sou · H5B324 · 2017-03-28 00:00:00 — Utredningen anser dock att förslaget om utökad tillträdesrätt inte i sig ger anled- ning till någon förändring i det avseendet. 2 SOU 2007:43, s. 77. ombudens verksamhet bör således hanteras inom ramen för befint- liga resurser. I fråga om situationen för är det möjligt att förslaget kan leda till att myndigheten får ett ökat antal ärenden att hantera i form av t.ex. fler framställningar enligt 6 kap. 6 a § AML. Utredningen anser att det är svårt att uppskatta omfattningen av en eventuell ökning av ärendemängden hos . I vilket fall som helst bör det dock inte vara fråga om större förändringar än att det kan hanteras inom ramen för befintliga resurser. En möjlig utveckling som kan påverka staten är om det som en följd av att fler arbetsplatser kan bli föremål för besök från regionala skyddsombud uppstår fler situationer där arbetsgivare vägrar de regionala skyddsombuden tillträde. Det skulle nämligen i sin tur kunna leda till en ökning av antalet tvister på området som i slut- ändan måste avgöras av domstol. Huruvida en sådan ökning är sannolik och i så fall hur stor den kan tänkas bli är svårt att avgöra. Utredningens bedömning är dock att den föreslagna lagstiftningen inte kan anses medföra någon sådan ökning av arbetsbördan att den inte kan hanteras inom ramen för befintliga resurser. 15.2.5Andra konsekvenser av förslagen Som framgått inledningsvis ska utredningen överväga konsekven- serna av förslaget med utökad tillträdesrätt för de regionala skydds- ombuden även i en rad andra avseenden. De regionala skyddsombuden ska fungera som ett stöd i arbets- miljöarbetet på arbetsplatserna och har till uppgift att få igång ett lokalt arbetsmiljöarbete. Arbetsplatser som har en god arbetsmiljö i form av t.ex. genomtänkta riskförebyggande åtgärder och en hel- hetssyn på arbetsmiljön bör rimligtvis mer sällan vara föremål för händelser som kan bedömas utgöra arbetsmiljöbrott. Utredningens förslag kan därigenom möjligen ha positiva konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet och för en minskad förekomst av arbets- miljöbrott. Utredningen bedömer inte att förslaget kommer att få några konsekvenser av det slag som i övrigt anges i de förordningar som styr konsekvensbeskrivningen. Inte heller anser utredningen att förslaget för med sig några särskilda konsekvenser i förhållande till internationella åtaganden eller . Utredningen har vid framtagandet av förslaget om ändrad tillträdes- rätt övervägt alternativa lösningar. En lösning vore att låta situatio- nen kvarstå som den är (nollalternativet). En annan lösning vore att utöver att lägga till kollektivavtal som grund för tillträde även ändra medlemskravet så att tillträde föreligger både om man har eller brukar ha någon medlem på arbetsstället. Ytterligare ett möjligt förslag vore att inte begränsa de regionala skyddsombudens tillträdesrätt till krav på medlemmar eller kollektivavtal utan, i likhet med hur det ser ut i , ge tillträde till samtliga arbetsplatser i branschen. Konsekvenserna av nollalternativet skulle framför allt bli att till skillnad från utredningens förslag, skulle oklarheten om de regionala skyddsombudens tillträdesrätt i vissa fall kvarstå. Tydligast skulle konsekvenserna bli för arbetstagarorganisationerna som inte skulle få den förenklade administration som är följden av utredningens förslag. Utredningens förslag är bättre lämpat för att fånga upp ut- vecklingen på den svenska arbetsmarknaden. Att ändra även medlemskravet så att tillträde föreligger både när man har eller brukar ha någon medlem på arbetsstället skulle inte bidra till att förenkla hanteringen av regionala skyddsombuds till- trädesrätt. Konsekvensen skulle i stället bli att tillträdesfrågan för inblandade parter skulle riskera att bli mer otydlig. Ett förslag som innebär tillträde till samtliga arbetsplatser i branschen skulle innebära att i princip samtliga arbetsgivare skulle kunna bli föremål för besök från ett regionalt skyddsombud. En sådan utökning av tillträdet skulle få relativt likvärdiga konsekvenser jämfört med utredningens förslag. Som framgår ovan anser utred- ningen dock inte att det är en önskvärd ordning att helt ta bort kopp- lingen mellan de regionala skyddsombuden och arbetstagarorganisa- tionernas anknytning till arbetsställena. Genom utredningens förslag undviks även situationen att föra de regionala skyddsombuden när- mare en myndighetsliknande tillsynsroll. När det gäller de regionala skyddsombudens befogenheter har utredningen gjort bedömningen att det inte finns skäl att ändra det nuvarande regelverket. Alternativa förslag vore att antingen begränsa eller utöka befogenheterna. En annan möjlig lösning vore att före- slå olika befogenheter beroende på om ett regionalt skyddsombuds tillträde baseras på att det finns en medlem på arbetsstället eller om det är kollektivavtalskriteriet som är uppfyllt. Utredningen anser att samtliga alternativa förslag är mindre lämpade än att inte ändra befintliga regler om befogenheterna. De alternativa förslagen skulle riskera att öka oklarheten i lagstiftningen vilket i sin tur skulle kunna leda till negativa konsekvenser för en rad aktörer. Med hänsyn till den tidsåtgång som normalt krävs för beredning av lagstiftningsärenden anser utredningen att den tidigaste tidpunkten för när föreslagen lagändring bör träda i kraft är . Utredningen gör vidare bedömningen att det inte krävs några särskilda övergångsbestämmelser. I fråga om behovet av informationsinsatser om lagändringen ut- går utredningen från att arbetsmarknadens parter i sin verksamhet kommer att informera och sprida kunskap om ändringen. Även är ett lämpligt forum för information om ändringen. Någon särskild insats från staten på området bedöms dock inte nödvändig. 16.1Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Förslaget har behandlats i kapitel 14, avsnitt 14.7.1. I paragrafens tredje stycke föreslås ändringar på så sätt att ett regionalt skyddsombud får utses även för ett arbetsställe där en arbetstagarorganisation saknar medlemmar. Detta gäller under för- utsättning att arbetstagarorganisationen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren på arbetsstället. Vidare förordas en hänvisning till 6 kap. 9 a § i förtydligande syfte. Dessutom föreslås en språklig justering i samma stycke genom att ordet endast tas bort. Med formuleringen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal avses samma förhållanden som när det gäller utseende av lokalt skyddsombud enligt 6 kap. 2 § andra stycket. I förarbetena till andra stycket uttrycktes att skrivningen kom till för att samordna med förtroendemannalagens (prop. 1976/77:149, s. 415). I förarbetena till förtroendemannalagen angavs bl.a. att lagen gäller även under s.k. kollektivavtalslöst tillstånd, dvs. innan ett tidigare utlöpt kollektivavtal har kunnat ersättas med ett nytt. En förutsättning är dock att det gäller en organisation i förhållande till vilken arbetsgivaren brukar vara bunden av kollektivavtal och kan förväntas bli bunden genom nytt kollektivavtal (prop. 1974:88, s. 213). Adermon, A. och , M. (2015), Teknisk utveckling och jobbpolarisering, SNS Analys nr 28. , K. och Bruun, N. (2010), Upphandling och arbete i EU, för europapolitiska studier, Sieps 2010:3. All Music Agency () hemsida, material tillgäng- ligt på [] och []. , M. m.fl. (2006), Gränslöst arbete – socialpsykologiska per- spektiv på det nya arbetslivet, . , M. m.fl. (2012), Den utbredda flexibiliteten: Ett försök att beräkna förekomsten av lågreglerade arbetsvillkor, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 18, nr 1, . , M. m.fl. (2013), The Diffusion of Flexibility: Estimating the Incidence of Low-Regulated Working Conditions, Nordic journal of working life studies Vol. 3, No. , , Ingenjörer, (2015), En rättvisare bild av industrin. (2016), Commoditized workers: Case study research on labour law issues arising from a set of “on-demand/gig economy” platforms, , Vol. 37, No. 3, 2016. m.fl. (2011), De regionala skyddsombuden – en unik och viktig resurs för arbetsmiljöarbetet, . , M. m.fl. (2012), som kunskapsnation – klarar sig näringslivet utan storföretagen?, Globaliseringsforum Rapport nr 4, Entreprenörskapsforum. (2013), Vidta alla åtgärder som behövs – En rätts- vetenskaplig studie av arbetsgivarens ansvar att förebygga stress- relaterad ohälsa och uppnå en god psykosocial arbetsmiljö, , P. och Wadensjö, E. (2010), Bemannings- branschen 1998–2005: En bransch i förändring?, paper 6/2010, . Arbeids- og sosialdepartementet (2017), SV: Uppgifter om regionale verneombud, mejl till utredningen . Arbetarskydd (2017), Veidekke: två led av underentreprenörer, material tillgängligt på veidekke-max-tva-led-av-underentreprenorer-6819604 []. (2015), Promemoria avseende kompetensbehov hos vissa statliga myndigheter med anledning av flyktingsituationen, dnr 2015/0618. (2014), Redovisning av regerings- uppdrag. Arbetsmiljöansvar i entreprenad- inhyrningssituationer, dnr A2014/03401/ARM. (2015), Ändring av regleringsbrev för avseende , dnr A2014/1893/ARM och A2014/1848/SV (delvis). (2016a), Ändring av regleringsbrev för avseende , dnr A2016/00159/ARM. (2016b), Regleringsbrev för budget- avseende , dnr A2016/02473/ARM och A2016/02422/SV (delvis). (2011), Tillsynsmetoder mot arbetstagare och bygg- herrar, Tillsynsserien 1/2011. (2012), Förstudie om det fortsatta arbetet med utländska företag och arbetstagare, 2012:5. (2013a), Kunskapssammanställning, Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen, del I, Rapport 2013:11. (2013b), Kunskapssammanställning, Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen, del II, Rapport 2013:12. (2013c), Kunskapssammanställning, Arbetsmiljö för hyresarbetskraft – Inhyrdas fysiska och psykosociala arbetsmiljö, Rapport 2013:10. (2013d), Projektrapport om in- och uthyrning av arbetskraft. (2014), Projektrapport om beställaransvar, dnr JA 2013/111201, ingår som bilaga i Arbetsmarknadsdeparte- mentet (2014). (2015a), Digital arbetsmiljö, Rapport 2015:17. (2015b), Tillämpning av arbetstagarbegreppet i arbetsmiljötillsynen, rapport , dnr 2016/025895. (2016a), årsredovisning 2015. (2016b), mejl till utredningen . (2016c), Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydel- sen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall, Kunskapssammanställning 2016:2. (2016d), Den organisatoriska och sociala arbets- miljön – viktiga pusselbitar i en god arbetsmiljö. Vägledning till föreskrifter om organisatorisk och social arbets- miljö, AFS 2015:4. (2016e), Arbetsskador 2015, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2016:1. (2016f), Förslag till förändringar i kap 3 AML, skrift överlämnad till utredningen vid möte . (), Uppdatering AV-synpunkter, mejl till utredningen med förtydligande av (2016f). (2016h), sammanställning över de centrala arbetstagarorganisationernas redovisningar av regional skyddsombudsverksamhet , dnr 2015/003305 och 2015/013348. (2017a), om särskilda förebyggande insatser inom kvinnodominerat arbete, dnr 2015/010013. (2017b), Återrapportering – regeringsuppdrag om webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i , dnr 2016/019955. , M. m.fl. (2016), The Risk of Automation for in Countries: A Comparative Analysis, Social, Employment and Migration Working Papers, No. Arvas, F. (2011), in Europe – a study on their growth behaviors and job-creation, . Arvas, F. (2012), Egenanställning – en väg till arbete för långtids- arbetslösa, 0121. Bemanningsföretagen (2013a), Personalinhyrningen i , en studie av 600 arbetsgivares anlitande av bemanningsföretag 2012. Bemanningsföretagen (2013b), Bemanningsföretagen vill se arbets- skadestatistik för den moderna arbetsmarknaden, pressmeddel- ande . Bemanningsföretagen (2007–2016), Bemanningsföretagens årsrapporter –2016, separata dokument . Bemanningsföretagen (2016), Bemanningsföretagens årsrapport . Bemanningsföretagen (2017), Q4. (2016), Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2016. (2016), Högsta vinsten – ett fast jobb, . , O. m.fl. (1997), Medbestämmandelagen – lagtext med kommentarer, andra upplagan, Publica. SoU 1981/82:56, om beslut fattade av internationella arbets- konferensen vid dess sextiosjätte och sextiosjunde möten, m.m. (prop. 1981/82:166). 1989/90:AU8, Arbetsmiljö. 2006/07:AU8, Protokoll till konvention om arbetarskydd och arbetsmiljö m.m. 2007/08:AU4, konvention om ett ramverk för att främja arbetsmiljö, m.m. 2012/13:TU16, Yrkestrafik- och taxifrågor. 2013/14:TU14, Yrkestrafik. BrancheArbejdsmiljøRådene Social & Sundhed (2016), Finans/og Undervisning & Forskning, material tillgängligt på du-skal-lede-dig-selv/arbejde-paa-farten/i-tog-og-hoteller []. , E. och McAfee, A. (2014), The Second – Progress, and Prosperity in a Time of , . Burson-Marsteller (2016), The On-Demand Economy Survey, material tillgängligt på ondemand-survey/ []. (2016), Beyond Misclassification: The Digital Trans- formation of Work, , Vol. 37, No. 3, 2016. Ciett (2014), Economic Report 2014 Edition. Ciett (2016), Economic Report 2016 Edition. Codagnone, C. m.fl. (2016a), The Passions and the Interests: Unpacking the 'Sharing Economy', , JRC Science for Policy Report. Codagnone, C. m.fl. (2016b), The Future of Work in the ‘Sharing Economy’. Market Efficiency and Equitable Opportunities or Unfair Precarisation?, , JRC Science for Policy Report. COM(2014) 332 final, Meddelande om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020. COM(2016) 356 final, Meddelande om en europeisk agenda för del- ningsekonomin. COM(2017) 12 final, Meddelande om säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet. De Groen, W. P. och Maselli, I. (2016), The Impact of the Collaborative Economy on the Labour Market, CEPS Special Report No. De , V. (2016), The rise of the ”just-in-time workforce”: On- demand work, crowdwork and labour protection in the ”gig- economy”, . Del Sol, M. m.fl. (2005), L’intermédiation dans les relations d’emploi au travers des exemples du portage salarial et de l’intérim hautement qualifié, Rapport de recherche commandité et financé par la Dares, . Dir. 1997:83, Regleringen av distansarbete. Dir. 2010:128, Uppdragstagares rätt till ersättning i arbetslöshets- försäkringen. Dir. 2016:1, Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. Drahokoupil, J. och Fabo, B. (2016), The platform economy and the disruption of the employment relationship, ETUI Policy Brief No. 5/2016. Ds 1988:61, Regionala skyddsombud. Ds 2002:56, arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2003:27, Företags- och anställningsformer i förändring. Ds 2013:19, Svenska framtidsutmaningar. Slutrapport från regeringens . Ds 2015:29, Skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställ- ningar. Du&jobbets hemsida, material tillgängligt på studie-visar-96-000-skyddsombud/ []. Egenanställningsföretagens (2016a), Medlemmar, mejl till utredningen . Egenanställningsföretagens (2016b), telefon- intervju med ordföranden i organisationen . Egenanställningsföretagens (2016c), Re: Frågor om egenanställda, mejl till utredningen . Egenanställningsföretagens , material tillgängligt på []. EIM (2011), de , J. m.fl., Do SMEs create more and better jobs?, . (2006), Ordning och reda om outsourcing, . , R. i , F. m.fl. (1994), Löntagarrätt, kap. 7. Arbetet, reviderad upplaga, . Ekonomiska och sociala kommittén (1996), yttrande om Nya teknologiers inverkan på sysselsättningssituationen (97/C 66/20). Entreprenörskapsforum (2016), Entreprenörskap i , Nationell rapport . EPRS (2016), The Cost of Non-Europe in the Sharing Economy, . , B. och , K. (2014), Arbetsmiljölagen – Med kommentar, fjortonde upplagan, . (2003), Kommissionens rekommendation av om definitionen av mikroföretag samt små och medel- stora företag (2003/361/EG). EU-Osha (2016), , D. och Wadsworth, E., Contexts and arrangements for occupational safety and health in micro and small enterprises in the EU – SESAME project. Eurofound (2012a), Fifth European Working Conditions Survey, Publications Office of Union. Eurofound (2012b), Income from work after retirement in the EU, Publications Office of Union. Eurofound (2015a), New forms of employment, Publications Office of Union. Eurofound (2015b), Nya anställningsformer – Sammanfattning, Publications Office of Union. Eurofound (2016), Exploring the fraudulent contracting of work in Union, Publications Office of Union. Eurofound och (2017), Working anytime, anywhere; The effects on the world of work, Publications Office of Union och the International Labour Office. Felländer, A. (2015), Digitaliseringens möjligheter och utmaningar i delbetänkande Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65). i (2017), RE: Fransk lagstiftning om mejlpolicy i kraft 1/1-17, mejl till utredningen . Franska staten (2017), material tillgängligt på public.fr/professionnels-entreprises/vosdroits/F31620 []. B. och , T. (2015), Digital Disruption framtiden – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65). (1996), De regionala skyddsombudens verksamhet, Arbets- livsrapport 1996:22, . Fölster, S. (2015), De nya jobben i automatiseringens tidevarv, . Företagarna (2016), Småföretagsbarometern 2016, Riksrapporten. (2012), Skyddsombudens erfarenheter 2012, Lands- organisationen i . , och , S. (2016), Trakasserier av skyddsombud, i . Glavå, M. och , M. (2016), Arbetsrätt, tredje upplagan, . Global Entrepreneurship Monitor (2001), 2001 Executive Report. , H. och , K.-I. (2014), Arbetsmiljölagen – Kommentarer och författningar, 17:e upplagan, . (2016), Rapport: Trender i arbetslivet, En under- sökning för , Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv. , S., och Krueger, A. (2015), A Proposal for Modernizing Labor Laws for Twenty-First-Century Work: The ”Independent Worker”, , , Discussion Paper 2015-10. , F. m.fl. (2013), Var skapas jobben? En om dynamiken i svenskt näringsliv 1990 till 2009, Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi 2013:3. , F. m.fl. (2016), Digitaliseringens dynamik – en ESO- rapport om strukturomvandlingen i svenskt näringsliv, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2016:4. (2006), The of Crowdsourcing, Wired Magazine . , J., Crowdsourcing: A Definition, , material till- gängligt på crowdsourcing_a.html []. Huws, U. (2015), Online labour exchanges, or ‘crowdsourcing’: im- plications for occupational safety and health, European Occupational Safety and . Huws, U. och , S. (2016a), Size of the UK’s “Gig Economy” revealed for the first time, , material tillgängligt på fb97-43a6-9346-24242695a183/crowd-working-surveypdf.pdf []. Huws, U. och , S. (2016b), New estimate of the size of Dutch ‘Gig Economy’, , material tillgängligt på 189da359dc2b/crowd-working-survey-netherlands-finalpdf.pdf []. Huws, U. och , S. (2016c), Character of ’s ‘Gig Economy’ revealed for the first time, , material tillgängligt på uploads/2016/09/crowd_working_survey_Austria.pdf []. Huws, U. och , S. (2016d), Size of ’s ‘Gig Economy’ revealed for the first time, , material tillgängligt på 2016/03/crowd-working-survey-swedenpdf.pdf []. , och , T. (2016), Between two stools: occupational injuries and risk factors for temporary agency workers, 9.3 (2016). IAF (2016), Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen – Kartlägg- ning initierad av IAF, Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen 2016:3. (2016), Application of International Labour Standards 2016 (I), Report of on the Application of Conventions and Recommendations, Report III (Part 1A), , 105th Session, 2016. (2001), Fri aktör, egenanställd, ny daglönare!? – En summering, IT-observatoriePM 14:2001. , material tillgängligt på []. IVL (2014), , A-B. m.fl., Arbetsmiljö för anställda i be- manningsföretag – Hur kan ett väl fungerande arbetsmiljöarbete utformas?, Rapport , IVL . (2016), Farrell, D. och Greig, F., The Online Platform Economy – Has Growth Peaked? Just Arrived AB:s hemsida, material tillgängligt på []. Kansliet för strategisk analys (2014), Strategiska trender i globalt perspektiv – 2025: en helt annan värld?, . , L. och Krueger, A. (2016), The and Nature of Alternative Work Arrangements in the , 1995–2015, , NBER Working Paper (2017), Kollektivavtalens täckningsgrad samt organi- sationsgraden hos arbetsgivarförbund och fackförbund, Sociolo- giska institutionen , Research Reports 2017:1, uppdaterad . (2012), Konjunkturläget . Bemanningsbranschen – en liten bransch på frammarsch. (2013), Osund konkurrens i offentlig upphandling – Om lagöverträdelser som konkurrensmedel, Rapport 2013:6. (2015), Den offentliga marknaden i – En empirisk analys av den offentliga sektorns samlade inköp, 2015:4. och (2015), Siffror och fakta om offentlig upphandling – Statistik om upphandlingar som genomförts , rapportserie 2015:9. , och , J. (2016), Anställningsförhållandet – Inledning till den individuella arbetsrätten, fjärde upplagan, . Laurelii, E. (2008), Equal egenanställning Ett projekt för framtiden?, LO (2011a), , M och LO, Anställningsformer – Fast och tidsbegränsat anställda efter klass och kön –2011. LO (2011b), Regionalt skyddsombud – en handledning från LO och . LO (2015), De regionala skyddsombuden får allt svårare att verka i sitt uppdrag, skrivelse till regeringen , LO:s dnr 2015007. Lunning, L. och Toijer, G. (2010), Anställningsskydd – En lagkom- mentar, tionde upplagan, Juridik. , L. och Strandell, A.-C. (2006), Att definiera och mäta flytt av produktion, (ITPS, nu- mera Tillväxtanalys), A2006:005. (2015), A Labor Market that Works: Connecting Talent with Opportunity in the Digital , . (2016), Independent Work: Choice, Necessity and the Gig Economy, . (2017), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2016, . uppslagsverk (2017), tillgängligt på delningsekonomi []. (2016), Judge Overturns Uber’s Settlement With Drivers, , material tillgängligt på settlement-california-drivers.html []. Novus (2016a), SV: Hur många egenanställningsföretag gick Novus frågor ut till? Hur många har egenanställningen som huvudsaklig sysselsättning?, , mejl till utred- ningen . Novus (2016b), , Branschindikator för egenanställning. (2011), EU och arbetsrätten, fjärde upplagan, Juridik. (2015), In It Together: Why Less Inequality Benefits All, ONS (2016), The feasibility of measuring the sharing economy, Office for National Statistics. (2015), Dags för byggbranschens aktörer att anpassa sig till framtiden? Förändringar av byggbranschen och sam- spelet mellan arbetsmarknadens parter, . , J. och , L. (2014), Behovet av en flexibel arbets- marknad – egenanställning som en möjlig lösning, i Braunerhjelm, P. och , J. ), En fungerande arbetsmarknad – nyckel till innovation och kunskapsdriven tillväxt, Report 2014. (1999), Självanställningen – En ny arbetsmarknads- , . (2013), Bemanningsanställdas anställningsvillkor på svensk arbetsmarknad, universitets Linnécentrum för integrationsstudier (SULCIS), Rapport 2013:02. Prassl, J. och Risak, M (2016), Uber, Taskrabbit, : Platforms as Employers? Rethinking the Legal Analysis of Crowdwork, , Vol. 37, No. 3, 2016. 1973:130, Åtgärder för bättre arbetsmiljö. 1974:88, Förslag till lag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen m.m. 1975/76:105, Förslag till arbetsrättsreform m.m. 1976/77:149, Arbetsmiljölag. 1981/82:166, med anledning av beslut fattade av internationella arbetskonferensen vid dess sextiosjätte och sextiosjunde möten, m.m. 1989/90:19, Förslag till ändringar i arbetsmiljölagen. 1990/91:140, Arbetsmiljö och rehabilitering. 1993/94:186, Ändringar i arbetsmiljölagen. 2002/03:109, Sjösäkerhet. 2006/07:44, protokoll till konvention om arbetarskydd och arbetsmiljö m.m. 2007/08:62, Ny instansordning för arbetsmiljöärenden. 2007/08:69, konvention om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö, m.m. 2008/09:5, Bättre genomförande av EG:s byggplatsdirektiv.