sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — På grund av det stora antalet skolor är det svårt att få en riktig överblick över de eventuella rutiner som används i alla enskilda skolor. I förenade HBTQ-studenters ovan nämnda rapport uppgav majoriteten av de svarande alumnerna att de visste hur de skulle gå tillväga för att begära ut nytt examensbevis, men också att de väl- komnade mer tillgänglig information om tillvägagångssätt och kon- taktuppgifter som borde finnas på hemsida och studentportal. En sökning som aktuell utredning gjort på lärosätens webb- platser visar att flera högskolor och universitet lagt ut information om att ett nytt examensbevis kan utfärdas mot bakgrund av skyd- dade personuppgifter eller vid ändrat juridiskt kön, mot uppvisande av ett intyg från som bekräftar detta. Det rör sig dock inte om information som är direkt sökbar från startsidan. Informa- tionen är oftast lagd i bilagor till vanliga frågor om examen eller lik- nande dokument. Utredningen har frågat tretton universitet och högskolor om de har tagit fram rutiner för en eventuell förfrågan om ett nytt exa- mensbevis med ändrat personnummer. Förfrågan skickades till både statliga lärosäten och enskilda utbildningsanordnare. Samtliga sva- rade att de hade tagit fram interna rutiner för utfärdande av nytt examensbevis. För några av de svarande hade det inte inträffat att en person begärt ut nytt examensbevis på grund av ändrat juri- diskt kön men det finns en rutin för hur detta ska hanteras i den händelse att ett sådant ärende kommer in. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön de i möjligaste mån tillämpar förenade HBTQ-studenters förslag på rutiner. Två typer av fall utmärker sig som utmaningar. Det första avser sammanslagningar av lärosäten, där en ny myndighet bildas genom sammanslagningen och de två gamla myndigheterna läggs ned. Den nya myndigheten har då inte befogenhet att fatta beslut i de gamla myndigheternas namn. Exempel på detta är Linnéuniversitetet som har svårt att hantera situationen där en student har fått ut ett examensbevis från eller före sammanslagningen. Det andra fallet avser när ett universitet eller hög- skola går upp i ett annat universitet, och därmed får en ny läroplan. Det nya som tagit över utbildningen kan då inte heller fatta beslut i den gamla myndighetens namn eftersom den inte har examensrätt för den gamla utbildningen. Ett exempel är Lärarhög- skolan i som uppgick i . I båda fallen blir konsekvensen att den enskilde inte har någon instans att vända sig till för att begära nya handlingar i sitt nya personnum- mer. Det finns ingen lösning för hantering av den här typen av situationer. Det är tydligt för utredningen att det finns ett behov av gemen- samma rekommendationer, inte bara för de personer som ändrat juridiskt kön utan även för dem som ska utfärda nya bevis för hur de ska hantera situationen. Alla aktörer inom utbildning som utred- ningen kontaktat i frågan, förutom , uppger att de har uppmärksammat detta internt. förenade HBTQ- studenter framhåller i sin rapport i fokus (se nedan) att det finns institutioner på universitet och högskola där det ännu inte förekommit att en person har begärt ut ett examensbevis med nytt personnummer men där det ändå arbetats fram rutiner för detta för om eller när det kommer att ske. Trots att det alltså finns ett pågående arbete på flera håll har fler- talet personer som har fått nytt personnummer berättat för utred- ningen att de fortfarande har problem med att få ut betygsdokument från vissa universitet och högskolor, ofta på grund av att handlägga- ren saknar kunskap om hur ärendet ska hanteras. Många av de uni- Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön versitet och högskolor som svarat på utredningens förfrågan om handläggning av dessa ärenden, uppger att nationella direktiv skulle välkomnas. Detta för att säkerställa att hanteringen blir likvärdig över landet, men också för att klarlägga vad som egentligen är rätt hantering av frågan. För skolväsendet är frågan angelägen i hög grad. 12.2.6Datering av nya betygsdokument Ytterligare ett problem som uppstår i samband med utfärdande av nya betygsdokument är hur det nya dokumentet ska dateras. Som regel dateras betygsdokument när beslutet fattas. För att betygsdokumentet ska gälla ska det dessutom undertecknas av rek- tor eller annan utsedd person. Det råder delade meningar om och rutiner för vilket datum ett nyutfärdat bevis ska få. De utbildnings- anordnare som utredningen kontaktat har hanterat frågan olika. De flesta daterar det nya beviset med samma datum som när det först utfärdades medan en del menar att det blir en ny handling och ett nytt beslut som därmed behöver få ett nytt datum. Båda tillvägagångssätten innebär utmaningar. När ett nytt be- tygsdokument begärs ut kan det ha skett ändringar i kursplaner och därmed också i de kriterier som måste uppfyllas för att få erhålla en examen. Det betyder att det nyutfärdade betygsdokumentet i princip skulle kunna anses som ogiltigt om en arbetsgivare eller någon annan vill verifiera det, om ett nytt senare datum används. Det kan också ses som underligt om någon uppger sig ha tagit examen , men betygsdokumentet anger ett helt annat datum. Om det tidigare datumet används, skulle det kunna påpekas att den nya identiteten inte fanns i realiteten när det gamla betygs- dokumentet utfärdades, och det är tveksamt om det går att skriva ut ett betygsdokument i en identitet som inte existerade vid det tillfället när examen erhölls. Enligt Statens skolverks föreskrifter är det rektor som under- tecknar terminsbetyg, examensbevis och gymnasiesärskolebevis inom de olika skolformerna. Undertecknande av examensbeviset regleras inte lagtext. Det är dock brukligt att examensbeviset undertecknas, bland annat för att styrka dess äkthet. Varje examensbevis ska också följas av en exa- Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön mensbilaga som beskriver utbildningen och dess plats i utbildnings- systemet (6 kap. 10 § högskoleförordningen). Bilagan ska underlätta erkännande och tillgodoräknande av en svensk examen vid anställ- ning och fortsatta studier utomlands och i . I Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2012:172) bilaga 1 p. 7 anges att bilagan ska bestyrkas genom bland annat underskrift, men det specificeras inte vem undertecknaren bör vara. I samtal som utredningen har haft med har följande framkommit. Om den handläggare eller beslutsfattare som skrev under det först utfärdade examens- beviset inte längre arbetar kvar behövs en ny underskrift av den nya beslutsfattaren. Om handläggaren som skriver under det nya beviset inte arbetade när det står att beviset utfärdats kan beviset fastna i eventuella verifieringar när potentiella arbetsgivare och utländska lärosäten hör av sig för att verifiera examen. och hög- skolor ska bedöma utländska meriter används bland annat särskilda förteckningar över personer som har vidimerat betygsdokument inom en viss tidsram. Om namnet på personen som skrivit under beviset inte finns med i förteckningen kan det väcka frågor om innehållets riktighet. 12.2.7Kopia eller original? Ytterligare en fråga som uppstår i samband med detta är vilken status den gamla respektive den nya handlingen ska ha. Normalt sett han- teras en förkommen eller förstörd handling på så sätt att en kopia utfärdas, något nytt original utfärdas inte. För personer som har fått nytt personnummer verkar de flesta universitet däremot utfärda ett nytt original.6 Vad som händer med det gamla intyget eller vad det får för status är oklart. Frågan är därmed om detta är den korrekta hanteringen. 6 Se t.ex. information på , /studera/examen-och-karriar/ ansok-om-examen/fragor-och-svar, . Motsvarande information finns att hämta på flera andra universitet och högskolors hemsidor, t.ex. , eller . Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön 12.3Rättsliga förutsättningar för att utfärda nya betygsdokument nedan belyser den lagstiftning som finns på om- rådet när det gäller olika skolformer och utfärdande av betygsdoku- ment. Likaså belyses den möjlighet till rättelse och omprövning av myndighetsbeslut som finns på skolans och högskolans område där bestämmelser motsvarande den reglering som finns i förvaltnings- lagen finns. På grund av tidsbrist har dock utredningen inte fullt ut kunnat analysera hur möjligheten till rättelse och omprövning ser ut på samt- liga områden där betygsdokument förekommer. Utredningen kan konstatera att möjligheten till rättelse och om- prövning bör analyseras ytterligare med hänsyn till möjligheten att ta del av betygsdokument nytt personnummer efter ändrat juridiskt kön. Likaså var gränsen går mellan omprövning av ett beslut (om betygssättning) och den situationen att en utbildningsanordnare ris- kerar att göra sig skyldig till ett eventuellt brottsbalksbrott såsom till exempel urkundsförfalskning. 12.3.1Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna är part till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kon- ventionen innehåller ett flertal rättigheter och har ett ansvar för att säkerställa att dessa rättigheter garanteras. Enligt konventionen är vidare skyldigt att tillhandahålla nationella effektiva rättsmedel för att enskilda ska kunna få sina påståenden om konventionsöverträdelser prövade. För det fallet att en överträdelse har skett ska den enskilde också kunna få gott- görelse. Om det saknas andra möjligheter för att komma till rätta med en konventionsöverträdelse, kan ett rättsmedel vara att föra talan om skadestånd mot staten eller en kommun för att därigenom få överträdelsen prövad. En sådan möjlighet har utvecklats i svensk domstolspraxis. För att tydliggöra rättsläget, och därigenom stärka rättighetsskyddet i föreslår regeringen en ny lagbestämmelse om rätten till skadestånd vid överträdelser av Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön konventionen (prop. 2017/18:7 ). I propositionen föreslår regering- en att det i skadeståndslagen införs en möjlighet till skadestånd vid överträdelser av konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I propositionen föreslås även en rättelse och en utvidgning av rätten till ersättning för den som utan egen förskyllan drabbas av per- sonskada eller sakskada på grund av att vissa statliga befattnings- havare har utövat ett i och för sig lagenligt våld. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Av konventionen följer att eventuella överträdelser av konven- tionen i största möjliga utsträckning ska korrigeras på det nationella planet. Ansvaret för att rättigheterna i konventionen respekteras ligger primärt på de enskilda konventionsstaterna. Det är dessa som enligt artikel 1 i konventionen ska garantera att enskilda kommer i åtnjutande av de fri- och rättigheter som omfattas av konventionen. Konventionsstaterna har alltså en skyldighet att se till att enskilda har möjlighet att få en konventionsöverträdelse prövad nationellt, och först när dessa möjligheter har uttömts kan den enskilde vända sig till . Det innebär dessutom att en konventions- stat ges en möjlighet att ta ställning till påståenden om överträdelser av de mänskliga rättigheterna, och där så behövs, åtgärda konstate- rade överträdelser, innan staten ställs till svars inför en internationell domstol. ges enskilda en möjlighet att få konventionsöver- trädelser prövade och gottgjorda snabbare på nationell nivå. Därmed minskar behovet av att vända sig till . Också mot den här bakgrunden är det angeläget att lever upp till de krav som följer av de ovan redovisade domarna från mot Frankrike7 och mot Förenade kungariket8, dvs. att en person som ändrat juridisk köns- tillhörighet snabbt och enkelt bör kunna få ut betygsdokument i sitt nya personnummer. 7Europadomstolens mål B mot (57/1990/248/319), . 8Europadomstolens mål mot (28957/95), den Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön Skolväsendet omfattar skolformerna , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, kom- munal vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Den huvudsakliga lagstiftningen är skollagen (2010:800) med tillhörande förordningar. Med det offentliga skolväsendet avses de skolformer och kompletterande fritidshem som har stat, kommun eller landsting som huvudman för verksamheten. Kommuner är huvudmän för för- skola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gym- nasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och fritidshem (2 kap. 2 § skollagen). Staten är huvudman för specialskola och sameskola samt för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola (4 §). Även landsting kan vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (3 §). Enskilda bolag, stiftelser, föreningar och enskilda individer får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem (5 §). Enligt skollagen (2010:800), SkolL ska betyg sättas i samtliga skolformer, i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning (3 kap. 13 § SkolL). Rektorn ansvarar för att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar (3 kap. 14 § SkolL). Betyg beslutas av den eller de lärare som bedriver undervis- ningen när betyg ska sättas (3 kap. 16 § SkolL) och betyg ska utfärdas skriftligt (3 kap. 17 § SkolL). Den som har fattat beslutet kan ändra det om det är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, förutsatt att det kan ske snabbt och enkelt och att betyget inte sänks. I vissa fall ska ändringen göras av rektor (3 kap. 20 § SkolL). Efter slutförd gym- nasieutbildning som uppfyller vissa krav utfärdas en gymnasieexa- men (16 kap. 26–28 §§ SkolL) eller gymnasiesärskolebevis för den som genomgått gymnasiesärskola (19 kap. 27 § SkolL). Det finns även andra typer av intyg enligt skollagen, som intyg om genomgången vuxenutbildning (20 kap. 44 § SkolL) eller gymnasiesärskola (21 kap. 18 och 23 §§ SkolL). Dessa intyg ut- färdas som regel av rektor (20 kap. 45 §, 21 kap. 24 §). Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön Det framgår av förarbetena till skollagen(prop. 2009/10:165) att närmare bestämmelser om skriftlig dokumentation av betyg finns i förordning och i myndighetsföreskrifter. Beslut om betyg dokumen- teras skriftligt genom att en betygskatalog förs och genom att betyg utfärdas i form av till exempel slutbetyg. Av skollagen följer att huvudmannen för en fristående skola där be- tyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen (29 kap. 18 §). De överlämnade betygsdoku- menten blir där allmänna handlingar. Därigenom ges elever i fristå- ende skolor en möjlighet att i efterhand kunna begära ut uppgifter om genomförd skolgång om ett originalbetygsdokument (slutbetyg, examensbevis eller studiebevis) går förlorat (prop. 2009/10:165). Även allmänheten kan begära ut betygen. Av 1 kap. 10 a § högskolelagen (1992:1434) framgår att examina ska avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vil- ken nivå de ska avläggas. Ytterligare reglering kring examina framgår av 6 kap. högskole- förordningen (1993:100). Av 6 kap. 18 § framgår följande. Betyg ska sättas på en genomgången kurs om inte högskolan föreskriver något annat. Högskolan får föreskriva vilket betygssystem som ska an- vändas. Betyget ska beslutas av en av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator). Av 6 kap. 20 § högskoleförordningen framgår bland annat att en student som har fått en kurs godkänd ska på begäran få kursbevis av högskolan. Enligt 6 kap. 23 § högskoleförordningen ska ett beslut enligt 26 § förvaltningslagen (1986:223) om rättelse av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende i fråga om ett betyg ska fattas av en examinator. Finner en examinator att ett beslut om betyg är uppenbart orik- tigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön ska han eller hon ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt och om det inte innebär att betyget sänks (6 kap. 24 § högskoleför- ordningen) Det framgår av 6 kap. 32 § att prov som ingår i utbildning på forskarnivå ska bedömas enligt det betygssystem som högskolan före- skriver. Betyget ska bestämmas av en av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator). Folkhögskolor regleras särskilt genom förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen samt riktlinjer. Huvudmän för folkhögskolorna är föreningar eller stiftelser men i vissa fall även landsting eller regioner (2017). antar dokument som anvisar folkhögskolornas studieomdömen och intyg (4 § förordningen om statsbidrag till folk- bildningen). Folkhögskolornas regelverk och tillämpning analyseras inte närmare i den här utredningen. Av 14 § lagen (2009:128) om framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka examina som får avläggas inom . Utbildningsanordnaren får utfärda utbildningsbevis och examensbevis. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § reger- ingsformen meddela föreskrifter om utbildningsbevis och examens- bevis. Av 2 kap. 10 § förordningen (2009:130) om fram- går att betyg ska sättas på en genomförd kurs. Som betyg ska något av uttrycken Icke godkänt, Godkänt och Väl godkänt användas (2 kap. 11 §). Enligt 2 kap. 13 § får en utbildning under vissa förutsättningar avslutas med en yrkeshögskoleexamen och enligt 2 kap. 14 § får en utbildning under däri angivna förutsättningar avslutas med en kvali- ficerad yrkeshögskoleexamen. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön Av 2 kap. 14 a § framgår bland annat att myndigheten för yrkes- högskolan får meddela ytterligare föreskrifter om vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som ska ha uppnåtts vid utbildningens slut för att utbildningen ska få avslutas med en yrkeshögskoleexamen enligt 13 § eller en kvalificerad yrkeshögskoleexamen enligt 14 §. En studerande som uppfyller kraven för en examen ska på begäran få ett examensbevis av den ansvariga utbildningsanordnaren (2 kap. 15 §). I beviset ska utbildningens inriktning anges. Till examens- beviset ska en beskrivning av utbildningens innehåll och mål bifogas. En studerande ska på begäran få ett utbildningsbevis av den an- svariga utbildningsanordnaren, om den studerande inte har fullgjort vad som krävs för en examen, eller inte begär att få ett examensbevis enligt 15 §. I beviset ska utbildningens innehåll och de mål som den studerande har uppnått anges (2 kap. 16 §). Myndigheten för får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att säkerställa likvärdighet när det gäller betyg, examensarbete samt examens- och utbildningsbevis. Myndig- heten får även meddela föreskrifter om att den ansvariga utbildnings- anordnaren ska lämna uppgifter till myndigheten om de studerande och deras studieresultat, betyg och examina. Myndigheten får med- dela föreskrifter om på vilket sätt och när uppgifterna ska lämnas (2 kap. 17 §). Av 1 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myn- digheten för följer att Myndigheten för yrkeshög- skolan är förvaltningsmyndighet för . Myndigheten ska verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning, som inte är utbildning enligt högskolelagen eller kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, till- godoses. Den som har avlagt högskoleexamen och i vissa fall fullgjort praktisk tjänstgöring för vissa områden inom bland andra hälso- och sjuk- vården, djurens hälso- och sjukvård eller lärar- och förskolläraryrken kan ansöka om en yrkeslegitimation. Endast den som har legitima- tion för yrkesutövandet får kalla sig legitimerad. Det innebär att det är olagligt att praktisera inom vissa yrken inom hälso- och sjukvård Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön utan att ha en legitimation som är giltig i . Huvudmän för skolan ska i första hand välja en legitimerad lärare för anställning. Som regel är det också endast legitimerade lärare som kan anställas utan tidsbegränsning enligt 2 kap. 20 § skollagen. Inom svensk hälso- och sjukvård finns 21 reglerade yrkes- titlar som utfärdar legitimation eller kompetensbevis för enligt patientsäkerhetslagen (2010:659). Legitimationsbeviset är en originalhandling som utfärdas en gång. En person som ändrat juridiskt kön kan begära ut ett nytt bevis i sitt nya personnummer hos Socialstyrelsen.9 stämmer av det nya personnum- ret mot folkbokföringen och utfärdar därefter ett nytt legitima- tionsbevis. Det nya dokumentet är daterat med två datum. Den ena datumet avser den dag när legitimationen började gälla, och det andra för den dag när det nya beviset utfärdades. Det har att göra med att den person som skrev under den första legitimationen kanske inte arbetar kvar på avdelningen. Från är legitimations- bevisen inte längre att underskrivna eftersom de i de allra flesta fall kommer att skickas ut genom nya e-tjänst, och planerar att inte längre utfärda några fysiska legitimationsbevis. De kommer i stället ersättas med digitala beslut i pdf-format. Djurens hälso- och sjukvård Det finns fem reglerade yrkestitlar för djurhälsoper- sonal som utfärdas av enligt lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. har inte några särskilda föreskrifter eller någon praxis för begäran om ny legitimation till följd av ändrat juridiskt kön. Det går heller inte få ut en ny legitimation om ett redan utfärdat original skulle förkomma av någon anledning. Det går dock att få ut ett stämplat intyg som 9 Begäran gäller för den som fått ett nytt personnummer. Regeln gäller inte för de personer som endast ändrar namn. För de fall det sker en namnändring i samband med personnummerbytet kan uppgifter om det uppdateras i yrkeslegitimationen. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön Intyget utfärdas med aktuellt namn och per- sonnummer från register. utfärdar och handlägger lärarlegitimationer enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Enligt samtal som utredningen fört med framkommer att verket har arbetat fram rutiner för situa- tionen att någon med en befintlig legitimation har fått ändrat juridiskt kön och nytt personnummer. Legitimationshandlingen är digital i form av en pdf-fil. En begäran om lärarlegitimation med nya person- uppgifter behöver läggas upp som ett nytt ärende och den nya legi- timationen får därför ett nytt datum. Staten har ett övergripande ansvar för utbildning med stöd av ett antal myndigheter som har ansvar för skolan; främst Statens skol- verk som ska bidra till måluppfyllelse inom utbildningsområdet, och Skolinspektionen som ansvarar för kvalitetsgranskning och utövar tillsyn. utfärdar legitimationer för lärare och förskol- lärare (2 kap. 16 § skollagen, se ovan). Beslut om betyg, slutbetyg och examensbevis Av ordalydelsen i skollagen och skolförordningen (2011:185, SkolF) framgår att själva betyget är ett beslut (3 kap. 16 § SkolL, 6 kap. 2 § SkolF). Beslut om betyg ska dokumenteras i en betygskatalog (6 kap. 10 § SkolF). Terminsbetyg utfärdas vid slutet av varje termin (6 kap. 11 § SkolF), utom sista terminen i gymnasiet då slutbetyg utfärdas (6 kap. 14 § SkolF). Terminsbetyget eller slutbetyget ska innehålla bl.a. uppgifter om de senaste besluten om elevens betyg (6 kap. 12 och 15 §§ SkolF) och det är rektorn som ska utfärda slut- betyget utan möjlighet till delegation (6 kap. 16 § SkolF). I vissa fall ska rektor i stället utfärda avgångsintyg (6 kap. 17 § SkolF). Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön