sou · H5B315 · 2017-03-10 00:00:00 — har sina rötter i den organisation som var en sammanslutning av apotekare i och som var lednings- och serviceorgan för apoteksväsendet fram till bildandet av det statliga Apoteksbolaget. I den utredning som gjordes 1971 i samband med bildandet av det statliga Apoteksbolaget fastställdes föreningens ändamålsparagraf av regeringen enligt följande: är en sammanslutning med ändamål att befordra farmaciens och apoteksväsendets utveckling samt främja en hög farma- ceutisk yrkesstandard. har föreningens fokus mot hela läkemedelsområdet lyfts fram vilket stadfästes av regeringen i nuvarande ända- målsparagraf: är en ideell förening med ändamål att befordra en hög yrkesstandard inom läkemedelsområdet och att verka för en för individ och samhälle gynnsam utveckling och användning av läke- Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning I detta syfte främjar kunskaps- och kompetensutveckling inom läkemedelsområdet.52 Föreningen har lokala kretsar över hela landet, vetenskapliga sek- tioner inom flera områden och särskilda intressegrupper. Apo- tekarsocieteten delar ut stipendier från stiftelser för fort- och vidareutbildning och för forskning. främjar även kunskaps- och kompetensut- veckling inom läkemedelsområdet. Via sitt dotterbolag medelsakademin erbjuder de utbildningar i olika format för yrkes- verksamma inom läkemedelsområdet. Utbudet täcker läkemedels- kedjan från forskning och utveckling till tillverkning, distribution, klinik och användning. verksamhet inom öppenvårdsfarmacin samt forskning och utveckling av apoteksverksamhet En av vetenskapliga sektioner är Sektionen för öppenvårdsfarmaci som verkar för en för individ och samhälle optimal läkemedelsanvändning i öppen vård med patienternas bästa i fokus.53 En av särskilda intressegrupperna är SIG Samhällsfarmaci, som startades som en samlingsplats för forskare inom samhälls- farmaci oavsett organisatorisk hemvist.54 Målet var att gruppen skulle stimulera närmare samverkan mellan universitet, näringsliv, myndigheter och andra organisationer inom området. Särskilt aktiva var forskare från , Nordiska Hälsovårds- högskolan55, samt dåvarande forskningsavdelning, men även andra deltog. hölls möten och seminarier regelbundet där olika aspekter av aktuell och framtida forskning diskuterades. SIG:en utgjorde också en mötes- plats där forskare från andra länder kunde bjudas in. Kort efter omregleringen av apoteksmarknaden avtog aktiviteterna i intresse- gruppen till följd av den avtagande samhällsfarmaceutiska forsk- ningen och den är att betrakta som vilande. 53Sektionen för öppenvårdsfarmacis stadgar. 54SIG är en förkortning av speciell intressegrupp. 55Sedan 31 december 2014 avvecklad. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning 6.8.7Branschföreningens roll för forskning och utveckling i och har inte tagit någon aktiv roll vad gäller forsknings- och utvecklingsarbete för apoteken. I och har dock respektive branschförening spelat en avgörande roll för att utveckla apotekens verksamhet och skapa evidens för farmaceutiska tjänster. I bedriver Apokus, Apotekenes kompetanse- og utviklings- senter, forsknings- och utvecklingsarbete för apotekens bidrag till en bättre läkemedelsanvändning. Apokus är ett aktiebolag med icke- kommersiella intressen som grundades av Apotekforeningen och Stiftelsen til fremme av norsk apotekfarmasi. Apokus syfte är att genom praktiknära forskning och utbildningsverksamhet kom- petensutveckla apotekspersonal. Apokus ska också bidra till att sam- ordna apotek och resten av hälso- och sjukvården i till förmån för läkemedelsanvändarna. Apokus intäkter kommer från försäljning av utbildningsprogram och uppdragsverksamhet, eventuellt över- skott återinvesteras i verksamheten. Apokus har 8 heltidsanställda som arbetar med bland annat utbildningar och utvecklingsprojekt för hela apoteksbranschen. Fokus är e-utbildningar som har en nära praktisk anknytning. Apokus bedriver också utvecklingsprojekt för att förbättra läkemedelsanvändningen, bland annat genom försöks- verksamhet. I bedrivs forskning och utveckling för personal som arbetar med läkemedel genom Pharmakon. Pharmakon är ett aktie- bolag som är helägt av Apotekernes arbetsgivar- och bransch- organisation. Pharmakon har flera verksamhetsområden och de bedriver bland annat farmaciutbildning, kompetensutveckling för apotek samt forskning, utvecklings- och försöksverksamhet för bättre läkemedelsanvändning. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning 6.8.8Sammanfattning om forskning och utveckling Apoteksaktörerna i har inte tagit någon aktiv roll för forskning eller systematisk uppföljning av apotekens bidrag till god och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning efter omregler- ingen. bedrev forsknings- och ut- vecklingsarbete. Delar av verksamheten flyttades över till Läke- medelsverket 2010, inklusive viss finansiering. Forskning och utveckling om apoteksverksamhet blev då en del av en bredare utrednings- och utvecklingsverksamhet på . tilldelades särskilda medel motsvarande att fördela till forskning om farmaci, men inte något av de 20 bidrag som beviljats har rört forskning med koppling till apoteksverksamhet. eller har sedan omregleringen tagit någon aktiv roll för att samordna forskning och systematisk uppföljning av apoteksverksamhet. 6.9Samverkan mellan apotek och landsting I avsnitt 6.3.4 redovisades tjänsten Statinstödet, som är ett exempel på samverkan mellan apotek och landsting . Ett annat exempel är i i som genomförde ett mindre samarbetsprojekt med apoteken inom länet under namnet Vårstädning i läkemedelslistan. Det innebar en kampanj till både apoteken, primärvården och patienter för städ- ning av ordinationslistor och lagrade recept. Syftet var att åstad- komma korrekta läkemedelslistor och därmed undvika felaktig- heter vid läkemedelsbehandling. 6.9.1Landsting och apotek har viss samverkan Kommuner och Landsting (SKL) har bistått utredningen i att kartlägga samverkan och samarbeten mellan apotek och lands- ting . Kartläggningen omfattar svar från 12 av 21 lands- ting och visar att landstingen, ofta via , Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning bjuder in till möten med apoteken en eller . Mötena syftar till ett brett informationsutbyte om aktuella frågor mellan landsting och apotek. Ofta berörs behandlingsrekommen- dationer, ordnat införande, undantagsregler, inlämning av läke- medel på apotek, logistikfrågor, lagerhållning, avvikelser samt frågor och synpunkter parterna emellan. I några landsting upplever man att mötena är välbesökta, uppskattade, värdefulla och att kon- taktnätet stärkts som en följd. Flera andra landsting uppger att apotekspersonalens uppslutning på mötena varit dålig och att apo- teken inte anmält någon punkt till möten som var tänkta som två- vägskommunikation. Statskontoret frågade landstingen 2013 hur de bedömer att möj- ligheterna att ta tillvara apotekens bidrag till en förbättrad läke- medelsanvändning har förändrats jämfört med situationen före omregleringen. Tio landsting bedömde då att de har sämre möjlig- heter för detta. Fyra landsting ansåg att möjligheterna är oföränd- rade, medan ett inte hade någon uppfattning i frågan. Många lands- ting förklarade försämringen med att det ökade antalet aktörer på apoteksmarknaden försvårar samarbetet rent praktiskt. De ansåg bland annat att det är svårare att samla apoteksaktörerna kring gemensamma projekt . Ett problem som nämndes är att de olika apoteksaktörerna ibland upplevs ha olika synsätt på vissa frågor till följd av att de är konkurrenter. Några landsting svarade att de uppfattar att kommersiella intressen i viss utsträckning över- skuggar apotekens intresse för hälso- och sjukvård och samverkan med landstingen. Landstingen beskrev även att det råder en begränsad samordning mellan aktörerna i förhållande till vården, vilket gör det svårt att föra en samlad dialog kring frågor där det kan finnas gemensamma intressen.56 uppger att samverkan mellan apotek och landsting sker på flera olika nivåer. Dels samverkar lokala apo- tek med lokal sjukvård, till exempel närliggande vårdcentral i varierande omfattning, dels via de ovan beskrivna gemensamma mötena i de olika landstingen. Samverkan sker även mellan bransch- föreningen och SKL. 56 Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad - Slutrapport. (2013:7). Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning 6.9.2Smidig kontaktväg saknas mellan hälso- och sjukvården och apotek menar att det finns en vilja att samarbeta mellan förskrivare och apotek. pekar på två orsaker till att samverkan inte sker i den utsträckning som skulle vara önskvärd. För det första saknas smidiga kontaktvägar mellan apotek och för- skrivare. menar att det finns en frustration mellan professionerna för att man inte kan nå varandra på ett smidigt sätt. För det andra finns en osäkerhet hos landstingsdrivna verksam- heter, till exempel vårdcentraler, om det är förenligt med regler för offentlig verksamhet att inleda samarbete med en av flera apoteks- aktörer på en ort. menar att samverkan mellan landsting och apotek har varit och är mycket begränsat. Det faktum att fler far- maceuter har anställts inom hälso- och sjukvården har inte påverkat situationen. Många landsting upplever att kontaktvägarna mellan hälso- och sjukvården och apoteksaktörerna till och med har för- sämrats. På en organisatorisk nivå har dock omregleringen påverkat samarbetet mellan hälso- och sjukvården och apoteken negativt genom att det nu finns fler aktörer, drivkrafter och regelverk . menar att den ökade kommersialiser- ingen av apoteken har inneburit att hälso- och sjukvårdens och apotekens intressesfärer har gått isär. 6.9.3Sjukvårdshuvudmännens syn på apotekens verksamhet utöver grunduppdraget SKL har i ett yttrande till TLV gett sina synpunkter på vad handelsmarginalen ska omfatta. Där anges att landstingen inte är beredda att betala en högre handelsmarginal för tillhandahållande av olika typer av extratjänster, till exempel fördjupade läkemedels- samtal eller aktiviteter av folkhälsokaraktär. SKL anser att sådana tjänster bör erbjudas i samarbete med den lokala sjukvården, upp- handlas, betalas av kunden själv eller erbjudas som ett konkurrens- medel för apoteksaktören. 57 Kommuner och Landsting, Synpunkter angående apotekens handelsmarginal. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning 6.9.4Sammanfattning om samverkan mellan apotek och landsting Landstingen bjuder in till möten med apoteken en eller . menar att det finns en vilja att samarbeta mellan förskrivare och apotek, men att bristen på smidiga kontaktvägar hindrar. menar att den ökade kommersialiseringen av apoteken har inneburit att hälso- och sjukvårdens och apo- tekens intressesfärer har gått isär. SKL anser att tjänster inte ska finansieras av handelsmarginalen, utan erbjudas i samarbete med den lokala sjukvården, upphand- las, betalas av kunden själv eller erbjudas som ett konkurrens- medel för apoteksaktören. 6.10Farmaceutisk verksamhet inom landstingen Före omregleringen köpte landstingen läkemedelsförsörjning, extemporetillverkning och sjukhusfarmaceutiska tjänster från . När lagen om handel med läkemedel trädde i kraft fick vårdgivaren ett tydligt ansvar för att organisera sin sjukhus- farmacifunktion. Behovet av farmaceutisk kompetens inom den egna organisationen blev då påtagligt. Landstingen anställde apo- tekare med specialistkompetens inom läkemedelsuppföljning, information, logistik och upphandling, som arbetat inom . Därefter har allt fler farmaceuter anställts inom hälso- och sjukvården för att möjliggöra läkemedelsförsörjning och farmaceutiska tjänster i egen regi, snarare än att köpa in tjänsterna från fristående aktörer. Klinisk farmaci får ett allt större utrymme i hälso-och sjukvården Klinisk farmaci definieras som de aktiviteter och den service som farmaceuten (framför allt apotekare) i vårdteamet bidrar med för att utveckla och främja rationell och ändamålsenlig användning av Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning läkemedel.58 Enligt () inbegriper klinisk farmaci även primärvård och apotek, det vill säga farmaceuters bidrag i hela vårdkedjan. Klinisk farmaci har vuxit efter omregleringen. Det finns numera kliniska apotekare anställda i alla landsting/regioner, om än i vari- erande antal. Enligt var 336 apotekare anställda inom hälso- och sjukvården 2014.59 Totalt sett har nästan alla kliniska apotekare numera sin anställning inom hälso- och sjuk- vården och inte som tidigare inom en apoteksaktör. Kliniska apotekare arbetar inom slutenvård, primärvård och även inom kom- munal vård på särskilda boenden. Därutöver uppskattas att cirka 90 receptarier arbetar inom hälso- och sjukvården. Det faktum att antalet farmaceuter inom landstingen växer har synliggjort profes- sionen inom hälso- och sjukvården och landstingen har sett värdet av den kompetens som farmaceuter kan tillföra för att säkerställa patientsäkerhet vid hantering och användning av läkemedel. Forskning har visat positiva effekter av klinisk farmaci och kliniska apotekares bidrag till läkemedelsanvändningen. Resultaten har redovisats i flera svenska avhandlingar.60 Apotekare i hälso- och sjukvården Apotekare i hälso- och sjukvården har många olika arbetsupp- gifter och ansvarsområden, till exempel att genomföra läkemedelsgenomgångar i samarbete med patient, läkare och sjuksköterska 58Apotekarsocieteten: Sektionen för sjukvårdsfarmaci. Underlag till Nya apoteksmarknadsutredningen – en sammanfattande PM. 60Avhandlingar som behandlar effekten av kliniska farmaceuters arbete inom svensk hälso- och sjukvård: . Optimizing drug therapy among old people with dementia. The role of clinical pharmacists. Alassaad A. Improving the Quality and safety of drug use in hospitalized elderly. Assessing the effects of clinical pharmacist interventions and identifying patients at risk of drug-related morbidity and mortality. . Effects of clinical pharmacists' interventions on drug-related hospitalisation and appropriateness of prescribing in elderly patient. . Clinical pharmacy services within a multiprofessional healthcare team. A systematic approach to improving pharmacotherapy in the elderly. . Aspects of drug therapy in the elderly. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – nulägesbeskrivning bidra till att förbättra läkemedelsanvändningen på populations- nivå genom att delta i Läkemedelskommittéernas arbete ge råd om och stödja hantering när en läkemedelsbehandling måste individanpassas arbeta med läkemedelsförsörjning, eller med upphandling av tjänster och funktioner inom läkemedelsförsörjning bereda läkemedelsstatistik, följa upp läkemedelsanvändning samt bevaka införandet av nya läkemedelsterapier. Receptarier anställs för läkemedelshantering på vårdavdelning Receptarier har börjat anställas för att iordningsställa läkemedel61, dela läkemedel till patienter och sköta läkemedelsför- råd på vårdavdelningar. ingår även att medverka vid utarbet- ande av rutiner för läkemedelshantering i arbetsuppgifterna. Denna trend bottnar i en framgångsrik försöksverksamhet vid som har permanterats, samt en brist på sjuksköterskor på många håll. 61 Iordningsställa läkemedel betyder färdigställa ett läkemedel för administrering, vilket kan innebära att ta ut en tablett ur en blisterförpackning och lägga i en kopp, att göra en späd- ning, att förbereda en injektion, etc. 7Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster – överväganden och förslag Med utgångspunkt från bland annat nulägesbeskrivningen i kapitel 6, redovisas i detta kapitel utredningens överväganden och förslag kring forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster. har förekomsten av olika tjänster på apotek ökat. har uttalat att även om apoteken bidrar till att avlasta primärvården och agerar för en bättre folk- hälsa så kan och vill de bidra mer. Den farmaceutiska kompetens som finns på apotek kan i mötet med patienten utnyttjas bättre än vad den gör , bland annat genom farmaceutiska tjänster. Det finns nationell och internationell erfarenhet av farmaceutiska tjänster som pekar på att apotekens roll kan utvecklas till gagn för patienters läkemedelsanvändning. Det finns även internationell forskning som visar att dessa tjänster kan vara kostnadseffektiva för samhället. Forskning inom apoteksverksamhet har dock minskat i , en utveckling som inte gynnar en professionell farmaceutisk utveckling inom apoteken grundad på vetenskaplig evidens. Om apoteks- aktörerna vill utveckla sin roll i vårdkedjan bör de ta ansvar för att forskning kommer till stånd. Forskning kan generera evidensbaserade underlag om till exempel vilken effekt farmaceutiska tjänster har på läkemedelsanvändningen. Frågan om farmaceutiska tjänster har diskuterats , men det har inte resulterat i konkreta förslag som genomförts. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster - överväganden och förslag med omregleringen av apoteksmarkanden uttalade emellertid den då- varande regeringen att frågan om så kallade farmaceutiska tjänster var angelägen och att det borde ingå i TLV:s roll att utreda de närmare förutsättningarna för detta. Något sådant uppdrag har dock aldrig lämnats till TLV.1 En förutsättning för att det ska vara motiverat för det offentliga att finansiera en farmaceutisk tjänst på apotek är att det finns stöd för att tjänsten har effekt på läkemedelsanvändningen samt att det finns fördelar med att utföra tjänsten på apotek i stället för i andra delar av vårdkedjan. En utgångspunkt, om apoteken ska erhålla en särskild ersättning för att utföra en farmaceutisk tjänst, är att tjänsten går utöver det grunduppdrag som apoteken redan har och som de ersätts för via handelsmarginalen. Insatser bör riktas mot patientgrupper som behöver mer stöd och som löper större risk att inte använda sina läkemedel på ett optimalt sätt. Kostnaderna för samhället, både i monetära mått och i lidande, kan minska om tjänster med påvisad effekt utförs på apotek. 7.2Forskningen om apotekens bidrag till god läkemedelsanvändning bör stärkas Apoteken utgör, som en del av vårdkedjan, en viktig del i arbetet för en bättre läkemedelsanvändning i samhället. Genom att pröva nya arbetssätt, som utvärderas systematiskt genom forskning, kan apoteken dels utveckla sin verksamhet dels utveckla samarbetet med sjukvården för en bättre och effektivare läkemedelsanvändning. Utredningen anser att forskning är en viktig grund för att utveckla apotekens roll för en bättre läkemedelsanvändning och lämnar därför ett förslag och en bedömning för att stärka forskningen. 1 Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145), s. 242. Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster - överväganden och förslag 7.2.1Forskningsmedel ska fördelas till ämnesområdet samhällsfarmaci Utredningens förslag: De forskningsmedel som Vetenskaps- rådet fördelar inom ämnesområdet farmaci ska tilldelas ämnes- området samhällsfarmaci. Utredningen föreslår att de som disponeras av för forskning inom ämnesområdet farmaci i stället ska tilldelas ämnesområdet samhällsfarmaci som har en närmare an- knytning till apotekens arbete för bättre läkemedelsanvändning. Samhällsfarmaci är en vetenskaplig disciplin som behandlar läke- medlens roll för individer, populationer, organisationer och samhälle. Samhällsfarmaceutisk forskning omfattar bland annat strategier för att förbättra läkemedelsanvändningen i samhället såsom genom till exempel farmaceutiska interventioner på apotek, det farmaceutiska yrkesutövandet och samverkan mellan olika professioner inom hälso- och sjukvården. Målet är ofta att bidra till en rationell läkemedels- användning, ur såväl användarnas som samhällets perspektiv. En definition av ämnesområdet samhällsfarmaci redovisas i avsnitt 6.8.5. Innan omregleringen avsatte för forskning inom ramen för det arbete som bedrevs på . Forskningen hade en nära anknytning till främst samhällsfarmaci men även klinisk farmaci. Det innebar en nära koppling till apotekens arbete för bättre läkemedelsanvändning. Sedan omregleringen har det varit en negativ trend för forskning om apoteksverksamhet. Av de 20 bidrag som beviljat inom ämnesområdet farmaci har inte något avsett forskning med koppling till apoteksverksamhet. Ändring av anslagets ändamål Utredningen föreslår att ändamålet för anslag 1:6 Bidrag till folk- hälsa och sjukvård ändras så att anslaget får användas för bidrag till forskning inom ämnesområdet samhällsfarmaci. bör även fortsättningsvis ges ett bemyndigande att fatta beslut om stöd till forskning som innebär åtaganden för kommande budgetår. De forskare som redan erhållit medel inom farmaci kommer inte Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster - överväganden och förslag att påverkas av förändringen då dessa medel redan är avsatta för ändamålet fram . Enligt uppgift från Vetenskaps- rådet kommer en eventuell ny utlysning av medel att ske avseende perioden –2022.2 Anslagsvillkoret bör därför ändras innan en ny utlysning sker så att medlen kan fördelas till ämnesområdet samhällsfarmaci . 7.2.2Samverkansgrupp ska initiera forskning Utredningens bedömning: bör samman- kalla företrädare för apoteksbranschen, relevanta professioner, akademin och landstingen för att skapa en samverkansgrupp som ska stärka forskning om apotekens bidrag till patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning. För att stimulera forskning om apotekens bidrag till god och kost- nadseffektiv läkemedelsanvändning bör samla apoteksaktörer, relevanta professioner, akademin och landstingen och bilda en samverkansgrupp för att stärka forskning om apotekens bidrag till patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning. Samverkansgruppen ska identifiera forskning som kan leda till att utvecklad apoteksverksamhet utifrån grunduppdraget (som beskrivet i avsnitt 5.2) så att den farmaceutiska kompetensen på apoteken tas till vara och apoteken på bästa sätt kan bidra till bättre läkemedelsanvändning. Exempel på områden som skulle kunna övervägas av gruppen är: Apotekens samverkan med lokal sjukvård – hur påverkar olika samverkansformer och interventioner läkemedelsanvändningen? Vilken effekt har apotekens tjänster, till exempel sms-påmin- nelser, prenumerationstjänster, rådgivningstjänster riktade mot särskilda patientgrupper och andra apotekserbjudanden kopp- lade till receptbelagda läkemedel på läkemedelsanvändningen? 2 En ny särskild utlysning av projektbidrag inom farmaci (som skedde 2014) eller om det blir en annan typ av satsning beslutas av ämnesrådet för medicin och hälsa vid . Forskning, utveckling och farmaceutiska tjänster - överväganden och förslag Vilken effekt på läkemedelsanvändningen och vårdutnyttjandet har egenvårdsrådgivning på apotek? Apotekens e-handel med läkemedel – hur påverkas läkemedels- användningen när allt fler kunder väljer att beställa läkemedel via e-handel? Effekter av regelförändringar inom apoteksområdet. De olika professionernas ansvar för läkemedelsanvändningen. Samverkansgruppen kan även, såsom gjorde , ge förslag på ämnen och handledare till examens- arbeten för studenter som läser till receptarie eller apotekare. Examensarbeten kan bidra till verksamhetsutveckling för apoteks- aktörerna och vara ett sätt att påbörja forskningsprojekt i liten skala. Därutöver väcker examensarbetet ofta studenters intresse för forskning. bör på lämpligt sätt synliggöra resultatet av samverkansgruppens arbete. ansvar att samordna gruppens arbete är enligt utredningen en lämplig aktör för saman- kalla relevanta företrädare för forskning om apotekens bidrag till god och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning i en samverkansgrupp. är en ideell oberoende förening som samlar kompetenser från olika professioner kring läkemedel, dess ut- veckling och användning. Att sammankalla aktörer för forskning om apotekens bidrag till god och kostnadseffektiv läkemedelsan- vändning bedöms ligga inom ramen för föreningens ändamåls- paragraf (se avsnitt 6.8.6).