som varken arbetar eller studerar. 4 Se Prop. 2005/06:192 Lära, växa, förändra – Regeringens folkbildningsproposition och Prop. 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning, se Studieförbunden (2016). För en bättre etablering av unga och asylsökande på arbetsmarknaden och Studieförbunden (2015). Studieförbundens verksamhetsplan 2016. Här ges korta beskrivningar av några av de aktörer som på olika sätt är betydelsefulla för unga som varken arbetar eller studerar. Näringslivet och arbetsmarknadens parter är inte med i uppräkningen. Arbetsförmedlingens övergripande mål är att underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att hitta varandra och att prioritera stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden och unga som riskerar långtidsarbetslöshet. I uppdraget ingår ett samarbete med kring arbetslivsinriktad rehabilitering som ska bidra till att fler människor med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa kan börja arbeta igen. Arbetsförmedlingen har även ett samordnande ansvar för vissa nyanländas etablering på arbetsmarknaden. () företräder barns och ungas rättigheter och ska driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . BO sammanställer också kunskap om barns och ungas livsvillkor, informerar och skapar debatt. () ska verka för minskad brottslighet och ökad trygghet i samhället. Myndigheten tar fram och sprider kunskap om brottslighet, brottsförebyggande arbete och rättsväsendet och stödjer lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ producerar också den officiella kriminalstatistiken. Centrala () uppdrag är att besluta om och betala ut studiestödet, det vill säga bidrag och lån till de som studerar i och utomlands, samt att hantera återbetalningen av lånen. betalar CSN ut till närmare 900 000 personer. Myndigheten ansvarar även för hemutrustningslånet som är ett lån för utländska medborgare, mestadels flyktingar, att starta upp sitt nya boende i . () ska främja lika rättigheter och möjligheter och motverka diskriminering. I uppdraget ligger bland annat att utöva tillsyn, medverka till att de som utsätts för diskriminering kan ta tillvara sina rättigheter samt att bedriva ett främjande och förebyggande arbete. arbetar för bättre folkhälsa genom att utveckla och stödja samhällets arbete med att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. administrerar den svenska socialförsäkringen som omfattar bidrag och ersättningar till barnfamiljer, sjuka och personer med funktionsnedsättningar. Socialförsäkringen omfattar i stort sett alla som bor eller arbetar i . Den är en viktig del av de offentliga trygghetssystemen och har stor betydelse, inte bara för enskilda, hushåll och företag, utan för hela samhällsekonomin. Ut- betalningarna omfattar mer än . utvärdering (IFAU) är ett forskningsinstitut som ska främja, stödja och genomföra uppföljningar och utvärderingar. Institutet utvärderar bland annat effekter av arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadens funktionssätt, effekter av reformer och åtgärder inom utbildningsområdet samt arbetsmarknadseffekter av socialförsäkringen. Kronofogden ska säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn, bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgarna och näringslivet samt motverka brottslighet. Myndigheten driver även in skulder och verkar för att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. prövar ansökningar från personer som vill bosätta sig i , komma på besök, söka skydd undan förföljelse eller ansöka om svenskt medborgarskap. Utöver det ansvarar myndigheten bland annat för att erbjuda boende under asylprocessen samt ersättning till kommun och landsting för personer som fått uppehållstillstånd. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tar fram kunskap om ungas levnadsvillkor och om det civila samhällets förutsättningar. Myndigheten ger bidrag till föreningsliv, kommuner och verkar för internationellt samarbete. Myndigheten fördelar statsbidrag för att starta eller utveckla samverkansmodeller för att stärka etableringen för unga som varken arbetar eller studerar. är förvaltningsmyndighet för beskattning, fastighetstaxering, folkbokföring och registrering av bouppteckningar. Myndigheten utfärdar id-kort för personer som är folkbokförda i samt bevakar statens fordringar. (Skolinspektionen) granskar skolor och bedömer ansökningar om att driva fristående skolor.