sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Det bästa är att ta reda på vad eleven själv tror blir bäst och att låta eleven veta att hen inte är ensam i sitt arbete, utan att arbetet ska fortsätta med gemensamma ansträngningar från skola, hem och eventuella andra aktörer. 8.9Sammanfattning av hur rektor, lärare och övrig personal hanterar frånvaro Utredningen ska belysa hur rektor, lärare och övrig skolpersonal hanterar frånvaro. I att hantera frånvaro ingår att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro samt att samverka. Utredningen kon- staterar att det finns brister i hur frånvaro hanteras när det gäller att uppmärksamma och utreda frånvaro vilket sammanfattats under 71Utredningens möte med ESS-gymnasiet, 20161020. 72Arvidsson, M. m.fl. (2012). Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting. 73Konstenius, V. & , M. (2010). Tillbaka till skolan. i arbete med hemmasittande barn och ungdomar. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro När kartläggning inte görs eller utförs bristfälligt riskerar det att leda till att fel åtgärder sätts in. Utredningen har främst haft kontakt med skolor och kommuner som har haft ett organiserat arbete för att hantera frånvaro. När- varoteam beskrivs vara ett fungerande sätt att hantera frånvaro.74 finns rapporter om att det är svårt att lyckas med att få elever tillbaka i skolgång. I kapitlet om Samverkan diskuteras att det behövs en utprövad modell för att arbeta med omfattande frånvaro. 8.10Viljan att främja närvaro men fokus på att åtgärda frånvaro I utredningen framkommer generellt att skolor huvudsakligen arbetar med att åtgärda frånvaro när den väl har uppstått, och i mindre ut- sträckning med att främja närvaro och förebygga frånvaro. Samma slutsats dras också i en rapport från : I vår kartläggning framkommer få exempel på arbete mot skolfrånvaro som görs innan eleverna varit frånvarande, vilket kan betyda att sådant arbete är sällan förekommande eller att ”främja närvaro och förebygga frånvaro i skolan” endast uppfattas vara insatser riktade mot frånva- rande elever. De rådande idealen för arbetet i staden verkar baseras på ett förebyggande perspektiv som handlar om att stoppa eller lindra de faktorer som gör att eleverna är skolfrånvarande. Däremot verkar främj- ande perspektiv på elevers skolnärvaro som bygger på att stärka det som är bra vara mindre vanligt förekommande.75 Utredningen har varit i kontakt med skolor, kommuner och andra aktörer med anknytning till skolan som uttrycker att de vill arbeta för att förebygga frånvaro och främja närvaro och som också har inlett ett sådant arbete. De här ansatserna, viljan och arbetet behö- ver stödjas och stärkas.76 En viktig uppgift för att lyckas med att både främja närvaro för alla elever och förebygga samt åtgärda från- varo är att konkretisera vad det arbetet innebär. Aktörer som utredningen har varit i kontakt med påpekar att det behövs mer konkreta råd till skolor om hur de kan främja närvaro. 74Se t.ex. , M. m.fl. (2012). Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting. 75Wallström, H & , E. (2015). Skolnärvaro/skolfrånvaro. Kunskapsöversikt och kart- läggning av arbete med skolnärvaro/skolfrånvaro i . 76Fostvedt, U. m.fl. (2011). Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Detta framförs även i en rapport från kommun77 och i en rapport från för livet och den ideella före- ningen Prestationsprinsen (2016), där av de 186 deltagande kommunerna anser att riktlinjerna för arbetet med problematisk frånvaro från skolmyndigheterna inte är tillräckligt tydliga. Ett material som rektorer och lärare har att stödja sig på när det gäller att främja närvaro är allmänna råd om arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda från- varo i skolan.78 De allmänna råden utgår från lagar, förordningar och föreskrifter. De allmänna råden grundar sig bland annat på bestäm- melserna om skolplikt och att rektorn vid ogiltig frånvaro ska in- formera elevens vårdnadshavare . I kommentarerna till de allmänna råden, vilka syftar till att underlätta förståelsen av de all- männa råden, står att främjande insatser innebär att arbeta över- gripande och förebyggande för att öka elevers närvaro. Som exempel på främjande insatser anges anpassning av undervisningen till elevens behov, elevers delaktighet, ett gott skolklimat med goda relationer mellan elever och mellan elever och lärare samt god schemaläggning med få håltimmar. Vidare anges att elevhälsan behöver utgöra en del av det närvarofrämjande arbetet. 8.10.1Vad innebär det att främja närvaro? allmänna råd om arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro utgår från befintlig reglering och är rekommendationer om hur lärare, rektorer och huvudmän kan eller bör handla för att uppfylla kraven i bestäm- melserna. Råden syftar till påverka utvecklingen i en viss riktning och till att främja en enhetlig rättstillämpning. I utredningens enkät om elevhälsans arbete med frånvaro79 tyder svaren på att det är svårt att särskilja hälsofrämjande från förebyggande och åtgärdande arbete och en viss begreppsförvirring verkar råda. Utredningen tolkar det som att det inte är tillräckligt tydligt vad som avses med att främja närvaro. I en rapport om ökad skolnärvaro i 77Health Navigator (2016). Förbättrade livsvillkor för barn och unga i . 78Skolverkets allmänna råd (SKOLFS 2012:34) om arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro framgår också att det är vanligt att närvarofrämjande arbete blandas samman med att hantera frånvaro när den väl har uppstått.80 Utred- ningen anser därför att huvudmän, rektorer, lärare och elevhälso- personal behöver ökad tydlighet och vägledning i det närvarofrämj- ande arbetet. Utredningen bedömer att elevhälsan har en central roll i att främja närvaro. Utredningen ser att elevhälsans förebyg- gande och hälsofrämjande arbete behöver definieras tydligare. Detta skulle kunna bidra till att tydliggöra och förbättra skolans närvaro- främjande arbete. Utredningen återkommer till elevhälsans roll i kapitel 10, Elevhälsan. 8.11Exempel på närvarofrämjande åtgärder I utredningens uppgifter ingår att ge förslag på hur närvarofrämjande åtgärder kan förbättras. Frågan besvaras kontinuerligt i betänkandets olika kapitel med exempel på arbeten och lösningar i kommuner och skolor som utredningen har varit i kontakt med. I det här stycket gör vi en sammanfattande genomgång av exempel på vad som har framhållits som viktigt för att öka närvaron. I diskussionen under stycke 8.10.1 tar utredningen upp att det upplevs som oklart vad som avses med närvarofrämjande arbete. Det saknas forskning och beprövad erfarenhet avseende vilka åtgärder som främjar närvaro. Nedanstående punkter är exempel på erfarenheter som har framförts till utredningen, eller faktorer som i svenska rapporter har angetts som positiva för att öka närvaro. Det finns exempel på att ihärdigt och systematiskt arbete med när- varoregistrering resulterar i minskad frånvaro.81 I Stad pågår ett arbete med att minska frånvaro genom att en förbättrad registrering på lågstadiet, kombinerat med ett förbättrat samarbete mellan skola, 80Jansson, M. (2016). Arbete för ökad skolnärvaro i – en studie i identifie- rade framgångsfaktorer. 81Se t.ex. , M. (2016). Arbete för ökad skolnärvaro i . En studie i identifierade framgångsfaktorer. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatri. I projektplanen be- skrivs att ingångsvärdet är en rapporterad frånvaro som överstiger hos av eleverna i årskurs 1–3.82 Även giltig frånvaro är inräknad. Utredningen har även varit i kontakt med andra kommuner som uppvisar liknande uppgifter på omfattningen av frånvaron. Utredningen har tagit del av flera exempel på skolor som i en ut- talad strategi för att öka närvaron har en ansvarig person på skolan som kontinuerligt följer upp frånvaron, eller en gång tillsammans med rektor (se kapitel 5, Frånvaro måste uppmärksammas). 8.11.2Elevernas tillgång till vuxenrelationer på skolan En dålig relation mellan elev och lärare kan bidra till frånvaro.83 Dåliga relationer kan bero på en mängd faktorer som täta lärar- byten, stress hos lärare och stora klasser. En elev med stora svårig- heter kan behöva en tydlig och stark relation för att elevens svårig- heter inte ska bli övermäktiga. Om eleven upplever att läraren inte har tid kan det kännas som en dålig relation och likaså om frånvaro inte uppmärksammas. Dessa faktorer behöver sålunda adresseras för att främja närvaro. Genom att skapa goda relationer mellan lärare och elever kan även elevernas känsla av skoltillhörighet stärkas, vilket är viktigt för närvaron.84 I intervjuer med elever som återvänt till skolan anges att engage- rade vuxna som inte ger upp är den viktigaste förutsättningen för att en återgång till skolan ska vara möjlig. I flera av utredningens rektorsintervjuer nämns att personal, såsom lärare eller , skolvärd, elevassistent, skolsköterska, kurator och coach är viktiga för att ge eleverna tillgång till relationer med vuxna, vilket rekto- rerna upplever kan förebygga frånvaro. (2016). Tidiga insatser för ökad skolnärvaro. Projektplan och utvärderingsmall för sociala investeringsmedel. 83Strand, A-S. (2013). Skolk ur elevernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokument- studie. Attwood, G. & Croll, P. (2006). Truancy in secondary school pupils: Prevalence, trajectories and pupil perspectives. 84Kearney, C. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A con- temporary review. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro En högstadieskola som utredningen har varit i kontakt med har en kurator och en socialpedagog som följer upp vilka elever som inte är på lektion och kontaktar dem. Skolan har ordnat så att elever med problematisk frånvaro får börja skolan än övriga elever. När dessa elever kommer till skolan behö- ver de inte möta de andra eleverna som är på lektion. Kuratorn och specialpedagogen möter upp eleverna vid skoldörren och följer dem till ett eget rum. På skolan har man även ett uttalat relationsskap- ande i form av att lärarna möter eleverna när de kommer till skolan . Skolans café är ”hjärtat i skolan” och lärarna hämtar sin kaffekopp och står sedan i korridoren och hälsar på eleverna. Samma skola har en fritidsgård för elever som är 13–i skolan. Personalen på fritidsgården deltar i skolans elevhälsoarbete och finns tillgänglig , på kvällstid och för alla elever, men kanske främst för dem som behöver extra vuxenstöd. Tillsammans med en frivilligorganisation och skolans idrottslärare ordnar fritids- personalen också rastverksamhet. Verksamheten syftar till ett ökat välbefinnande bland eleverna och innebär att eleverna har tillgång till vuxna på rasterna. 8.12Elevers och vårdnadshavares delaktighet SKL skriver i sin guide Vänd frånvaro till närvaro85 att goda relatio- ner med elever och vårdnadshavare är en framgångsfaktor för när- varoarbete. Det är också en faktor som återkommande tas upp av de aktörer utredningen har träffat och i rapporter om att främja närvaro. Det är viktigt att komma ihåg betydelsen av relationer i hela arbetet, från att registrera frånvaro, att höra av sig till vårdnads- havare och elever vid frånvaro, till att kartlägga orsaker och att hjälpa elever att återkomma till skolan samt att stödja vårdnads- havare. Att skapa relationer är också viktigt vid samverkan. Goda relationer kan även bli en effekt av en välfungerande samverkan. 85 SKL (2013). Vänd frånvaro till närvaro. Guide för systematiskt skolnärvaroarbete i kommuner. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro 8.12.1Elevernas delaktighet är väsentlig i att främja närvaro I de allmänna råden för att främja närvaro anger att det är väsentligt att rektorn engagerar eleverna i arbetet med att främja närvaro.86 Skolan behöver involvera elever, både dem som har en god närvaro och dem där det finns problem med närvaron, i ett kontinuerligt och systematiskt närvarofrämjande arbete. Det här kan ske på olika sätt, t.ex. genom ett nära samarbete mellan elevråd, elevhälsa och rektor. Skolinspektionen konstaterar i sin kvalitets- granskning Rätten till utbildning (2014) att det främjande arbetet i högre grad behöver ske i samarbete mellan rektor, lärare, elevhäl- sans personal, elever och vårdnadshavare så att arbetet i sin helhet kan förbättras. I kvalitetsgranskningen nämns ett exempel på en skola där rektorn sammankallar ett utbildningsråd med elevrepresen- tanter från årskurs 6–9. Representanterna för en diskussion i den egna klassen om t.ex. att främja närvaro för att sedan träffa rektorn och ta upp vilka förändringar de tycker behöver göras. En form av delaktighet är att elevens röst får komma fram i kartläggningen av orsaker och när det fattas beslut om insatser och åtgärder som ska prövas. Ett exempel på delaktighet som utred- ningen tar del av är en skola där elev och vårdnadshavare tillsam- mans med skolpersonalen utvärderar elevens utveckling mot målen för närvaroarbetet. I modellen använder man sig av en dokumente- rad plan över skolarbetet. Planen innehåller mål, metod och ansvar och den är känd av personal, elev och vårdnadshavare. Planen följs upp tillsammans. Skolpersonal behöver se vårdnadshavarna som en resurs i närvaro- arbetet.87 Det här kan ske på olika sätt. Bland annat ska vårdnadsha- vare få information om skolans närvarorutiner och sitt barns närvaro i skolan. Genom att vårdnadshavare direkt informeras om en elevs frånvaro ges elev och vårdnadshavare möjlighet att identifiera pro- blem och lösningar på egen hand. Det här kan stärka vårdnadshavares 86Skolverket (2012). Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. 87Broussard, C. (2003). Facilitating home-school partnerships for multiethnic families: School social workers collaborating for success. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro känsla av att kunna hantera situationen, vilket forskning visar att är viktigt för att komma till rätta med frånvaro.88 I vissa fall är det dock svårt för familjen att hantera problemet på egen hand eller att ens prata om det och då kan externt stöd behövas. Det har till utred- ningen framförts att vårdnadshavare har känt att skolan visar omsorg när personal från skolan ringer och informerar och frågar om elevens frånvaro. Samma erfarenhet beskrivs i en rapport om närvarofrämj- ande arbete i stad.89 I kommun används skrif- ten Du är viktig som finns på flera språk för att informera vård- nadshavare om deras roll för elevens närvaro.90 Några skolor delger utredningen att de har erfarenhet av att det kan förekomma kulturella skillnader i inställningen till och kunskapen om skolplikten samt konsekvenser av frånvaro. Dessa problem har kunnat lösas efter en dialog mellan skola och vårdnadshavare. Närvaro kan främjas genom att minska skolrelaterade risker på en strukturell nivå och på individnivå. Utöver pedagogiska faktorer kan även organisatoriska skolfaktorer inverka på närvaron. 8.12.4Utredningens förslag om sammanhållna skoldagar Utredningens förslag: Skolarbetet ska förläggas så att eleverna så långt som möjligt får sammanhållna skoldagar. Skälen för utredningens förslag I allmänna råd om att främja närvaro nämns i kom- mentarerna att en god lärandemiljö inkluderar en god schemalägg- ning med så få håltimmar som möjligt. Elever uppger att håltimmar 88Carless, B. m.fl. (2015). The role of parental self-efficacy in adolescent school refusal. 89Jansson, M. (2016). Arbete för ökad skolnärvaro i – en studie i identi- fierade framgångsfaktorer. 90www.sollentuna.se/globalassets/skola-och-forskola/grundskola/for-foraldrar/broschyr-sv- du-ar-viktig_web.pdf Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro eller andra längre pauser i schemat påverkar närvaron negativt.91 Det framkommer i utredningens rektorsintervjuer och i andra rappor- ter att skolor försöker förebygga frånvaro genom att minska antalet håltimmar.92 (U 2015:01) konstaterar i sitt betänkande SOU 2016:77 att en god schemaläggning med få hål- timmar är att betrakta som att främja närvaro.93 De föreslår att en bestämmelse ska införas i gymnasieförordningen om att utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som helhet ska planeras med sammanhållna skoldagar. Denna utredning anser att en sådan bestämmelse främjar elevernas närvaro och föreslår att en motsva- rande bestämmelse om sammanhållna skoldagar införs i skolförord- ningen (2011:185) som gäller för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. En sammanhållen skoldag bidrar till att eleverna upplever det som meningsfullt att ta sig till skolan. Den föreslagna ändringen i skolförordningen ska göra att det tyd- ligare framgår att en elevs skoldag ska vara sammanhållen. Det kan dock finnas organisatoriska eller ekonomiska skäl till att skolarbetet ändå måste förläggas så att elevernas skoldag inte är sammanhållen, men det ska så långt det är möjligt undvikas. Skolans fysiska miljö har betydelse för elevernas trygghet och trivsel. I utredningens intervjuer med rektorer tar flera av dem också upp den fysiska miljön som ett sätt att främja närvaron. En rektor betonar vikten av att eleverna när de börjar i skolan får en god överblick över de lokaler de ska vistas i så att det blir lätt att hitta rätt. I en annan skola har rektorn infört hemklassrum för årskurs 7–9 i avsikt att öka tryggheten i de stora byggnaderna. Aspekter som rör ljudnivå, anpassning till neuropsykiatrisk funk- tionsnedsättning, syn- och hörselnedsättning och rörelsehinder ska ses som en del i ett närvarofrämjande arbete. 91Se t.ex. , S. (2000). Ett mått på elevers arbetsmiljö? 92Stensson, H. (2015). Förstudie motverka skolavhopp. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Man får höra att om man inte klarar betygen är det kört.94 Flera berättelser från ungdomar som utredningen tar del av handlar om att elever har fått höra från vuxna att om de inte klarar god- kända betyg kommer de inte att klara sig i livet. En del elever har fått höra att om de inte är i skolan, så är det kört för dem. Pressen kan leda till att det låser sig för eleven, vilket kan leda till mer från- varo. Bristande motivation till skolgång är en riskfaktor för från- varo. Det finns många faktorer som påverkar motivationen att gå i skolan. I arbetet med att öka närvaron behöver skolan kartlägga vad som motiverar eleven att nå sina mål. Motivation kan beskrivas som en process där individen ställer värdet av att anstränga sig för att klara en uppgift eller uppnå ett mål mot sannolikheten att framgångsrikt slutföra uppgiften eller nå målet. Motivationen att delta i en lärandeprocess ökar om eleven upplever att arbetsprocessen leder till att eleven bekräftar sin egen förmåga och sig själv eller blir bekräftad av andra.95 Att kunna möta eleven där hen befinner sig just nu är en utmaning för lärarprofessio- nen. Lärarens betydelse för elevernas resultat har synliggjorts genom metastudie (2009).96 Det handlar om att ställa höga, men rimliga krav och veta att människor föredrar olika vägar till kun- skap. För att kunna möta eleven där hen är krävs att läraren kan be- döma var eleven befinner sig i sin kunskapsutveckling och vilka styrkor och svårigheter eleven har. Läraren behöver även resurser bland annat i form av tid för att kunna göra nödvändiga anpassningar. Ett sätt att stödja motivation för närvaro och skolgång är det arbete som görs inom Nytorpsmodellen. Det är ett arbete för ökad närvaro som sker inom projektet som en plats för lärande, utveckling och framgång vid . Här anpassas undervisningen till den enskildes behov och nivå och skolan arbetar systematiskt med att ta vara på elevens styrkor, intressen och motivation. En elev som får göra många misslyckade försök kan få en känsla av att inte kunna lära sig, vilket leder till låg motivation inför upp- 94Samtal med ungdomar i organisationen . & , J (2013). Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. 96Hattie (2009). A synthesis of over 800 metaanalyses relating to achievement. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Det är viktigt att stärka elevernas självbild och självkänsla. När läraren tror att eleven kan lyckas kan elevens motivation öka. Lärare behöver kommunicera höga, men realistiska mål och förväntningar på elever. Självkänslan är ofta lägre hos elever med problematisk frånvaro än hos elever utan frånvaroproblematik. Låg självkänsla kan både vara ett resultat av frånvaro och en bidragande orsak till att vara borta från skolan. Aktörer som har uppvaktat utredningen beskriver att deras arbete med att hjälpa elever tillbaka till skolgång präglas av att an- vända flexibla arbetssätt. Arbetet syftar till att eleven ska återvinna en självkänsla och tro på att klara uppgifter som inledningsvis kan handla om andra saker än skolarbetet. Låg motivation kan också vara ett resultat av att eleven inte får tillräcklig utmaning och stimulans. Skolinspektionen visar i sin till- syn att undervisningens svårighetsgrad i alltför hög grad läggs på en medelnivå. I tillsynen av prioriterade grundskolor har Skolinspek- tionen sett många exempel på att undervisningen brister både när det gäller stöd till de elever som har svårt att nå målen och när det gäller stimulans och utmaningar till de elever som har kommit längre i sin kunskapsutveckling. I Skolinspektionens skolenkät (2015) svarade en tredjedel av alla niondeklassare att de saknade utmanande arbets- uppgifter i skolan.97 Svaren varierade dock mellan skolor och majo- riteten av eleverna på vissa skolor var nöjda med utmaningarna i undervisningen. Personal från en gymnasieskola som utredningen möter påpekar att de ofta ser brister i dokumentation av vilka upp- gifter eleven har klarat innan frånvaron började. När personalen sedan möter eleven på gymnasieskolan vet de inte vad eleven har läst och måste börja med uppgifter som eleven redan kan ha klarat av. Det här riskerar att minska elevens motivation till studier. I Skolinspektionens kvalitativa undersökning som avsåg omfattande frånvaro i 11 skolor hade nästan inga av eleverna inlärningssvårigheter.98 Motivation för att gå i skolan hör även samman med tankar om vad skolan ska leda till. Att leva i en miljö med arbetslöshet kan skapa låg framtidstro och bristande tilltro till att det är meningsfullt att gå i skolan. För att kompensera en sådan miljö har bland annat studie- och 97Skolinspektionen (2016). Utmaningar i undervisningen. Många elever be- höver mer stimulans och utmaningar. 98Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med om- fattande frånvaro. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro yrkesvägledare en viktig roll. Utredningen har givits exempel på att rektorer har satsat på att ha god tillgång till studie- och yrkesvägledare som ett sätt att främja närvaro, vilket vi återkommer till i kapitel 11. Elevers motivation kan också påverkas av vårdnadshavares eller kompisars inställning till skolan. Ogiltig ströfrånvaro är enligt Skolin- spektionens undersökning99 mer vanligt förekommande bland pojkar än bland flickor. Det finns en tendens till att pojkar till skillnad mot flickor uppvisar en anti-plugg kultur.100 8.13Utvärdering och forskning av åtgärder för att främja närvaro och minska frånvaro Det vetenskapliga stödet för metoder som förebygger frånvaro och främjar närvaro är bristfälligt. Det finns kunskap att hämta i studier på faktorer som har betydelse för att elever ska trivas och må bra i skolan, men generellt används skolnärvaro (attendance) sällan som ut- fallsmått (dvs.