sou · H5B380 · 2017-10-25 00:00:00 — RMV vänder sig dessutom regelmässigt till privata vårdgivare och privata vårdhem som bedriver socialtjänstverksamhet (exempelvis behandlingshem) med en begäran om att få del av uppgifter om den person som ska undersökas. För verksamhet inom privat bedriven hälso- och sjukvård finns relevanta bestämmelser om tystnadsplikt i 6 kap. 12 § första stycket patientsäkerhetslagen (2010:659). Av stycket framgår att den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården inte obehörigen får röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller för- ordning. Enligt 6 kap. 13 § första stycket patientsäkerhetslagen får den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården vidare inte obehörigen röja en uppgift från en enskild om någon annan persons hälsotillstånd Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att det finns en risk för att den som har lämnat uppgiften eller någon närstående till uppgiftslämnaren utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör uppgiftsskyldighet enligt lag eller förordning. Även den som inte tillhör hälso- och sjukvårdspersonal, men som till följd av anställning eller uppdrag eller på annan liknande grund deltar eller har deltagit i enskilt bedriven hälso- och sjukvård omfattas av viss tystnadsplikt (se 6 kap. 16 § patientsäkerhetslagen). Av 6 kap. 15 § i samma lag, framgår att utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjukvårdspersonalen skyldig att lämna ut bl.a. sådana uppgifter som behövs för en rättsmedicinsk undersökning. Någon uppgiftsskyldighet för rättspsykiatriska undersökningar innehåller patientsäkerhetslagen däremot inte. Enskilda verksamheter inom ska tillämpa social- tjänstlagen (2001:453), men bestämmelser finns även i exempelvis lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt be- driven enskild verksamhet enligt socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade får inte obehörigen röja vad han eller hon har fått veta om enskildas personliga förhållanden (se 15 kap. 1 § socialtjänstlagen och 29 § LSS). En begäran från RMV att få del av uppgifter från enskilt be- driven hälso- och sjukvård samt socialtjänst efterkoms i varierande grad, efter det att den privata vårdgivaren eller utföraren av social- tjänst har gjort en prövning av i vilken mån de begärda uppgifterna kan lämnas ut. En del vårdgivare och socialtjänstverksamheter ställer som villkor för att lämna ut uppgifter att den misstänkte har lämnat sitt samtycke till att så sker. Ett sådant samtycke är i flertalet under- sökningsärenden svårt att få, eftersom den misstänkte i många fall inte vill medverka till detta. Någon garanti för att RMV får det begärda materialet finns således inte. I ärenden som rör rättspsykiatriska undersökningar, vänder sig RMV vidare till ett antal olika myndigheter för att få del av uppgifter om den person som ska genomgå undersökningen. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar inte vid en § 7-undersökning. De myndigheter som enligt RMV:s mening kan ha betydelsefull information är , Kriminalvården, Arbetsförmedlingen, och Rekry- teringsmyndigheten. Möjligheterna för RMV att få del av uppgifter från dessa myn- digheter varierar. Som huvudregel gäller (se 8 kap. 1 § OSL) sekretess mellan myndigheter. Av 21 kap. 1 § samma lag följer att sekretess under vissa förhållanden gäller till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden, oavsett i vilket sammanhang uppgiften före- kommer. Således gäller sekretess för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv, såsom uppgifter om sjukdomar, missbruk, sexuell lägg- ning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Bestämmelsen utgör ett minimiskydd för känsliga uppgifter om hälsa och sexualliv inom hela den offentliga sektorn. Om en uppgift som är sekretessbelagd med tillämpning av 21 kap. 1 § OSL är sekretessbelagd även enligt en annan bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen, ska sekretess- brytande bestämmelser som är tillämpliga på sekretessen enligt en sådan annan paragraf också vara tillämplig på sekretessen enligt 21 kap. 1 § (se 21 kap. 2 § OSL). Generellt tillämpliga sekretessbrytande bestämmelser finns i 10 kap. OSL. Av 1 § i nämnda kapitel och 12 kap. 2 § samma lag framgår att sekretess till skydd för en enskild som huvudregel inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan enskild eller till en myn- dighet, om den enskilde samtycker till det. Offentlighets- och sek- retesslagen innehåller därutöver en generalklausul (se 10 kap. 27 §), som innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myn- dighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Denna regel har dock en rad uttryckligen angivna undantag. För de myndigheter som RMV anser sig behöva hämta in upp- gifter från, finns dessutom vissa särskilda sekretessbestämmelser som är relevanta. Anledningarna till varför RMV bedömer vissa uppgifter som viktiga skiljer sig också åt en del, från myndighet till myndighet. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar När det gäller , är behovet av uppgifter därifrån särskilt stort i de fall då den undersökte personen sedan ankomsten till i princip inte har haft några myndighetskontakter utöver . Det finns då ofta inte någon information av- seende den misstänkte inom hälso- och sjukvården och inte heller inom . utredningar som ligger till grund för myndighetens bedömning av en sökandes ansökan om uppehållstillstånd, är, enligt RMV:s uppfattning, ofta mycket infor- mativa. Således innehåller dessa utredningar i flertalet fall uppgifter om den enskildes tidigare livssituation. Sådana upplysningar är bety- delsefulla vid den forensiska socialutredningen (se avsnitt 9.3.3), men även uppgifter om traumatiska upplevelser och andra händelser som är relevanta för de diagnostiska övervägandena är vanligt förekom- mande. Exempelvis kan uppgifter om svårigheter under skolgången vara av betydelse för bedömningen av om den undersökte har någon intellektuell funktionsnedsättning. Uppgifter om eventuella trauman kan ha betydelse för bedömningen av posttraumatiskt stressyndrom och andra medicinska diagnoser. Sådana uppgifter kan därigenom vara viktiga vid psykologutredningen och den medicinska utred- ningen (se avsnitt 9.3.3 om de utredningsmoment som ingår i en rättspsykiatrisk undersökning). dokumentation kan dessutom innehålla upplysningar om hur den misstänkte har mått och agerat under asylprocessen. Den bild av den misstänkte som går att få genom uppgifter är således, enligt RMV:s mening, till stor hjälp för att bedöma personens psykiska hälsa. För del kan ett utlämnande av uppgifter i viss begränsad utsträckning ske med stöd av bestämmelserna i 14 § lagen om rättspsykiatrisk undersökning och 8 § personutredningslagen. Det gäller huvudsakligen i den mån det rör uppgifter i Migrations- verkets sociala verksamhet, avseende frågor som mat, boende och kläder för personer som söker uppehållstillstånd i landet. Även upp- gifter som rör hälso- och sjukvård kan förekomma. I dessa fall kan uppgifterna således hänföras till 25 kap. 1–5 §§ eller 26 kap. 1 § OSL och därför lämnas ut till RMV. Merparten av de uppgifter RMV efterfrågar från hör emellertid inte hit. För övriga uppgifter finns i stället relevanta sekretessbestämmelser bl.a. i 21 kap. 5 § OSL. Enligt den paragrafen gäller sekretess för uppgift som rör Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar en utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle med- föra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat all- varligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. I 37 kap. 1 § OSL föreskrivs vidare att sekretess gäller i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgar- skap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I verksamhet för kontroll över ut- länningar gäller sekretess också för uppgift i en anmälan eller utsaga av en enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som lämnat uppgiften eller någon närstående till denne utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. För Migrations- verkets del kan dessutom 15 kap. 1 § OSL aktualiseras. Av nyssnämn- da lagrum framgår att sekretess gäller för uppgift som rör förbindelser med en annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellan- folklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om upp- giften röjs. Från RMV:s sida, vilket har bekräftats vid våra kontakter med , har framförts att RMV i relativt stor utsträck- ning får ut sekretessbelagda uppgifter från . Uppgifter som är sekretessbelagda enligt 15 kap. 1 § eller 21 kap. 5 § OSL lämnas dock som regel inte ut. Den prövning som leder fram till beslut om begärda uppgifter kan lämnas ut eller inte, föranleder dock i många fall en relativt stor arbetsinsats och kan vara tidskrävande. Viktigt underlag för RMV vid rättspsykiatriska undersökningar finns inom . Det kan exempelvis röra sig om daganteck- ningar, verkställighetsplaneringar, utlåtanden från behandlingspro- gramsverksamhet och personutredningar. I sistnämnda utredningar beskrivs den enskildes sociala förhållanden och i daganteckningar och verkställighetsplaneringar finns redogörelser för den enskildes sociala situation, liksom för hur verkställigheten har fungerat. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar varon i en kriminalvårdsanstalt är på många sätt speciell. Det gäller framför allt att de intagnas frihet är beskuren på olika vis, men också att det för många är en betydligt mer strukturerad tillvaro jämfört med hur de lever utanför anstalten. En verkställighet av ett fängelse- straff ställer dessutom stora krav på förmågan att fungera i social samvaro med personer som den enskilde inte själv valt att umgås med. Uppgifter om hur en person hanterat sådana situationer är bl.a. be- tydelsefulla för RMV:s bedömning inom ramen för den rättspsy- kiatriska undersökningen av den undersöktes anpassningsförmåga. I den mån uppgifter från Kriminalvården härrör från hälso- och sjukvård eller social verksamhet kan en begäran från RMV om att få del av uppgifter efterkommas med stöd av 14 § lagen om rättspsy- kiatrisk undersökning och, i den mån det är aktuellt, 8 § person- utredningslagen. Merparten av de uppgifter hos som är relevanta för RMV är emellertid inte att hänföra till hälso- och sjukvård eller socialtjänst. Bestämmelser om sekretess vid Kriminal- vården finns bl.a. i 35 kap. 15 § OSL. Av den paragrafen framgår att sekretess gäller inom kriminalvården för uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Enligt uppgift från Kriminalvården, vilket har bekräftats av RMV, får RMV i stort sett undantagslöst bifall till en begäran att få uppgifter från Kriminalvården. I den mån uppgifterna är hänförliga till den hälso- och sjukvård som bedrivs i Kriminalvårdens regi, sker ett utlämnande med stöd av 14 § lagen om rättspsykiatrisk under- sökning, i förening med 25 kap. 1 § OSL. För övriga uppgifter tilläm- par Kriminalvården generalklausulen i 10 kap 27 § OSL och en prövning enligt denna bestämmelse leder regelmässigt till att myn- digheten kan lämna ut begärda uppgifter till RMV. Från ser RMV bl.a. ett behov av att få del av underlag och utredningar som finns för beslut om aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och sjukersättning liksom bedömningar som gjorts av den enskildes arbetsförmåga. Viktigt underlag består också av läkarintyg och externa bedömningar av personens arbetsförmåga. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar Av dessa uppgifter kan bl.a. den undersöktes psykosociala funk- tionsförmåga bedömas. Bestämmelser om sekretess inom finns bl.a. i 28 kap. 1 § OSL. Av den paragrafen framgår att sekretess gäller för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållan- den, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt viss närmare angiven lagstiftning, däribland lagstiftning om allmän försäkring och om annan ekonomisk förmån för enskild. Enligt RMV lämnar regelmässigt inte ut några uppgifter till RMV vid rättspsykiatriska undersökningar. Detta har medfört att RMV sällan vänder sig till Försäkrings- kassan med en förfrågan. har bekräftat att så är fallet, men framhållit att det finns en möjlighet för myn- digheten att efter en sekretessprövning lämna ut uppgifter till RMV med stöd av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL. En sådan prövning kan dock naturligtvis också resultera i att inte finner stöd för ett utlämnande. De uppgifter från Arbetsförmedlingen som RMV kan ha behov av vid genomförandet av rättspsykiatriska undersökningar är bl.a. ut- redningar från Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabili- teringsverksamhet. Det kan röra kontakter med arbetsterapeut, psykolog eller specialkonsulent. Rättspsykiatriska undersökningar innehåller bedömningar av den misstänktes olika förmågor, såsom exempelvis begåvning, och det är då av stort intresse att kunna jäm- föra med tidigare utredningar, från exempelvis Arbetsförmedlingen. Det är dessutom viktigt för RMV att få veta om den misstänkte har genomgått en psykologutredning tidigare eftersom det kan påverka resultatet av den utredning som RMV genomför. En mycket stor fördel med att få del av material från Arbetsförmedlingen är dess- utom att det med sådant material kan finnas en möjlighet att följa den undersöktes resultat . Vid kan vidare finnas underlag för lönebidragsbeslut. Sådant underlag kan ge svar på om personen har en sänkt arbetsförmåga, vilket kan ha betydelse för bedömningen av den psykosociala funktionsförmågan, Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar eftersom arbetsförmåga är en del i denna bedömning. Sådana upp- gifter kan också ha betydelse för den medicinska utredningen inom ramen för den rättspsykiatriska undersökningen. Bestämmelser om sekretess vid Arbetsförmedlingen finns bl.a. i 28 kap. 11 § OSL. Av den paragrafen framgår att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ärende om arbets- förmedling, yrkesvägledning, arbetsvård, antagning till arbetsmark- nadsutbildning eller hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åt- gärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja en enskilds anpassning till arbetslivet. Vidare gäller sekretess enligt 28 kap. 12 § samma lag i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstift- ningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Liksom är fallet med , har RMV inte begärt ut uppgifter från Arbetsförmedlingen, eftersom vid tidigare förfrågningar inte lämnat ut några upp- gifter. Arbetsförmedlingen har bekräftat att myndigheten inte fått någon begäran från RMV och framhållit att en del uppgifter som förekommer vid Arbetsförmedlingen faller under verksamhet som är att anse som hälso- och sjukvård. I den mån så är fallet, lämnas uppgifter ut med stöd av 14 § lagen om rättspsy- kiatrisk undersökning i förening med 25 kap. 1–5 §§ OSL, medan en begäran om utlämnande av uppgifter i övrigt hade fått prövas enligt generalklausulen i 10 kap. 27 § i nyssnämnda lag. När det slutligen gäller , finns där betydelse- fullt material i form av de standardiserade bedömningar som gjorts med allmän värnplikt. Den absoluta merparten av alla artonåriga män genomgick tidigare en mönstring, vari bl.a. ingick en psykologutredning och bedömning av befälslämplighet. Materialet är unikt som jämförelsematerial, eftersom det dels omfattat alla män i livet, dels har stor betydelse som referens- material i det enskilda ärendet, för att kunna bedöma en undersökt Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar persons eventuella förändring . Vid RMV:s psykologutred- ning och den medicinska utredningen inom ramen för den rättspsy- kiatriska undersökningen har sådana uppgifter från Rekryterings- myndigheten därför stor betydelse. Det kan antas att uppgifter från ökar i betydelse med återinförandet av allmän värnplikt. Bestämmelser om sekretess vid finns i bl.a. 38 kap. 1 § OSL. Av den paragrafen framgår att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om upp- giften röjs och uppgiften förekommer i ärende som angår bl.a. utred- ning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, inskrivning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga, antagning till utbildning vid Försvarsmakten och skyldighet att tjänstgöra med totalför- svarsplikt. RMV får i stor utsträckning bifall till sin begäran att få ut uppgifter från . Merparten av ut- lämnandet avser uppgifter från hälsoundersökning och psykologisk intervju i samband med mönstringen och utlämnande har skett med stöd av 14 § lagen om rättspsykiatrisk undersökning och 25 kap. 1 § OSL, eftersom verksamhet i detta avse- ende är att anse som hälso- och sjukvård (se bl.a. prop. 2007/08:126, s. 50). 9.5En utökad möjlighet till uppgiftsinhämtning – våra överväganden och förslag 9.5.1Ett berättigat behov av ytterligare uppgiftsinhämtning Vårt förslag: Vid en avvägning mellan intresset av att Rätts- medicinalverket i den rättspsykiatriska utredningsverksamheten har ett fullgott underlag för sin bedömning och skyddet för den enskildes personliga integritet, är det rimligt att Rättsmedicinal- verket ges ökade möjligheter att inhämta uppgifter jämfört med . ska därför kunna få del av ytterligare uppgifter från vissa myndigheter och andra aktörer. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar En person som har begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning ska, som huvudregel med få undantag, inte dömas till fängelse. Frågan om en tilltalad lider av en sådan störning eller inte får mot denna bakgrund mycket stor betydelse för domstolens ställningstagande i påföljdsfrågan och är därigenom också av avse- värd vikt för såväl den tilltalade som för andra personer som på något sätt berörs av en sådan brottmålsdom. För att utgöra en så bra vägledning för domstolens påföljdsbestäm- ning som möjligt, bör RMV:s utredningar på det rättspsykiatriska området – såväl rättspsykiatriska undersökningar som § 7-intyg – baseras på ett fullödigt underlag, med målsättningen att det ska kunna ge en så komplett bild som möjligt av den undersöktes situation och psykiska tillstånd. Detta underlag bör vara så omfattande att det är tillräckligt för att RMV ska kunna lämna utlåtanden med hög kvalitet, men inte mer omfattande än som är nödvändigt i det enskilda fallet. Att RMV:s utlåtanden håller fullgod kvalitet är i princip en fråga om rättssäkerhet. efterkoms RMV:s framställningar om att få del av uppgifter från andra myndigheter och från enskilt be- driven hälso- och sjukvård samt socialtjänst i varierande grad. När det gäller den privata hälso- och sjukvården samt socialtjänstverk- samheten, är ett utlämnande beroende av att den som ska genomgå en rättspsykiatrisk undersökning eller § 7-undersökning lämnar sitt samtycke till att uppgifter lämnas ut. Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 9.5.2. Att omfattningen av RMV:s underlag är beroende av samtycke från den misstänkte, får dock till följd att RMV:s under- lag kan variera stort från ett ärende till ett annat. Det finns en risk att ett utlåtande från RMV som baserats på mycket knapphändig bakgrundsinformation inte kan hålla samma kvalitet som ett utlåtande där uppgifter har kunnat hämtas in i betydligt större utsträckning. Detta kan få till följd att domstolens underlag i påföljdsfrågan i vissa fall är bristfälligt, vilket i sin tur kan få oönskade konsekven- ser i form av oriktiga avgöranden. I syfte att undvika sådana situa- tioner, bör lagstiftningen göra det möjligt för RMV att få del av det underlag som behövs för att till domstolen kunna lämna rätts- psykiatriska undersökningar respektive § 7-intyg av hög kvalitet. De uppgifter som är aktuella i detta sammanhang är i stor ut- sträckning känsliga och rör den enskildes personliga förhållanden. Skyddet för den enskildes personliga integritet är därför en central Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar faktor att överväga i avvägningen mellan intresset av uppgifts- inhämtning och intresset av att minska spridningen av känslig infor- mation om enskilda. Skyldigheten för myndigheter och andra aktuella aktörer att lämna uppgifter till RMV bör därför begränsas till att avse uppgifter som behövs för att RMV ska kunna genomföra en rättpsykiatrisk undersökning respektive lämna ett § 7-intyg. finns ett krav att de uppgifter som lämnas från den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården samt ”behövs” för en rättspsykiatrisk undersökning alternativt en § 7-undersökning. Från RMV:s sida får det således inte vara fråga om en mer slentrian- mässig uppgiftsinhämtning. Så är fallet redan enligt nu gällande rätt men även för den utvidgning av skyldighet för vissa myndigheter och andra aktörer att lämna uppgifter som vi nu föreslår. En ytter- ligare omständighet, som bidrar till att upprätthålla ett skydd för enskildas personliga integritet, är att uppgifter som lämnas till RMV kommer att omfattas av ett starkt sekretesskydd. Sekretess gäller (se 25 kap. 1 § OSL) vid rättspsykiatrisk undersökning för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Den enskildes person- liga integritet skyddas också genom det nya EU-rättsliga dataskydds- regelverket, liksom de svenska bestämmelser som föreslagits i anslut- ning till EU-bestämmelserna, däribland vårt förslag till datalag för RMV (se avsnitt 6.5). 9.5.2Inhämtande av uppgifter från enskilt bedriven hälso- och sjukvård samt socialtjänst för rättspsykiatriska undersökningar och § 7-intyg är angeläget Vårt förslag: Det ska vara möjligt för att få del av uppgifter från verksamhet inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst som bedrivs i privat regi. Lagen (1991:1137) om rätts- psykiatrisk undersökning och lagen (1991:2041) om särskild per- sonutredning i brottmål, m.m. ska kompletteras med bestämmel- ser som bryter tystnadsplikt och medför en skyldighet att lämna de uppgifter som behövs för att genomföra en rättspsykiatrisk undersökning respektive för att lämna ett läkarintyg enligt 7 § personutredningslagen. Uppgifter för rättspsykiatriska undersökningar Det är vanligt förekommande att de personer som omfattas av RMV:s rättspsykiatriska undersökningsverksamhet har haft tidigare kontakter med hälso- och sjukvården, både inom psykiatrin och inom annan vård, liksom med olika delar av den offentligt bedrivna .