sou · H5B379 · 2017-10-16 00:00:00 — Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1.1,3546 prisbasbelopp för ensamstående, eller 2.1,1446 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket ska täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Första och andra stycket är oförändrat. Ändringen i tredje stycket innebär att minimibeloppet enligt första stycket ej längre ska täcka kostnaden för radio- och tv-avgift. Det följer av att radio- och tvavgiften avskaffas och ersätts med en individuell public serviceavgift som betalas via skattsedeln. har länge förespråkat den finansieringsmodell som utredningen tycks landa i, och det är mycket glädjande att public service-bolagens viktiga arbete nu ser ut att få en trygg finansiering för framtiden. Public service-bolagen fyller en viktig roll i det svenska medielandskapet, både vad gäller nyhetsbevakning och spridning av kulturellt innehåll på svenska språket. Det är glädjande att fler nu tycks förstå att en finansiering av denna viktiga verksamhet genom radio- och tv-avgiften inte längre var verklighetsförankrad, och att en ny modell behövde komma på plats. anser att avsnittet gällande införande av public service i grundlagen av flera skäl bör strykas. För det första är det tydligt, vilket konstateras, att det inte ingått i utredningens direktiv att utreda ett införande av public service i grundlagen, framför man i texten konkreta exempel på vilka delar som skulle kunna grundlagsskyddas och hur och när det skulle kunna utredas. För det andra anser vi att deltagande partier i utredningen bör vara konsekventa i sin hantering av frågan. har inte fått gehör för att utredningen ska behandla våra förslag avseende och tv och har då respekterat utredningens direktiv. Vi menar att samma respekt avseende också grundlagsfrågan måste gälla samtliga deltagande partier och att utredningsdirektiven då ska respekteras. Som konservativt parti anser vi att försiktighet bör gälla, och omfattande bearbetning bör ske av alla förslag, särskilt när förslaget berör grundlagsändringar. För är det oroande att övriga riksdagspartier så ogenomtänkt fattar beslut kring former- na för en grundlagsutredning, rörande ett område med snabb utvecklingstakt och under ständig förändring. Mot bakgrund av ovanstående bör stycket ”Grundlagsskydd för public service” utgå. Vidare anser vi att det hade varit bra om man i tilläggsdirektiven hade valt att även utreda uppdrag. Detta har vi drivit på länge i arbete, i vår kommittémotion ”mediefrågor”, men utan gehör. Vi beklagar att detta inte tillkom i tilläggsdirektiven men respekterar utredningsdirektiven. Fria, självständiga och oberoende medier utgör en viktig i bygget av en stabil demokrati. I finns en mycket lång tradition av tryck- och yttrandefrihet, och via public service och dess breda uppdrag tillförsäkras befolkningen bl.a. att få ta del av opartisk samhällsinformation, nyheter, underhållning och smalare program. Att såväl journalistiken som hela public service står oberoende i förhållande till politiken är helt grundläggande. I saknar public service ett effektivt grundlagsskydd. I stället ges public service, så som det ser ut , skydd genom kombinationen av en oberoende avgiftsfinansiering och konstruktionen av den ägarstiftelse som utser styrelserna. Runtom i världen har det på flera håll skett en inskränkning av de fria, självständiga och oberoende medierna och public service genom bl.a. ändrade medielagstiftningar, där såväl politiken som ekonomiska intressen har ett starkt inflytande över och styr public service. Trots att public service har en relativt stark och oberoende ställning i anser jag ändå att detta oberoende kan och bör stärkas. Jag anser att de förslag som kommittén i detta betänkande lägger fram gör det och står därför bakom dem. Jag anser dock att ett grundlagsskydd skulle både säkra oberoendet än mer och vara hållbart . Behovet av ett grundlagsskydd är särskilt viktigt med tanke på att kommittén föreslår att lämna nuvarande avgiftsmodell. Jag hade därför gärna sett att kommittén också fått se över frågan om grundlagsskydd. Som en del i det grundlagsskyddet åt public service anser jag att det bör ske en ändring av regeringsformens (RF) regler som rör majoritetsförhållandena vid beslutsfattande. Huvudregeln enligt RF är att fattar beslut med enkel majoritet (4 kap. 7 § RF), men i vissa fall kan fatta beslut med kvalificerad majoritet (8 kap. 17 § RF). Jag anser att beslut i frågor som rör public service alltid ska fattas med kvalificerad majoritet, för att förhindra att förutsättningarna för public service ska kunna ändras alltför enkelt. Detta har kommittén inte kunnat lämna något förslag om då direktiven uttryckt att ändringar i grundlagen inte får föreslås, men det är min förhoppning att regeringen utreder frågan . ser med tillfredsställelse på den breda enighet som råder i om betydelsen av public service. Det uppdrag som utförs av , och är viktigt och grundläggande för vår demokrati och vårt öppna samhälle. Radio- och tv-avgiften har länge varit omdiskuterad. Betalningsviljan har länge varit hög, men alltmer vikande. Mo- dellen står inför stora utmaningar. Framför allt finns det stora problem när det gäller teknikneutraliteten. betalar den som äger en tv-mottagare avgift, men vad som är ägnat att vara en tv-mottagare blir allt svårare att definiera. Särskilt när utsändningar görs i nästan lika stor grad på webben eller genom mobilapplikationer, som via traditionell broadcasting. När samtalet om public service finansiering till större del handlar om definition av tekniker, än om vikten av en fri och oberoende radio och tv, så riskerar också förtroendet för finansieringen att urholkas. En av public service viktigaste uppgifter är att granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna, liksom att denna granskning sker utan påtryckning eller styrning från vare sig politiska eller kommersiella krafter. Alla vi som lever i ett öppet och demokratiskt samhälle är betjänta av denna granskning. Detta oavsett om vi själva tittar eller lyssnar på själva programmet där granskningen utförs. Även den som inte upplever att hen konsumerar public service är beroende av att public service finns och fungerar. En stabil och långsiktig finansiering är därför en av grundpelarna för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är en fråga om såväl legitimitet som förtroende. har länge förespråkat en finansiering över skatten, men också betonat att denna finansiering måste utformas på ett sätt som värnar både långsiktighet och fortsatt oberoende. Invändningar har rests om att detta skulle riskeras när med ett klubbslag drastiskt kan förändra förutsättningarna för public service när budgeten beslutas. Men det kan de facto göra även genom att man i samband med budgeten reglerar nivån på radio- och tv-avgiften. Dessutom finns det andra områden som kräver obero- ende, stabilitet och långsiktighet och som det går alldeles utmärkt att finansiera över statsbudgeten, exempelvis vårt rättsväsende. Att regeringen inte ens var beredd att utreda en finansiering över statsbudgeten beklagar vi. Det hade varit värdefullt om utredningen förutsättningslöst hade kunnat utreda och överväga samtliga de finansieringsalternativ som varit uppe för debatt. Istället valde regeringen att stänga den dörren och istället endast låta utredningen överväga en teknikneutral radio- och tv-avgift, samt en avgift i form av direktdestinerad skatt. Detta sagt så har vi deltagit i arbetet med en konstruktiv inställning för att en bred politisk enighet om public service långsiktiga finansiering och oberoende ska kunna uppnås. Från moderat sida ställer vi oss bakom utredningens finansieringsförslag i detta delbetänkande, med de motiveringar som anges i utredningen. Ett av ledorden i kommitténs arbete har varit legitimitet. En förändrad finansieringsmodell måste upplevas ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Med det förslag som kommittén nu lägger blir det för de flesta hushåll ingen eller liten skillnad i förhållande till hur det fungerar . innebär det lättnader eller förenklingar för den med väldigt små eller inga marginaler. Den parlamentariska public service-kommittén går vidare med sitt arbete i enlighet med de tilläggsdirektiv som presenterades . Kommittén ska föreslå hur en ändamålsenlig reglering bör utformas, hur utbudet ska nå ut till publiken, samt bedöma hur public service ansvar och oberoende påverkas när relationer till olika former av kommersiell verksamhet förändras. kommer givetvis delta konstruktivt även i detta arbete, men vill framhålla att vi kommer att utvärdera samtliga liggande förslag som en helhet innan vi tar ställning till framtida konkreta lagförslag om enskilda delar. Dock vill vi redan nu rikta kritik mot det faktum att utredningsdirektiven effektivt stänger möjligheten för kommittén att även se över hur ett medieetiskt system för public service kan utformas. Förslag om en utvidgning och förstärkning av det självreglerande pressetiska systemet har väckts bland annat från Utgivarna. Regeringens tilläggsdirektiv fastslår dock uttryckligen att detta inte ska övervägas inom kommitténs arbete. Att överväga och lägga förslag om public service, utan att kunna se över hur granskning och uppföljning ska utfor- mas på ett effektivt sätt är givetvis orimligt. Detta avser vi återkomma till i andra sammanhang. Allern, och , (2016) Journalistik som kollektiv nytta, i Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring (SOU 2016:30). Aubry, (2016) Increase in proportion of licence fee allocated to local radio stations and television channels, i of Audiovisual Observatory 2016-10. : European Audiovisual Observatory. , (2016) Medie- och informationskunnighet, demokrati och yttrandefrihet, i Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring (SOU 2016:30). Cojocariu, (2017) President promulgates law on cutting the public radio and TV fee, i of Audiovisual Observatory 2017-3. : European Audiovisual Observatory. , (2016) surveillance ruled out as BBC iPlayer loophole closes. (/media/2016/sep/01/bbc-iplayer- loophole-tv-licence) (senast besökt ). Koivunen, (2017) #Sipilägate and the break-up of the political bromance. Crisis in the relationship between Finnish media and politicians, i Nordicom-Information 39 (2017) 1. , och Steemers, (red.) Regaining the Initiative for Media. Matzneller, (2015) Administrative Court exempts streaming devices from licence fee, i of Audiovisual Observatory 2015-9. : European Audiovisual Observatory. Nord, (2016) Sida vid sida – men i samma båt? i Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring (SOU 2016:30). , och , Bo (2012) Den sociala tilliten – håller vi på att tappa de unga? i , , , och , (red.) I framtidens skugga. 42 kapitel om politik, medier och samhälle. Pagh-Schlegel, (2017) Ny måling: Stort flertal vil have DR finansieret via skatten. Altinget (/kultur/artikel/155122-ny-maaling-stort- flertal-vil-have-dr-finansieret-via-skatten) (senast besökt ). Polyák, (2015) New Amendment to the Media Act, i of Audiovisual Observatory 2015-2. : European Audiovisual Observatory. , (1999) Normgivningsmakten enligt regeringsform. Strömbäck, (2015) Framtidens medielandskap, demokratin och den sociala sammanhållningen, i Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. Delbetänkande av (SOU 2015:65). Udovicic, Radenko (2017) Work of Parliament blocked, financial disaster for the public service, i of Audiovisual Observatory 2017-5. European Audiovisual Observatory. , (2014) Parliament adopts broadcasting charge, i of Audiovisual Observatory 2014-10. : European Audiovisual Observatory. , (2015) Close referendum result on broadcasting charge, i of Audiovisual Observatory 2015-7. : European Audiovisual Observatory. Österlund-Karinkanta, (2016) Skatt istedenfor : Erfaringer fra . Vox publica (voxpublica.no/2016/06/skatt-istedenfor-tv-lisens-erfaringer- fra-finland/) (senast besökt ). 1995/96:KrU12 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001. 2013/14:KU20 Granskningsbetänkande. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. 1988/89:18 om TV-avgiften. 1992/93:236 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. 1994/95:100 Förslag till statsbudget för /96. 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001. 2005/06:112 Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 2007–2012. 2006/07:1 Budgetpropositionen . 2008/09:195 Utveckling för oberoende och kvalitet – Radio och TV i allmänhetens tjänst 2010–2013. 2010/11:40 En reformerad budgetlag. 2012/13:164 Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019. 2016/17:1 Budgetpropositionen . 2017/18:1 Budgetpropositionen . SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst – Ett beredningsunderlag. SOU 2005:2 Radio och TV i allmänhetens tjänst – Finansiering och skatter. SOU 2008:64 Kontinuitet och förändring. SOU 2012:59 Nya villkor för public service. SOU 2015:65 Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter. SOU 2016:30 Människorna, medierna & marknaden. forskningsantologi om en demokrati i förändring. Avtal mellan staten och Radiotjänst i (). Avtal mellan staten och Radiotjänst i om förvaltning av rundradiomedlen (). Bundesverwaltungsgericht (2016) Rundfunkbeitrag für private Haushalte mit dem Grundgesetz vereinbar. Danska finansministeriet (2014) Aftale om en vækstpakke 2014. Danska regeringen (2016) Regeringsgrundlag – Marienborgaftalen 2016. , Media & Sport (2016) A BBC for the future: a broadcaster of distinction. EFTA Surveillance Authority (2013) Decision of to close the case concerning the financing of the Ríkisútvarpið. EBU – (2016a) Licence Fee 2016. EBU – (2016b) Funding of Media 2016. (2017) Household composition statistics (ec.europa.eu//statistics-explained/index.php/ Household_composition_statistics) (senast besökt Finska kommunikationsministeriet (2017) Den parlamentariska arbetsgruppen: Yle-skatten för låginkomsttagare sänks. Finska parlamentariska arbetsgruppen (2016) Rundradion Ab:s allmännyttiga verksamhet och reformer som hänför sig till den. Finska regeringens proposition till (2012) med förslag till lagar om ändring av lagen om och lagen om statens televisions- och radiofond (RP 29/2012 rd). Finska regeringens proposition till (2016) med förslag till lag om temporär ändring av 3 § i lagen om statens televisions- och radiofond (RP 146/2016 rd). HFD 2014 ref 33. Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 7368-13 meddelad i . IIS – i (2016) Svenskarna och internet 2016. IRM – och mediestatistik (2017) Reklaminvestering 2016 (/om-statistiken/arsstatistik/ reklaminvestering-2016) (senast besökt ). Kantar (2017) Radiolyssnandet i . Årsrapport från Kantar Sifos PPM-panel. Kirchhof, (2016) Gutachten über die Finanzierung des öffentlich-rechtlichen Rundfunks. Medieakademin (2017) Förtroendebarometer 2017. MMS – Mediamätning i (2016) Trend & Tema 2016:2. MMS – Mediamätning i (2017a) Årsrapport . MMS – Mediamätning i (2017b) Månadsrapport 2017:4. (2017) Mediebarometern 2016. Norska (2016) Meld. St. 15 (2016–2017) Eit moderne og framtidsretta NRK – Finansiering og innhaldsplikter. PTS – (2017a) Uppföljning av regeringens bredbandsstrategi 2017. PTS – (2017b) Mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016. PTS – (2017c) Svensk telekommarknad 2016. Regeringens bredbandsstrategi (2016). – en bredbandsstrategi. Dnr N2016/08008/D. RIKAB – Radiotjänst i (2017a). Rundradiorörelsens samlade ekonomi 2016. RIKAB – Radiotjänst i (2017b) Årsredovisning . RIKAB – Radiotjänst i (2017c) Rundradiorörelsens samlade ekonomi –. Rimmereid, m.fl. (2016) Finansiering @NRK. Alternative fremtidige modeller for offentlig finansiering av NRK. SR – (2017) Public service-redovisning 2016. (2017) Innst. 332 S (2016–2017) Innstilling fra familieog kulturkomiteen om Eit moderne og framtidsretta NRK – Finansiering og innhaldsplikter. SVT – (2017) Public service-redovisning 2016. UR – (2017) Public service-redovisning 2016. Radio och tv i allmänhetens tjänst En parlamentarisk kommitté ska analysera villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst och föreslå nödvändiga förändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för verksamheten. Kommitténs uppdrag är att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst. Utgångspunkten är att , och ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. analysera möjliga alternativa finansieringssystem med utgångspunkt i de särskilda krav och mål som finns för systemet med radio och tv i allmänhetens tjänst, ta fram ett konkret förslag för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst där insamlade medel även i fortsättningen hanteras åtskilda från övriga medel på statens budget, ta ställning till om det är hushåll eller individer som ska vara betalningsskyldiga och om det är lämpligt att införa en differentiering av betalningsskyldigheten, och ta ställning till om betalningsskyldigheten även fortsättningsvis ska knytas till innehav av viss mottagningsutrustning och hur den i så fall ska definieras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att i tilläggsdirektiv ge kommittén i uppdrag att ta fram ett förslag till hur uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst ska utformas med utgångspunkt i verksamhetens stora betydelse i av omvälvande medieutveckling. Radio och tv i allmänhetens tjänst Radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst bedrivs av (), () och (). Verksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Den centrala uppgiften för , SVT och UR är att erbjuda ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. Programutbudet som helhet ska präglas av folkbildningsambitioner. SR:s, SVT:s och UR:s verksamheter styrs av sändningstillstånd och anslagsvillkor som regeringen beslutar med stöd av riksdagsbeslut. Inför varje tillståndsperiod görs en bred översyn av programbolagens uppdrag. En stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst behövs för att säkerställa ett varierat utbud på medieområdet. En avgörande förutsättning är att programföretagen har en stabil och förutsebar finansiering där medelstilldelningen är utformad för att värna företagens oberoende. Detta ställer speciella krav på ett finansieringssystem. Det måste utformas för att säkerställa solidarisk betalning som ger förutsättningar för ett brett och djupt förtroende för hela verksamheten och därmed för dess legitimitet. Uppdraget att föreslå en framtidssäker avgiftsmodell Verksamheten i SR, SVT och UR finansieras genom radio- och tv-avgifter enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Varje hushåll och företag eller annan juridisk person som innehar en tv-mottagare är skyldig att betala radio- och tv-avgift. Avgiften uppgår till per hushåll eller företag och år. En tv-mottagare definieras i lagen som en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program, även om utrustningen också kan användas för annat ändamål. Radiotjänst i (), som är ett gemensamägt dotterbolag till , SVT och UR, sköter uppbörden och bedriver avgiftskontroll. beslutar om medelstilldelningen till programföretagen från det s.k. rundradiokontot, där intäkterna från avgiften placeras. beslutade att tillkännage för regeringen att en parlamentarisk utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa sändningstillstånd (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). Arbetet ska enligt beslut syfta till att ta fram en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar verksamhetens fortsatta oberoende. Genom tillsättandet av en kommitté är tillkännagivandet slutbehandlat. En förändring av modellen för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst SR, SVT och UR ska enligt anslagsvillkoren delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionsteknik för radio och tv. För att nå lyssnarna och tittarna är det nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar. minskar konsumtionen av radio och tv via traditionella mottagare, som användningen av internet som plattform för radiolyssnande och tv-tittande ökar markant, särskilt i yngre målgrupper. Utvecklingen riskerar att leda till en situation där ansvaret för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst åligger ett minskande antal hushåll som innehar en traditionell tv-mot- tagare, medan allt fler konsumerar programföretagens utbud via internet utan att delta i finansieringen. Därigenom riskerar en obalans att uppstå mellan inkomster och utgifter i systemet. Bilaga 1 SOU 2017:79 det en risk för att legitimiteten i radio- och tv-avgiftssystemet urholkas. Lagen om finansering av radio och TV i allmänhetens tjänst ändrades 2007 i syfte bl.a. att göra den mera teknikneutral. Efter att SVT startat utsändningar av hela programtjänster via internet tolkade RIKAB lagen som att datorer, surfplattor och smarta mobiltelefoner föll under begreppet tv-mottagare vid sidan av traditionella tv-apparater. Den nya tolkningen ledde till att fler hushåll deltog i finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst, som tillämpningen kom att ifrågasättas. RIKAB:s avgiftsbeslut överklagades till domstol och fann att innehav av en dator med internetuppkoppling inte kan anses utgöra ett innehav av en tv-mottagare som kan utlösa en skyldighet att betala radio- och tv-avgift enligt lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst (HFD 2014 ref. 33). RIKAB har därefter ändrat sin tillämpning i enlighet med domen. Ett stort antal avanmälningar har skett vilket har lett till att RIKAB har återbetalat avgifter. Antalet betalande hushåll har sjunkit. Enligt skrivelse från RIKAB med rundradiorörelsens delårsredovisning (Ku2016/02057/MF) har nedgången fortsatt . Kommittén ska analysera vilka finansieringsmodeller som kan anses möta de särskilda krav och mål som verksamheten ställer och som därmed är möjliga alternativ för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst. Hur ska en framtidssäker avgiftsmodell utformas? SR, SVT och UR ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet av hög kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Ett kommande system för uppbörd och medelstilldelning ska garantera en stabil och ändamålsenlig finansiering av verksamheten i företagen. Finansieringssystemet ska så långt möjligt åtnjuta allmänhetens förtroende och därmed bidra till verksamhetens legitimitet. Finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst ska ske genom ett solidariskt, rättvist och resurseffektivt system där programbolagen fortsatt finansieras utan annonsintäkter och så att verk- samhetens självständighet och oberoende värnas. I ett demokratiskt samhälle drar alla nytta av att det finns aktörer inom radio och tv som står fria från ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Ett solidariskt och rättvist uppbördssystem innebär att de som har tillgång till radio och tv i allmänhetens tjänst ska medverka till dess finansiering.