sou · H4B371 · 2017-01-01 00:00:00 — Med denna ordning utmönstras det tidigare systemet och det ska alltså inte förekomma några valsedelsbord eller liknande i anslutning till röstmottagningsställena. Det ska finnas valskärmar som är tillgängliga för alla väljare, dvs. även för personer med funktionsnedsättning. Dessa väljare har även med den nya ordningen möjlighet att vid behov få hjälp av bl.a. röstmottagarna enligt bestämmelsen i 7 kap. 3 § andra stycket vallagen. Röstmottagarna ansvarar för ordningen bland valsedlarna i enlighet med nuvarande bestämmelser i 8 kap. 4 § vallagen. Det innebär att de måste kontrollera ordningen bakom valskärmen med viss regelbundenhet. Det går här inte att ange hur ofta det måste ske men troligen inte efter varje väljare. Det är bra om frågan diskuteras i valnämnderna så att röstmottagarna kan få instruktioner eller någon form av tumregel att hålla sig till. Röstmottagarna måste dock troligen även själva bedöma hur situationen ser ut på varje enskilt röstmottagningsställe. Valskärmarna kan för övrigt placeras så att röstmottagarna, utan att ha insyn, kan utöva viss övervakning över vad som sker vid valskärmen. Det är också en uppgift för valnämnderna att avgöra i vilken ordning valsedlarna ska placeras bakom skärmen. En språklig förändring har också gjorts i första stycket för att bestämmelsen ska överensstämma med den lokution som genomgående används i lagen. I 10 § folkomröstningslagen (1979:369) hänvisas till bestämmelserna i 8 kap. vallagen, varför denna bestämmelse blir tillämplig även vid en folkomröstning. 9 kap. 7 § Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, ska röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. Valkuvert som har tagits emot med stöd av 8 kap. 7 a § läggs i valurnan utan att väljaren är närvarande. I röstlängden ska det anges hur väljarens eller budets identitet har kontrollerats. I första stycket har en hänvisning ändrats. gällde enligt 9 kap. 4 § vallagen att om en vallokal inte var tillgänglig för väljare med funktionshinder, fick röstmottagare ta emot deras valkuvert utanför vallokalen. I samband med lagändringarna infördes denna möjlighet som en generell bestämmelse för såväl vallokaler som röstningslokaler i en ny paragraf, 8 kap. 7 a § vallagen. upphörde 9 kap. 4 § vallagen att gälla. (Se prop. 2013/14:124 s. 35 och 59 f.) Hänvisningen i 9 kap. 7 § vallagen till den således numera upphävda 4 § har alltså ändrats så att hänvisningen i stället gäller 8 kap. 7 a § vallagen. 14 kap. 22 § Om en ersättare i har utsetts till ordinarie ledamot, blivit invald i en valkrets där omval sker eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid beräkningen ska samma beräkning som vid utseende av ersättare tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. Övervägandena till förslagen behandlas i avsnitt 4.3.6 I händelse av omval i endast en eller några av flera valkretsar kommer omvalet att avse endast de mandat som tilldelades den valkretsen vid det upphävda valet (se 15 kap. 13 § vallagen). Ledamöter som redan är invalda i andra valkretsar kommer att bortses från vid beräkningarna för att utse ledamöter i omvalet. På grund av omvalet kan dock ersättare från en annan valkrets komma att bli invalda i den valkrets där omval sker. Det kan därvid uppstå ett behov av att utse nya ersättare. Lagändringen i första stycket innebär därför att bestämmelserna om att utse ersättare blir tillämpliga även i fall en ersättare blivit invald i en valkrets där det skett omval. 14 kap. 23 § Om en ersättare i kommunfullmäktige har utsetts till ordinarie ledamot, blivit invald i en valkrets där omval sker eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska på anmälan av fullmäktiges ordförande göra nya uträkningar och fastställa ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. I de fall antalet ersättare också efter det att ersättare avgått uppgår till minst det antal som fullmäktige bestämt ska en ny ersättare utses bara om ledamoten i annat fall skulle komma att sakna ersättare som utsetts för henne eller honom. Ersättare för en annan ledamot som utsetts i stället för en ledamot som avgått är de övriga kandidater som skulle ha varit ersättare för den avgångna ledamoten. Vid uträkningen ska 16 § tillämpas. Kan någon ersättare inte utses enligt första stycket, utses ingen ersättare. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.6. Se vidare kommentaren till 14 kap. 22 §. 14 kap. 25 § När den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare, ska valresultatet tillkännages genom att protokollet läggs fram för granskning. Därmed är valet avslutat. På samma sätt ska det tillkännages när nya ledamöter och ersättare utsetts enligt 18–20 och 24 §§. Övervägandena bakom förslagen behandlas i avsnitt 4.3.5. I första stycket regleras att valresultatet i val till riksdag och tillkännages genom att protokollet läggs fram för granskning. Därmed gäller samma förutsättning för avslutande av dessa val som för avslut av val till landsting- och kommunfullmäktige (se 14 kap. 26 § vallagen). Konkret innebär det att protokollet anslås på myndighetens anslagstavla eller placeras på annat ställe där allmänheten har möjlighet att ta del av det. Därutöver kan protokollet lämpligen publiceras på myndighetens hemsida. I och med att offentliggörandet bildar utgångspunkt för tiden för överklagande av beslutet kan det även vara lämpligt att sättet och dag för offentliggörandet anges i protokoll över förrättningen eller Om så inte sker saknas bevisning om när överklagandetiden börjar löpa. 15 kap. 5 § Ett överklagande ges in till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet (beslutsmyndigheten). I fråga om talan mot beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 eller av en folkomröstning enligt 16 § folkomröstningslagen (1979:369) ska överklagandet dock ges in till . Övervägandena behandlas i avsnitt 4.3.5. En ny bestämmelse i sista meningen införs. Den innebär en ny ordning för överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val enligt 15 kap. 3 § 4 vallagen. Genom den nya bestämmelsen ska sådana överklaganden lämnas direkt till och inte till beslutsmyndigheten. Genom en hänvisning i 16 § folkomröstningslagen är denna paragraf tillämplig även vid folkomröstningar. Det har i paragrafen förtydligats att den nya bestämmelsen är tillämplig vid överklagande av beslut att fastställa utgången av en folkomröstning. 15 kap. 6 § Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten eller, såvitt avser överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 eller av en folkomröstning enligt 16 § folkomröstningslagen (1979:369), till 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, från den dag klaganden fick del av beslutet, 2.i ett ärende som avses i 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, inom från den dag klaganden fick del av beslutet, 5.i ett ärende som avses i 3 § 4: såvitt avser överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val eller av en folkomröstning enligt 16 § folkomröstningslagen (1979:369) tidigast dagen efter valdagen och senast inom efter det att valet avslutades eller, om överklagandet gäller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.5. Se kommentaren till 15 kap. 5 § vallagen. Se även förslaget till ändring i 16 § folkomröstningslagen. 15 kap. 7 § Om ett överklagande har kommit in till inom överklagandetiden, ska det tas upp till prövning även om skrivelsen med överklagandet inte har kommit till beslutsmyndigheten . Detsamma gäller ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val enligt 3 § 4 eller av en folkomröstning enligt 16 § folkomröstningslagen (1979:369) som har kommit in till beslutsmyndigheten inom överklagandetiden men inte har kommit till . Överväganden till förslagen i paragrafen behandlas i avsnitt 4.3.5. Se kommentaren till 15 kap. 5 § vallagen. Genom en hänvisning i 16 § folkomröstningslagen är denna paragraf tillämplig även vid överklagande av beslut att fastställa utgången av en folkomröstning. Det har förtydligats att det gäller även den nya bestämmelsen. 15 kap. 8 § I de ärenden som avses i 3 § 4 samt vid överklagande av beslut att fastställa utgången av en folkomröstning enligt 16 § folkomröstningslagen (1979:369) ska samtliga överklaganden på en gång tillkännages genom att de anslås hos möjligt efter att tiden för överklagande har gått ut. ska lämna överklaganden av beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§ till . Övervägandena finns i avsnitt 4.3.5. Förfarandet vid handläggning av överklaganden har ändrats så att alla överklaganden som kommit in ska tillkännages genom att de anslås hos nämnden. Det sker lämpligen på nämndens anslagstavla och hemsida eller placeras på annat ställe där allmänheten har möjlighet att ta del av det. Den uttryckliga möjligheten för envar att yttra sig över överklagandena har tagits bort. möjligheter att skaffa sig erforderligt underlag för prövningen framgår alltjämt av 15 kap. 12 § vallagen. Inget hindrar dock naturligtvis att någon yttrar sig självmant till . 15 kap. 9 § ska när överklagandena lämnas till skyndsamt yttra sig över överklagandena. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut ska inte tillämpas. Övervägandena till ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 4.3.5. Eftersom ett överklagande enligt förslaget i 15 kap. 5 § vallagen ska ges in till i vissa fall behöver det tydliggöras att i de övriga fall när överklagande fortfarande ska ges in till beslutsmyndigheten ska myndigheten skyndsamt yttra sig. När ett överklagande ges in till är det en fråga för nämnden att avgöra vilket underlag som behövs för prövningen. Enligt 15 kap. 12 § vallagen får nämnden begära yttranden och liknande från myndigheter och andra. har beslutsmyndigheten inte tillräckliga uppgifter att lämna. Det kan då vara smidigare och snabbare att begära behövligt underlag från den eller de som haft en direkt beröring med ärendet, t.ex. valnämnden i en berörd valkrets. 15 kap. 13 § ska upphäva ett val i den omfattning som det behövs och förordna om omval i den berörda valkretsen 1.om det vid förberedande och genomförande av valet som en myndighet svarar för förekommit avvikelse från föreskriven ordning, eller 2.om någon hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. Kan rättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, ska nämnden i stället uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta en sådan rättelse. Rättelse enligt första eller andra stycket ska ske bara om det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Ett omval till , eller kommunfullmäktige avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda vid det upphävda valet. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.6. Fjärde stycket har gjorts tillämpligt även beträffande omval till kommunfullmäktige. Genom att kommunerna också är valkretsindelade och kan ha utjämningsmandat uppkommer samma frågor som vid riksdags- och landstingsfullmäktigeval vid omval i endast en eller några av flera kretsar. Detta har lyfts fram i paragrafen. Ett omval innebär alltså att resultatet av det tidigare valet står kvar oförändrat utom såvitt avser den eller de berörda valkretsarna. Ett omval i en valkrets avser således samtliga mandat som tilldelats den kretsen (se prop. 2004/05:163 s. 102 f.). Både fasta mandat och utjämningsmandat som har tilldelats valkretsen vid valet ska vid omvalet fördelas som om de vore fasta valkretsmandat. 8.2Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) Talan mot beslut, varigenom centrala valmyndigheten fastställt utgången av folkomröstning, förs hos . I fråga om sådan talan tillämpas bestämmelserna i 15 kap. 5 §, 6 § första stycket 5 och andra stycket samt 7 och 8 §§ vallagen (2005:837) vad avser överklaganden av riksdagsval samt 11 och 12 §§ samma kapitel. Talan får föras av den som enligt röstlängd var röstberättigad vid folkomröstningen samt av den som enligt beslut som sägs i 5 kap. 6 § vallagen var utesluten från rösträtt. Talan får också föras av ett parti eller en kampanjkommitté som har verkat för något av de förslag som omröstningen har gällt. Ändringarna behandlas i avsnitt 4.3.6. Vid lagändringar infördes en ny fjärde punkt i 15 kap. 6 § första stycket vallagen (prop. 2013/14:48 s. 21). Den ändringen innebär att hänvisningen till den paragrafen i 16 § folkomröstningslagen första stycket bör ändras till att avse 15 kap. 6 § första stycket 5 vallagen. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten En särskild utredare ska överväga och lämna förslag till hur omval ska kunna genomföras snabbare än . Utredaren ska också överväga och föreslå ändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen. •analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val, •överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt, •analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe, och •lämna förslag till behövliga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att se över förutsättningarna för snabbare omval Sammanlagt sex kommuner har hållit omval till kommunfullmäktige sedan inrättades 1975. Det har hållits omval till . I samtliga fall har omval hållits eller under tidig sommar året efter ordinarie valår. I samband med uppföljningen av omval till i Västra och kommunfullmäktige i kommun gav regeringen till känna att vissa frågor med anknytning till omval bör ses över. De frågor som enligt tillkännagivandet bör utredas i ett lämpligt sammanhang är dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt, dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet (bet. 2012/13:KU13, rskr. 2012/13:140). Bör förutsättningarna för omval förändras – och i så fall hur? En grundläggande förutsättning för omvalsförfarandet måste vara att ett omval ska genomföras med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. måste det beaktas att det är av stor vikt att snabbt kunna undanröja det politiskt osäkra läge som uppkommit till följd av att valresultatet inte kunnat fastställas slutligt. För att ett omval ska uppfattas som ett omval och inte som ett extra val bör utgångspunkten vidare vara att förutsättningarna för omvalet – så långt möjligt – ska vara desamma som förutsättningarna för det val som omvalet avser. har som sin mening framhållit att med ändrade förutsättningar för omval som innebär att förutsättningarna för omval är i princip desamma som för det ordinarie valet, t.ex. samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater, skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta skulle också ha betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval (bet. 2012/13:KU13 s. 11). I debatten efter omvalen 2011 framfördes att t.ex. omvalet till i framstod mer som ett extra val än som ett omval på grund av att det saknades beredskap för en omvalssituation i egentlig mening. I enlighet med gällande regelverk togs en ny röstlängd fram. Det innebar t.ex. att en del personer som varit röstberättigade inte längre hade rätt att rösta i omvalet eftersom de flyttat från . Vidare blev inflyttade till regionen och väljare som hade fyllt men som inte haft rösträtt röstberättigade i omvalet. Den fria nomineringsrätten fick till följd att partier som inte ställt upp i det ordinarie valet gavs möjlighet att delta i omvalet. Med nya partier, nya väljare och ett val genomfört under andra förutsättningar och efter det ordinarie valet hävdades i debatten att det var svårt att betrakta omvalet som ett omval i egentlig mening (Omstritt omval, bokserie 55, och , red., s. 11). Vallagens förfaranderegler innebär att det ställs stora krav på valadministrationen under förberedelserna av ett val. Visserligen är många av de tidsfrister som gäller i ett omval kortare än i ordinarie val. Men de krav som avser t.ex. utsändning av utlandsröstkort och de krav som ställs på administration i samband med anmälan av kandidater och framtagande av valmaterial medför ändå att den tidpunkt då ett omval kan hållas enligt gällande ordning inte kan bestämmas till som ligger helt nära tidpunkten för omvalsbeslutet. De förutsättningar som gäller för partierna vid registrering av en partibeteckning och anmälan av kandidater medför också att det, enligt gällande ordning, finns behov av ganska omfattande förberedelser även från partiernas sida inför ett omval. Valförfarandet kommer års ordinarie val till , och kommunfullmäktige att påverkas av förändringar i valsystemet. Bland annat kommer det att ställas krav på förhandsanmälan av partier som vill delta i valen (prop. 2013/14:48). Vidare kommer t.ex. ändrade bestämmelser om förtidsröstningen att tillämpas vid ett eventuellt omval som hålls på grund av att något av de nämnda valen upphävts (prop. 2013/14:124). Regeringen anser att det är angeläget att framtida eventuella omval kan genomföras inom så efter ett beslut om omval som det är praktiskt möjligt och lämpligt. En utredare bör därför ges i uppdrag att analysera hur förutsättningarna för omval kan ändras i syfte att göra det möjligt att genomföra omval snabbare än . Vid en översyn av förutsättningarna för omval bör – bl.a. mot bakgrund av erfarenheter i omvalen 2011 – samtliga för ett omval relevanta regleringar ses över. Utgångspunkten för översynen bör vara att skapa så lika förutsättningar som möjligt för omvalet som för det ordinarie valet. Detta innebär bl.a. att förutsättningarna för vilka som ska tas upp i röstlängden liksom vilka partier och kandidater som får ställa upp och vilka valsedlar som får användas bör ses över. Mot denna bakgrund behöver nödvändiga anpassningar av villkoren för rösträtt och valbarhet vid ett omval övervägas. Anpassningar kan behövas bl.a. för att begränsa effekterna av omvalet i de valkretsar som inte omfattas av omvalet, för att undvika onödig administration vid dubbelvalsavveckling och utseende av efterträdare för avgångna ledamöter och för att tydliggöra för väljarna vilka kandidater som är aktuella för personval (2012:1 Erfarenheter från omvalen ). I det arbetet är det också viktigt att beakta de speciella förutsättningar som gäller för utländska EU-medborgares deltagande i val till i . Vid en översyn bör även övervägas hur eventuella indelningsändringar som träder i kraft mellan ett ordinarie val och ett omval ska hanteras. Erfarenheter från förberedelserna inför det extra val som aviserades 2014 bör också uppmärksammas. Som en bidragande orsak till att de senaste omvalen hållits först sent året efter det ordinarie valet har bl.a. framhållits att antalet överklaganden varit högt. I riksdagsvalet inkom dubbelt så många överklaganden som det sammanlagda antalet överklaganden i de tio närmast föregående riksdagsvalen. Också i fråga om valen till landstings- och kommunfullmäktige ökade antalet överklaganden betydligt 2010. Vid en jämförelse med allmänna val blev antalet överklaganden dock lägre vid valen 2014. I valet till ökade antalet överklaganden jämfört med tidigare val. Mot bakgrund av den utveckling som skett när det gäller överklagandefrekvensen är det angeläget att se över om det är möjligt att på vissa punkter effektivisera överklagandeförfarandet, utan att rättssäkerheten eftersätts. När det gäller förfarandet vid handläggning av ärenden om överklagande av val har ifrågasatt det nuvarande kravet att myndigheten ska kungöra samtliga överklaganden i riksdagsvalet i Post- och . har framhållit att ett borttagande av kungörelsekravet skulle minska administrationen och i någon mån korta handläggningstiden för överklagandeärenden (2011:1 Erfarenheter från valen , s. 25). Frågan har på motsvarande sätt berörts även av (av prövningen av överklaganden allmänna val, dnr 13-2011, s. 27 f.). har vidare föreslagit att det bör införas ett enkelt sätt att anmäla incidenter vid röstmottagningen utan att för den skull överklaga valresultatet. En sådan möjlighet skulle enligt myndigheten kunna leda till en minskning i antalet formella överklaganden och stärka allmänhetens förtroende för valsystemet (2011:1 s. 25 f.). •undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet och administrationen i samband med omval i syfte att skapa förutsättningar för att kunna genomföra omval snabbare än , •särskilt analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val, •överväga och ta ställning till om kungörelseförfarandet vid överklagande av val bör ändras, •överväga och ta ställning till om en rutin för incidentrapportering i samband med val bör införas, •i sina överväganden utgå från att förutsättningarna i omvalsförfarandet så långt möjligt ska vara desamma som i det val omvalet avser, •utgå från att de nya reglerna, i förekommande fall, bör tillämpas års allmänna val, •lämna förslag till behövliga författningsändringar. Vilka tidsfrister behövs för omval? Som framhålls ovan är det angeläget att ett omval kan genomföras efter det att ett val har upphävts och beslut om omval fattats. Till skillnad från när det gäller extra val till finns det ingen författningsreglerad tidsgräns för att anordna omval. En given utgångspunkt bör dock vara att ett omval – inom ramarna för de grundläggande principer som bär upp valsystemet – ska anordnas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Att det är angeläget att omval sker skyndsamt har också betonats i tillkännagivande (bet. 2012/13:KU13 s. 11). Vilken tid som behövs för att genomföra ett omval, sedan beslutat att omval måste hållas, beror på såväl formella som praktiska förhållanden. Om en tidsfrist ska införas måste den vara lämplig och rimlig. Samtliga relevanta tidsfrister i omvalsförfarandet är av betydelse vid bedömningen av förutsättningarna för att bestämma en tidsfrist för genomförande av omval. För att inrätta en ordning som innebär att omval hålls inom så som möjligt från ett beslut om omval är det därför nödvändigt att se över samtliga relevanta tidsfrister för ett omval och överväga eventuella förändringar av dessa. Det bör även stå utredaren fritt att överväga och föreslå nya eller kompletterande tidsfrister om utredaren bedömer att det är lämpligt. Som ett exempel kan nämnas att kommuner utanför omvalsområdet senast efter ett beslut om omval ska meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. Motsvarande reglering saknas för de kommuner omvalet gäller.