sou · H5B381 · 2017-10-17 00:00:00 — Av proposition 1978/79:110 om riktlinjer för skogspolitiken, m.m., s. 57, framgår det således att det ligger i sakens natur att skogsmarkens ägare ensam måste bära ansvaret när det gäller skyldigheten att vid avverkning ransonera den äldre skogen (11 § skogsvårdslagen) men att det är rimligt att också andra än markägaren blir ansvariga för att övriga avverkningsbestämmelser följs, vilka bl.a. gäller skydd för den yngre skogen (10 § skogsvårdslagen), och att bestämmelserna om hänsyn till naturvårdens intressen (föreskrifter till 30 § skogsvårds- lagen) följs. I propositionen bedömdes att de som närmast kommer i fråga för ett sådant ansvar är rotpostköpare och servitutshavare. Köp av rotpost ger en rätt att avverka skog på annans mark. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, t.ex. bestämmelser om samråd enligt 12 kap. 6 § . Den som har underrättat om en skogsbruksåtgärd enligt 14 § skogsvårdslagen ska också anses ha gjort en anmälan för samråd enligt 12 kap. 6 § (6 § förordningen [1998:904] om an- mälan för samråd). Verksamhetsutövaren ansvarar bl.a. för att uppfylla de allmänna hänsynsreglerna enligt 2 kap. . Verksamhets- utövaren kan vara någon annan än markägaren. De allmänna hän- synsreglerna innebär bl.a. att den som utför skogsbruksåtgärder ska ha den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. I och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av om fastställande av skyldigheter för verksam- hetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden finns bestämmer som avser att hindra att timmer och trävaror som härrör från olaglig avverkning får avsättning på marknaden. Skyldigheterna i bestämmelserna ska fullgöras av verksamhetsutövaren. I proposition 2013/14:183 Lag om handel med timmer och trävaror s. 37, bedöms att när det gäller avverkning av skog i kan verksamhetsutöva- ren vara en skogsägare som avverkar sin egen skog och använder timret eller trävarorna i kommersiell verksamhet eller den som avver- kar skog på annans mark som har köpts med en rätt att få avverkas. I den finska skogslagstiftningen har ansvaret för att fullgöra skyl- digheterna fördelats på flera möjliga aktörer. Förutom markägaren kan ansvaret även t.ex. ligga på den som genom avtal har en rätt att avverka skog, ombud för markägare, den som äger det avverkade virket och under vissa förutsättningar den som upprättar en plan för kommande avverkningar. I proposition 2009/10:201 Gränser i skog konstaterades det att det finns behov av en mer genomgripande översyn av straffbestäm- melserna i skogsvårdslagen och att en sådan översyn därför bör på- börjas. Utredaren ska mot denna bakgrund ta ställning till om skyldigheten att underrätta om en planerad avverkning m.m. enligt 14 § skogsvårdslagen bör utvidgas till att avse någon annan aktör, t.ex. den som har rätt att genom avtal förfoga över skogen, analysera vem eller vilka som bör ansvara för att fullgöra övriga skyldigheter enligt skogsvårdslagstiftningen och föreslå de änd- ringar som bedöms vara lämpliga, överväga om straffbestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen är utformade på ett lämpligt sätt, om de skyldigheter som är kriminaliserade även fortsättningsvis bör vara det, eller om de bör sanktioneras på annat sätt, och särskilt om straffskalorna bör ändras, och utarbeta nödvändiga författningsförslag som avser förändringar på lag- eller förordningsnivå. Vid den mer allmänna översynen av vem eller vilka som bör ha an- svaret för att bestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen följs ska utredaren beakta den skogspolitiska inriktningen om markägarens frihet under ansvar. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresur- sens alla nyttigheter på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen och de krav som följer av den miniminivå som lagstiftningen utgör. Utredaren bör i sin analys av vad som är en lämplig ansvarsfördel- ning för skyldigheter enligt skogsvårdslagen beakta kompetens och förutsättningar för att fullgöra skyldigheterna. Bör allmänheten ges rätt att få ställningstaganden med anledning av planerade avverkningar rättsligt överprövade? Enligt artikel 9.3 i FN:s konvention om tillgång till information, all- mänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig pröv- ning i miljöfrågor (Århuskonventionen, SÖ 2005:28) ska varje part till konventionen se till att allmänheten har rätt att få handlingar och underlåtenheter av personer och myndigheter som strider mot miljö- lagstiftningen prövade av domstol eller i administrativ ordning. Euro- peiska unionen och dess medlemsstater är parter till konventionen. Det saknas en övergripande EU-lagstiftning som genomför konven- tionens bestämmelser om tillgång till rättslig prövning. Det förslag till EU-direktiv om tillgång till rättslig prövning som presenterades 2003 har ännu inte lett till att någon unionsrättsakt antagits. Arbetet med att anta ett EU-direktiv om tillgång till rättslig prövning är dock inte avslutat. Tillämpningen av artikel 9.3 i Århuskonventionen har prövats av i bl.a. mål nr C-240/09. Domstolen har funnit att artikel 9.3 inte har direkt effekt, men att nationell domstol i den utsträckning det är möjligt ska tolka den processuella rätten så att den står i överensstämmelse med målen i artikel 9.3, dvs. att allmän- heten ska ges den tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor som följer av konventionen. beslut enligt skogsvårdslagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas till allmän för- valtningsdomstol (40 § första stycket skogsvårdslagen). Några när- mare bestämmelser om vem som har rätt att överklaga finns inte i lagen, förutom en specialbestämmelse om beslut om ädellövskog. En markägare ska enligt 14 § skogsvårdslagen underrätta Skogs- styrelsen om avverkning m.m. som ska äga rum på hans eller hennes mark. Det är endast när har invändningar mot en avverkning eller annan skogsbruksåtgärd som myndigheten med an- ledning av underrättelsen fattar ett beslut som går att överklaga. Om inte har något att invända mot en åtgärd som beskrivs i underrättelsen fattar inte något beslut. gav i en dom (HFD 2014 ref. 8) en ideell förening som uppfyllde kriterierna i 16 kap. 13 § rätt att överklaga två beslut av att ge tillstånd till avverkning i fjällnära skog, med hänvisning bl.a. till att beslut om tillstånd till avverkning i fjällnära skog omfattas av artikel 9.3 i Århuskonventionen. En fråga som inte har prövats är om konventionen medför en rätt för allmänheten att även överklaga beslut och ställningstagande att inte fatta beslut med anledning av underrättelser enligt 14 § skogsvårds- lagen. se över om det finns behov av att tydliggöra bestämmelserna om överklagande i skogsvårdslagen mot bakgrund av Högsta förvalt- ningsdomstolens avgörande och lämna de förslag som bedöms vara lämpliga, analysera om Århuskonventionen innebär att allmänheten bör ha en rätt till överprövning när det gäller beslut och ställningstagande att inte fatta beslut med anledning av underrät- telser enligt 14 § skogsvårdslagen, om allmänheten bedöms ha rätt till en sådan överprövning, lämna de förslag som bedöms vara lämpliga för att säkerställa denna rätt, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Om det bedöms att Århuskonventionen innebär att allmänheten har rätt till en överprövning av beslut och ställnings- taganden att inte fatta beslut med anledning av underrättelser, be- höver utredaren lämna förslag på hur det kan säkerställas att allmän- heten får kännedom om ställningstaganden. Om utredaren bedömer att Århuskonventionen innebär att allmänheten har rätt till en sådan överprövning bör författningsför- slagen säkerställa att tiden från det att myndigheten underrättas om den planerade avverkningen till dess att åtgärden kan vidtas inte blir längre än i de fall när ingen överklagar. Bör oriktigt lämnande av uppgift vara förenat med en sanktion? ansvarar för tillsyn över planerade avverkningar för att bl.a. pröva om hänsyn till natur- och kulturmiljövärden kommer att tas i tillräcklig utsträckning och att relevanta återväxtåtgärder är planerade. För att säkerställa att ska kunna utöva denna tillsyn finns det, som nämnts ovan, en skyldighet att bl.a. underrätta myndigheten om planerade avverkningar enligt 14 § skogsvårdslagen. Vid avverkning av fjällnära skog och ädellövskog krävs det tillstånd innan avverkning får ske enligt 15 § respektive 27 § samma lag. prövning ska säkerställa att åter- växten tryggas och att hänsyn till bl.a. naturvärden och rennäringen tas i tillräcklig utsträckning. För att ska kunna full- göra sina tillsyns- och prövningsuppgifter är det viktigt att myndig- heten får korrekta uppgifter. Enligt 29 kap. 5 § 1 döms bl.a. den som med uppsåt eller av oaktsamhet lämnar en oriktig uppgift som från miljö- eller hälsoskyddssynpunkt har betydelse för en myndighets prövning eller tillsyn för försvårande av miljökontroll till böter eller fängelse i högst . Kriminaliseringen omfattar uppgifter som lämnas i en ansökan, anmälan eller annan handling som ska ges in till myn- digheten enligt vissa uppräknade bestämmelser. Motsvarande be- stämmelse saknas i skogsvårdslagen. Miljömålsberedningen (M 2010:04) föreslog i betänkandet Lång- siktigt hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43) att det i en ny skogsvårdsförordning bl.a. införs en bestämmelse om att den som med uppsåt eller av oaktsamhet lämnar en oriktig uppgift som från natur- och kulturmiljövårdssynpunkt har betydelse för Skogsstyrel- sens prövning eller tillsyn ska dömas till böter för försvårande av natur- och kulturmiljökontroll. Vid remittering av förslaget fann många remissinstanser förslaget intressant. Det påtalades dock att be- stämmelsens utformning bör utredas ytterligare för att säkerställa rättssäkerheten. Utredaren ska, bl.a. med utgångspunkt i förslagen från miljömåls- beredningen och inkomna remissvar ta ställning till om en bestämmelse som förenar oriktigt lämnande av uppgift med en sanktion bör införas, och föreslå vilka uppgifter som i så fall bör omfattas av en sådan bestämmelse. Utredaren ska utarbeta författningsförslag om det visar sig lämpligt att förena oriktigt lämnande av uppgift med en sanktion. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna för staten, kommuner, företag och enskilda samt bedöma de samhällsekono- miska konsekvenserna av förslagen. Vid eventuella statsfinansiella konsekvenser ska utredaren föreslå finansiering. En bedömning av förslagens konsekvenser för miljön ska göras. skilt omfatta eventuella effekter för att uppnå miljökvalitetsmål och de skogspolitiska målen. Eventuell påverkan på skogsägarens ägande- rätt ska också redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetet höra och andra berörda myndigheter samt företrädare för berörda organisationer och före- tag. Utredaren ska även följa arbetet med dialogprocessen i ett nationellt skogsprogram som pågår. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (N 2015:08) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (dir. 2015:121). En- ligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen om rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (N 2015:08) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (dir. 2015:121). Enligt till- läggsdirektiv (dir. 2016:17) skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängs ytterligare. Uppdraget ska i stället redo- visas . –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Stärkt integritet i verksamhet. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Bostäder på statens mark – en möjlighet? En gemensam bild av bostadsbyggnads‑ behovet. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.