sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Detta är också, som vi har nämnt tidigare, den faktiska verkligheten för den distansundervisning som bedrivs i . Även om mycket av studierna, t.ex. vid Korrespondensgymnasiet i , bedrivs på egen hand av eleverna förekommer också tillfällen när elever och lärare inte är åtskilda i både tid och rum. Dels finns det tillfällen, såsom laborationer, när elever och lärare möts för fysiska träffar, dvs. varken är åtskilda i rum eller . Dels får eleverna ibland undervisning i form av direktkontakt med lärare, där eleven och dennes lärare endast är åtskilda i rum. Huvuddelen av studierna med distansundervisning genomförs dock utan att det är lärar- ledd undervisning. Vi anser att den definition av distansundervisning som den tidi- gare utredningen lade fram delvis kan ligga till grund för hur defini- tionen ska utformas. Däremot vill vi inte utesluta att det i vissa fall framöver kan vara på det viset att distansundervisningen för en elev till stor del bedrivs i realtid, om detta är vad som bedöms vara bäst för eleven. Det skulle innebära att eleven och läraren endast är åt- skilda i rum, t.ex. att undervisningen ges enskilt för eleven i hemmet via informations- och kommunikationsteknik. Dessutom ingår mo- ment i utbildningen där eleven och läraren varken är åtskilda i rum eller . För att inte utelämna dessa situationer bör distansunder- visning innebära att elever och lärare kan vara åtskilda, inte att de måste vara åtskilda. För att definitionen ska harmoniera med skol- 1 SOU 2012:76, s. 229. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser lagens definition av fjärrundervisning bör det gamla förslaget till definition även justeras något språkligt. Vi föreslår därför att distans- undervisning ska definieras som interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare kan vara åtskilda i både rum och tid. 13.2.2Vad som inte ska räknas som distansundervisning I likhet med vad vi gjorde angående fjärrundervisning (avsnitt 11.4.2) vill vi betona att det inte är all användning av informations- och kommunikationsteknik som är att betrakta som distansundervisning. Det är t.ex. inte distansundervisning om eleverna tittar på en föreläs- ning som har publicerats på internet. Sådana företeelser är naturligt- vis tillåtna i närundervisning och undervisningen bör också fortsatt betraktas som närundervisning även när digitala verktyg används. Elevens lärare är då fortfarande någon som eleven träffar ofta och strukturerad undervisning pågår löpande och regelbundet. Distans- undervisning skiljer sig från närundervisning dels genom att den ansvarige läraren vanligtvis befinner sig någon annanstans än eleven, dels att mängden lärarledd undervisningstid kan vara annorlunda. Dessa aspekter innebär också att distansundervisning skiljer sig från fjärrundervisning, eftersom eleven ska vara i skolan under den normala undervisningstiden, men ibland har kontakt med läraren enbart via informations- och kommunika- tionsteknik. Vid fjärrundervisning ingår eleven dessutom i sin ordi- narie undervisningsgrupp – även om gruppstorleken vid fjärrunder- visning kan variera och ibland bara bestå av en person – vilket inte alltid är fallet vid distansundervisning. Att en elev får i uppgift att använda sig av en webbplats för att repetera olika uppgifter som har gåtts igenom på lektionen eller att eleven inför lektionen uppmanas att se en inspelad föreläsning om lektionens ämne är inte heller distansundervisning. Eftersom det i båda fallen är fråga om hemuppgifter utgör det inte heller under- visning i skollagens mening. Några av de särskilda utbildningsformer som regleras i 24 kap. skollagen (avsnitt 3.1.8) kan också påminna om distansundervisning. Vi kommer att återkomma till dessa utbildningsformer senare i kapitlet, när vi har beskrivit våra förslag mer i detalj (avsnitt 13.10). Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser 13.2.3Samma krav ställs på distansundervisning Distansundervisning är ett sätt att undervisa som ska användas på utbildning som ingår i skolväsendet. Distansundervisning är alltså bara ett annat sätt att ta del av utbildning inom en viss skolform, inte något annat än de befintliga skolformerna. Liksom för fjärrundervisning ska distansundervisning som grundregel inte innebära att några andra, lägre krav ställs på utbild- ningen jämfört med reguljär närundervisning. Som vi kommer in på senare måste dock vissa undantag från regelverket göras vid distans- undervisning, men de flesta kraven gäller fortfarande. De krav som vi har redogjort för angående fjärrundervisning, t.ex. att utbildning- en ska ta hänsyn till elevers olika behov och varierade arbetsformer, gäller naturligtvis även för distansundervisning. Alla moment i kurs- respektive ämnesplanerna ska också ingå, vilket kan förutsätta någon form av fysiska träffar i en del fall. Förutsättningarna för att kunna uppfylla kraven i skollagen och förordningarna är en av de aspekter som vi har tagit hänsyn till i vår analys av när distansunder- visning ska vara tillåten att använda. 13.3Distansundervisning endast när deltagande i undervisning annars inte är möjligt Utredningens förslag: Distansundervisning ska få användas för elever som inte har möjlighet att delta i den reguljära undervis- ningen på grund av dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik. För elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska distansundervisning även få användas för elever som på grund av andra särskilda skäl inte har möjlighet att delta i den reguljära undervisningen. I fråga om distansundervisning är det som sagt elevperspektivet som gäller. Det ska ses som en möjlig väg för de elever som annars inte skulle ha fått någon undervisning. Som vi har beskrivit (avsnitt 4.6 och 4.7) har distansundervisning flera olika utmaningar och går en- ligt vår mening inte att likställa med närundervisning. Det gäller framför allt de skolformer som omfattas av skolplikten. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser läroplanen anger handlar exempelvis om demokratiska värderingar och om hur var och en bör behandla sina medmänniskor, varför alla skolpliktiga elever måste delta i arbetet som syftar till att uppnå dessa mål. Distansundervisning ska därför bara tillåtas i undantagsfall och då i situationer som särskilt har angetts i skollagen. I detta av- snitt redogör vi för dessa förslag. 13.3.1Allmänt om de situationer där distansundervisning ska vara möjlig Att distansundervisning bara ska tillåtas i undantagsfall beror på att den ansvarige läraren vanligtvis befinner sig någon annanstans och ofta inte heller undervisar eleven i realtid. Undervisningen är där- med inte lärarledd undervisning enligt skollagens definition (1 kap. 3 §). Lärarledd undervisning är av så avgörande betydelse att lag- stiftningen tillförsäkrar eleven en rätt till en viss mängd lärarledd undervisning . Att frångå denna princip, vilket görs vid distansundervisning, kräver enligt vår mening starka argument. I kapitel 7 beskrev vi olika situationer där elever har svårt att delta i den reguljära undervisningen (avsnitt 7.3). Vid vårt studiebesök på Korrespondensgymnasiet i , samt i det av gymnasieskolan in- skickade materialet, framkom dessutom att det finns många fler skäl för att delta i distansundervisning. Gemensamt för dem alla är att eleven har svårt att delta i närundervisning, av ett eller flera skäl. har en elevs tidigare skola försökt hjälpa till, men misslyckats. Andra gånger har den gamla skolan inte förstått att insatser behövts för eleven och därmed har eleven och dennes vårdnadshavare förr eller senare tagit saken i egna händer. Eftersom distansundervisning bara ska användas i undantagsfall tillhör endast elever med tungt vägande skäl målgruppen för sådan undervisning. Detta bör därmed framgå av lagstiftningen. handlar det om en heterogen elevgrupp; det finns så många individu- ella berättelser att det inte går att täcka in de olika behoven genom att specificera dem. Två grupper av elever kan ändå utkristalliseras. Det handlar dels om elever som inte har möjlighet att delta i den reguljära undervisningen på grund av dokumenterad medicinsk, psy- kisk eller social problematik, dels om elever som på grund av andra särskilda skäl inte har möjlighet att delta i den reguljära undervis- Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser I följande avsnitt beskriver vi med några exempel vilka elever som bör respektive inte bör ingå i de olika grupperna. 13.3.2Dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik En grupp elever som kan komma i fråga för distansundervisning är elever med svår medicinsk, psykisk eller social problematik. I den förra statliga utredningen om bl.a. distansundervisning föreslogs att det skulle tillåtas för elever med medicinsk eller psykosocial proble- matik. Med medicinsk problematik avsågs både somatiska sjukdomar och psykiska störningar.2 Att tala om psykosociala problem avvisa- des av , med hänvisning till att det inte finns någon vedertagen definition av begreppet.3 Förbundet föreslog i stället psykisk eller social problematik, vilket vi instämmer i. Vi bör alltså i stället använda begreppen medicinsk, psykisk eller social pro- blematik. kan en elev naturligtvis ha en problematik som är en kombination av dessa. Vi vill nämna några exempel på elever som därmed bör kunna omfattas av bestämmelsen. Observera dock att elever med dylika problem med automatik inte ska räknas till gruppen och alltså få distansundervisning – det bör också krävas att problematiken inne- bär att eleven inte kan delta i reguljär undervisning. Vidare måste prövningen alltid vara individuell. Med medicinsk problematik avses att eleven har en somatisk sjuk- dom eller funktionsnedsättning som innebär att eleven av hälsoskäl är förhindrad att ta del av den reguljära undervisningen i skolan. Det kan t.ex. handla om en elev som frekvent genomgår behandling dag- tid men kan ta del av undervisning . Det kan också handla om en elev som till följd av infektionskänslighet bör undvika alltför omfattande kontakter med andra männi- skor, eller en elev som på grund av ett sjukdomstillstånd har sär- 2SOU 2012:76, s. 233 f. 3Sveriges (2013). Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser skilda behov av en lugn och störningsfri undervisningsmiljö. Ytter- ligare ett exempel är en elev som har någon sjukdom som kommer i skov och därför behöver en undervisning som anpassas på så sätt att eleven koncentrationsläser under bättre perioder. Med psykisk problematik avses elever som har olika psykiska sjuk- domar eller symtom, alternativt funktionsnedsättningar, som inne- bär att de inte kan delta i reguljär undervisning. Det kan t.ex. handla om elever som har svår social fobi och därför inte klarar av att vistas bland andra elever. Det kan också handla om elever som har utmatt- ningsdepressioner och som därför inte orkar vistas i den vanliga skolmiljön. Till denna grupp hör ibland de elever som inte kunnat förmås att gå till skolan, dvs. elever med lång- varig frånvaro. Med social problematik avses elever som har en mycket svår social situation. Det kan t.ex. handla om elever som har en svår familje- situation och på grund av detta tillfälligt bor i någon form av jour- boende på annan ort, då distansundervisning kan användas i avvak- tan på att reguljär undervisning kan inledas. Hit hör också elever som inte har kunnat förmås att gå till skolan men där beteendet inte kan härledas till någon bakomliggande psy- kisk problematik. När det gäller en elev som har utsatts för mobbning (kränkande behandling) vill vi betona att skolan alltid måste ta sitt ansvar att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra mobbning, så att ele- ven ska kunna delta i sin ordinarie undervisningsgrupp. Mobbning ska i normalfallet inte innebära att den mobbade eleven ska behöva förändra sin tillvaro. Däremot kan följderna av mobbning bli svåra besvär som i sin tur motiverar distansundervisning. Dessutom torde distansundervisning i undantagsfall även kunna användas för att ge en mobbad elev möjlighet till utbildning som övriga åtgärder vidtas. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser Elevens problematik ska vara dokumenterad Förutom att det ska föreligga medicinsk, psykisk eller social proble- matik bör det också krävas att problematiken är dokumenterad på något sätt. Dokumentationen kan t.ex. vara intyg från läkare, psyko- log eller socionom. Det kan också vara en utredning som har gjorts av annan personal inom elevhälsa eller socialtjänst. När det gäller de obligatoriska skolformerna kommer vi i det följande (avsnitt 14.1) att föreslå att distansundervisning ska ges som en åtgärd inom ramen för särskilt stöd. Eftersom det generellt för särskilt stöd inte krävs någon diagnos för att åtgärder ska vidtas4 bör det inte krävas för dessa fall heller. Dessutom är det i dessa fall rektorn på elevens skola som avgör om distansundervisning ska användas och denne känner då till elevens problematik insatser. Problematiken dokumenteras då i den utredning som ska föregå beslut om särskilt stöd. I de frivilliga skolformerna söker sig eleverna direkt till den huvudman som anordnar utbildningen (avsnitt 15.1). Denna huvud- man bör då vara den som är bäst lämpad att avgöra om en elev upp- fyller villkoren eller inte, särskilt med tanke på att viss vana vid detta kommer att uppstå. Dessa huvudmän kan då själva avgöra om de vill be om ett intyg, t.ex. läkarintyg, för de elever som söker till skolan med distansundervisning. Det kan också handla om att eleven ger in en utredning från en obligatorisk skolform som visar på behov av distansundervisning. 13.3.3Andra särskilda skäl för distansundervisning i de frivilliga skolformerna Enligt vår mening är det i första hand dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik som ska medföra att distansunder- visning får användas för en enskild elev. Med hänsyn till att utbild- ning i och motsvarande obligatoriska skolformer är föremål för skolplikt finner vi också att det endast är sådana tungt vägande skäl som ska kunna motivera användandet av distansunder- visning i dessa skolformer. Även i de frivilliga skolformerna bör distansundervisning främst kunna komma i fråga på grund av medicinsk, psykisk eller social 2013/14:160, s. 38. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser kan det för dessa skolformer finnas anled- ning att tillåta användning av distansundervisning även av andra särskilda skäl. Det kan t.ex. förekomma att en elev önskar genomgå en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan men sam- tidigt har andra aktiviteter som kraftigt försvårar för eleven att genomföra utbildningen genom reguljär undervisning på någon skola. Ett exempel är elever som befinner sig på elitnivå inom någon idrott och därför ofta befinner sig på resor för att delta i tränings- läger och tävlingar. Dessa ungdomar bör visserligen i de flesta fall kunna studera vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt god- känd idrottsutbildning, där utbildningen kan anpassas efter träning och tävling. I vissa fall kan detta dock vara omöjligt, t.ex. om det inte finns någon utbildning inom den aktuella idrotten, och det bör då anses vara särskilda skäl för att få distansundervisning. Att ha sökt till en idrottsutbildning men inte antagits till denna bör dock inte vara särskilda skäl. Ett annat exempel är elever som har inlett någon form av yrkeskarriär som innefattar omfattande resande. Ett typfall som kan nämnas är elever som parallellt med utbildningen har engagemang t.ex. i ett eget företag och därför återkommande befinner sig på annan ort än hemorten. För att en elev ska anses ha särskilda skäl för att få distansundervisning av dessa anledningar bör det dock krävas att den aktivitet som orsakar behovet av distans- undervisning till inte ringa del kräver resor utanför hemorten, dvs. att eleven återkommande befinner sig på annan ort. Att eleven har ett arbete vilket som helst på hemorten bör däremot inte vara sär- skilda skäl för att eleven ska beviljas distansundervisning. Det kan naturligtvis förekomma att även elever i och motsvarande skolformer har likartade evenemang som är svåra att kombinera fullt ut med reguljär undervisning. Med hänsyn till att dessa elever omfattas av skolplikt anser vi dock inte att det finns tillräckliga skäl för att möjliggöra distansundervisning på grund av andra särskilda skäl även för denna elevgrupp. Det måste i stället ankomma på eleverna och deras vårdnadshavare att planera eventu- ella sidoaktiviteter eller engagemang på ett sådant sätt att eleverna fortfarande kan fullgöra skolplikten. Ett annat exempel på särskilda skäl för distansundervisning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan kan vara att en elev ska bo utomlands under en kortare eller under sin gymnasie- utbildning. Vi syftar inte på situationer där eleven på egen hand vill Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser flytta utomlands, utan det bör enbart gälla för elever som är bosatta i men avser att tillfälligt bosätta sig i utlandet med sina vårdnadshavare. Det kan t.ex. handla om att en elev ska följa med vårdnadshavare som tillfälligt ska arbeta utomlands eller att en elev tillfälligt ska bo hos en vårdnadshavare som är bosatt utomlands. En sådan elev bör enligt vår mening också kunna ha särskilda skäl för att få inleda eller fortsätta en gymnasieutbildning med hjälp av distansundervisning under utlandsvistelsen. När det gäller en elevs vistelse utomlands bör dock noteras att bestämmelserna om gymnasieskolan bara gäller för ungdomar som är bosatta i landet (15 kap. 5 § tredje stycket skollagen). Med bosatt i landet avses den som ska vara folkbokförd här enligt folkbok- föringslagen (1991:481). Av denna lag framgår bl.a. att den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under som huvudregel ska avregistreras från folkbok- föringen (20 §) och således är att anse som folkbokförd i Sverige.5 Detta innebär alltså att distansundervisning vid utlands- vistelse i normalfallet endast torde kunna bli aktuellt under som längst ett läsårs tid. Även för skolpliktiga elever kan behov av utbildning vid utlands- vistelser uppstå. För dessa finns dock de svenska utlandsskolorna tillgängliga i större utsträckning än vad som gäller för gymnasieelever och behovet kan därför tillgodoses på det sättet. Med hänsyn till skolplikten och skolans socialiserings- och värdegrundsuppdrag an- ser vi inte heller att det är lämpligt att möjliggöra användande av distansundervisning i samma utsträckning i de obligatoriska skol- formerna. Det är heller inte rimligt med tanke på att vi endast tänker oss distansundervisning som en form av särskilt stöd i dessa skol- former. Vi ser därför inte skäl för att elever i de obligatoriska skol- formerna ska ha möjlighet att ges distansundervisning på grund av tillfälligt utlandsboende. 5 Särskilda regler finns dock för barn till personer som är utsända för anställning på utländsk ort i statlig tjänst, som innebär att dessa kvarstår som folkbokförda i (14 § folkbok- föringslagen). Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser 13.3.4Andra tänkbara skäl? I det följande ska vi beskriva andra situationer där frågan om distans- undervisning kan komma upp. Vi anser inledningsvis inte att endast det faktum att en ungdom hellre vill läsa en utbildning där distansundervisning används, i stället för en med reguljär undervisning, utgör ett tillräckligt skäl. Den ung- dom som föredrar att få en annan typ av undervisning har möjlighet att senare studera på gymnasial nivå inom vuxenutbild- ning. En vuxen är behörig för sådana studier från och med andra halv- året det år han eller hon fyller (20 kap. 20 § skollagen). Om det med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden finns särskilda skäl kan också den som är yngre antas till vuxenutbildning (3 kap. 2 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Exempel på sådana skäl är ungdomar som redan har bildat familj eller på andra sätt har tagit ett stort och avgörande steg in i vuxenvärlden och därför har lite gemensamt med ungdomar som påbörjar sina studier i gymnasieskolan.6 Det har också, av en tidigare statlig utred- ning, bedömts att ungdomar som omfattas av det kommunala aktivi- tetsansvaret därmed kan tas emot i vuxenutbildning innan det år de fyller 20 år.7 Utredningens experter från Kommuner och Landsting och från har anmält avvikande mening i nämnda fråga. De anser, när det gäller gymnasieskolan och gymna- siesärskolan, att alla elever som så önskar ska få läsa en utbildning där distansundervisning används. Att föräldrar av t.ex. kulturella skäl önskar att deras barn ska få undervisning i hemmet ska inte utgöra särskilda skäl för distans- undervisning. När den nuvarande skollagen infördes ändrades möj- ligheten att fullgöra skolplikten på annat sätt, dvs. med hemunder- visning, (24 kap. 23 § skollagen) genom att möjligheten att göra det med hänvisning till religiösa eller filosofiska skäl försvann.8 Vi in- stämmer i det resonemang som fördes i detta lagstiftningsarbete och konstaterar att religiösa eller filosofiska skäl inte heller ska utgöra tillräckliga skäl för distansundervisning. 2009/10:165, s. 486. 7SOU 2013:13, s. 199 f. 2009/10:165, s. 523 f. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser Det bör vidare poängteras att faktorer som kommer utifrån, t.ex. att eleven är mobbad i skolan, inte i sig utgör särskilda skäl för att en elev ska få distansundervisning utan det är något som det ankommer på skolhuvudmannen att hantera inom ramen för den ordinarie verk- samheten (se dock avsnitt 13.3.2). Det bör slutligen betonas att de särskilda skäl som ska kunna komma i fråga ska ha sin utgångspunkt i elevens egna behov. Vare sig en skolas behov eller vårdnadshavares behov ska utgöra skäl för distansundervisning. 13.3.5Praxis när det gäller målgruppen kommer att utvecklas Som vi har poängterat är det viktigt att distansundervisning endast används i undantagsfall, när eleven annars inte skulle ha deltagit i undervisning. är det ogenomförbart att i författningstext uttömmande definiera vilka elever som bör få distansundervisning. Det kommer därför att bli en fråga om vilken praxis som utvecklas. Dels kommer Skolinspektionen i sin tillsyn att pröva hur huvud- männen utnyttjar möjligheterna att använda distansundervisning. Dels kommer , i och med de över- klagandemöjligheter som vi kommer att föreslå längre fram, att bidra till att praxis utvecklas. 13.4De grundläggande bestämmelserna om distansundervisning ska anges i skollagen Distansundervisning är som framgått ovan inte reglerad vare sig i skollagen eller i skolförordningen (2011:185) respektive gymnasie- förordningen (2010:2039). Liksom för fjärrundervisning har vi, nu när vi menar att möjligheter till distansundervisning ska införas, ana- lyserat i vilken utsträckning distansundervisningen bör regleras i skol- lagen respektive i förordning och vad som bör föreskrivas av myndig- het. Några generella förslag i det här avseendet lämnas i detta avsnitt. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser 13.4.1Ett nytt kapitel ska införas i skollagen Utredningens förslag: De grundläggande bestämmelserna om distansundervisning ska samlas i ett nytt kapitel i skollagen (2010:800). Distansundervisning ska endast få användas i skolväsendet under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av detta kapitel och föreskrifter som meddelats med stöd av kapitlet. Vi anser att möjligheter till distansundervisning ska införas och följaktligen bör tillåtas i olika skolformer och för vissa elever. Distansundervisning innebär att vissa undantag behöver göras från skollagens regler i övrigt. Detta sammantaget, liksom att fjärr- undervisning ska regleras i skollagen, talar för att även grundläg- gande bestämmelser om distansundervisning ska anges i skollagen.