sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Exempelvis kan regionala, klassmässiga och etniska skillnader vara viktigare, liksom ens uppväxt, utbildning och personlighet. är inte ett undantag i det sammanhanget. Detta aktualiserar behovet av kunskap och ett interkulturellt perspektiv i vård och omsorg. har tagit upp detta område som ett särskilt tema.175 har en lägre andel utrikes födda äldre personer hemtjänst och bor i särskilt boende, jämfört med inrikes födda. En förklaring till detta kan vara ökad förekomst av anhörigvård bland de utrikes födda. Det är också vanligare att äldre utrikes födda är folkbok- förda hos något barn. Däremot verkar inte hälsoskillnader kunna förklara dessa skillnader. Behoven av vård och omsorg kan antas 175 /aldre/Teman/interkulturellt-perspektiv/Sidor/default.aspx (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg vara större hos kvinnorna. Jämfört med födda i har fler kvinnor än män sämre hälsa, och fler är ensamboende.176 Det finns äldre personer som kommer från kulturer där det är mer främmande att ta emot hjälp av andra än av anhöriga. I vilken mån dessa faktiskt i mindre utsträckning ansöker om, eller beviljas insatser, är dock inte helt säkert. Eftersom synen på vad det är att åldras är olika i olika kulturer så är det rimligt att anta att det kan påverka valet mellan formella och informella hjälpgivare. till alla utlandsfödda fanns det dock, enligt en svensk studie som kart- lade alla personer i tre län som fick en demensdiagnos, ingen skillnad mellan utrikes och inrikes födda vad gäller att bo i särskilt boende eller ha hemtjänst.177 Äldreomsorg på den äldre personens eget språk Den dominerande gruppen äldre personer födda i annat land än är finländare. Det var den gruppen som först uppmärk- sammades vad gäller vikten av att kunna ge framför allt personer med demenssjukdom vård och omsorg av personal som kan tala hens modersmål. Utifrån sin forskning tog initiativet till Suomikoti – Finskt äldrecentrum, som öppnade 1995 i . Det äldreboendet var då en pionjär i att kunna ge de boende omsorg på sitt modersmål, och där den finska kulturen är en självklar del. Äldre personer födda i andra länder kan bära med sig helt andra upplevelser från sin livsresa än de som är födda i . Äldre personer födda i grannlandet kan vittna om det: ”De [krigsminnena] lämnar nog spår, som man inte märkte när man var yngre, man tänkte inte på det sättet. Det är kanske det att man nu har mer tid att sitta och tänka. På ett helt annat sätt”.178 Integration – utrikes födda i pensionsåldern. Integration, rapport 5. : , 2012. Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? I Abramsson, . ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp- content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad 2017-03). 178Suvanto, och , . Att minnas kriget – sverigefinska erfaren- heter. I Rolfner Suvanto, . (red.) Äldres psykiska hälsa och ohälsa. Prevention, förhållningssätt och arbetsmetoder, : fortbildning, 2014. Den äldre personen och vård och omsorg Vården och omsorgen om äldre personer behöver ha en bered- skap för att kunna ge en god omsorg till personer från olika länder, och som kommit till från svåra livssituationer. Vissa har kommit med svåra trauman, som kan bli återuppväckta i livet – inte minst om den äldre personen drabbas av en demenssjukdom. Erfarenheter kan t.ex. dras från äldreomsorg för de judar som kom till som överlevare. Den forskning som finns är framför allt internationell och berör krigsveteraner och överlevande från koncentrationsläger.179 har det vuxit fram särskilda boenden för olika språkgrupper, främst i de större städerna och på orter där arbets- kraftsinvandringen var stor . Om inrikt- ningen mer var på integration , så är den mer på att utveckla särlösningar, språkligt och kulturellt. Det är dock inte givet att en äldre person vill bo på t.ex. ett arabiskspråkigt boende bara för att man har arabiska som moders- mål, eller på ett boende med muslimsk inriktning bara för att man är . lämnade den invandrarpolitiska kommittén sitt slutbetänkande180 och anförde då bl.a. att ”vid planerande av äldre- omsorg så bör hänsyn tas till varje invandrargrupps etniska, språkliga och kulturella särdrag”. Kommittén förbisåg då att vård och omsorg inte ges till grupper utan till individer. Individens förmåga att tala svenska kan ha större betydelse än etnicitet och kultur – ”invandrar- grupperna” är inte homogena.181 Viss forskning stödjer att ha särlösningar för olika språk, men det finns inte någon solid forskning som belyser värdet av vård och omsorg baserad på etnicitet. Skillnaderna mellan olika personer Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? I Abramsson, . ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad 2017-03). Invandrar- och minoritetspolitiken. Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? I Abramsson, . ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp- content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad 2017-03). Den äldre personen och vård och omsorg från samma land eller etnisk grupp är alltför stora för det. Här behövs mer forskning.182 7.12Nationella minoriteter och urfolk Det finns cirka 700 000 personer i med minoritetsstatus. Av dessa är 450 000–600 000 sverigefinnar, 50 000 tornedalingar, 50 000–100 000 romer och 20 000–25 000 judar. har ett urfolk, samer, cirka 25 000–30 000 personer.183 Lagen (2009:724) om nationella minoriteter anger att en kom- mun i ett förvaltningsområde184 ska kunna erbjuda den som begär det att få hela eller delar av den service som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar minoritetsspråket (finska, meänkieli eller samiska). Flera kommuner i förvaltningsområdena erbjuder dock inte äldreomsorg på minoritetsspråk. Skälen till det är enligt kommu- nerna bl.a. brist på efterfrågan, brist på personal med språkkunskap och långa avstånd i kommunen. Det uppges också från kommu- nerna att det är brist på information översatt till minoritetsspråken, riktad till de äldre själva och deras anhöriga. Företrädare för de nationella minoriteterna anser att äldreomsorg på minoritetsspråk inte finns i den utsträckning som efterfrågas. De påtalar också att även kulturen är en viktig del av innehållet, och att alla som tillhör en minoritetsgrupp inte talar dess språk.185 Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? I Abramsson, . ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp- content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad 2017-03). Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? I Abramsson, . ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp- content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad 2017-03). 184Med förvaltningsområde avses att myndigheterna ska se till att det finns personal som talar det språk, eller de språk, som förvaltningsområdet avser. Regeringen bestämmer, på ansökan av en kommun, om den ska ingå i förvaltningsområde för visst minoritetsspråk. Statsbidrag utgår då. I det finska förvaltningsområdet ingår 59 kommuner, i det samiska 19 kommuner och meänkieli 6 kommuner. Sju kommuner ingår i mer än ett förvaltnings- område. Äldreomsorg på minoritetsspråk. : , 2015. Den äldre personen och vård och omsorg Enligt en kartläggning av i kunde av kommunerna i förvaltningsområdet 2014 tillgodose service och omvårdnad på minoritets- språk, för finska var andelen och för samiska 28 pro- cent.186 Av en kartläggning gjorde 2015 framgår att vissa kommuner baserar uppfattningen om en låg efterfrågan på äldre- omsorg på minoritetsspråket på om den äldre personen framför det till biståndshandläggaren medan andra kommuner arbetar aktivt med uppsökande verksamhet. Flera av kommunerna med en samisk befolkning betonar att det är lättare att erbjuda en kulturellt anpassad verksamhet än en som också innefattar personal som talar samiska. Det är också svårt att få underlag att kunna starta en hel samisk avdelning.187 I en studie genomförde med intervjuer med samer framkommer vikten av att få prata sitt språk även om man kan svenska, vikten av kulturförståelse hos personalen och att det också finns samer som förlorat sitt språk på grund av majoritets- samhällets tidigare syn på samer och samiska.188 Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av lagen och med ledning av översynen föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteter- nas rättigheter.189 7.13Att åldras med funktionsnedsättningar Att åldras med funktionsnedsättningar kan vara förenat med ökande problem att klara sin vardag. Man bär med sig in i pensionärs- tillvaron en – genomsnittligt sett – sämre hälsa än övriga befolk- ningen. Kvinnor med funktionsnedsättning skattar sin hälsa allra sämst, som de i mindre utsträckning än männen under sin ungdom och yrkesverksamma tid haft del av samhällets Äldreomsorg på minoritetsspråk. : , 2015. Äldreomsorg på minoritetsspråk. : , 2015. En stärkt minoritetspolitik – översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Den äldre personen och vård och omsorg stödformer.190 Vad detta innebär under åldrandet och vilka krav det kan ställa på vården och omsorgen om äldre personer är dåligt belyst i forskningen.191 Personer med funktionsnedsättning är inte någon homogen grupp. Funktionsnedsättningar i sig kan vara av många olika slag, och de kan vara medfödda, eller något som kommit på grund av en olyckshändelse eller sjukdom. Den äldre personens egen livs- historia har förstås en avgörande betydelse för hur åldrandet blir. Att åldras med funktionsnedsättningar behöver inte innebära en försämrad livssituation. Ett utvecklande och självförverkligande pensionärsliv kan enligt äldre personer som intervjuades i en svensk forskningsstudie vara möjligt också bland personer med omfattande funktionsnedsätt- ningar och hjälpbehov, om man bara har tillgång till stöd och service som tillgodoser mer än de mest basala behoven. Livet kunde upplevas som friare, till exempel från arbetslivets plikter. Flera intervjuade påtalade att man också uppfattades som mer ”vanlig” av omgivningen, nu när man var pensionär. Att ha olika funktions- nedsättningar, behöva använda vit käpp eller att sitta i rullstol upplevdes inte längre som lika avvikande som . Men många levde med funktionsnedsättningar som var svårare än och som begränsade livet påtagligt, Det fanns bland dem en oro för hur det ska bli när man blir ytterligare för- sämrad, börjar förlora den lilla funktionsförmågan man har kvar – ska man då få hjälp som är tillräcklig?192 190Frisell Ellburg, . En jämställdhetsanalys av levnadsvillkor och delaktighetsmöjligheter – för personer med funktionsnedsättning. : Myndigheten för delaktighet serie A 2016:2. Att åldras med funktionshinder. Betydelser av socialt och kronologiskt åldrande för människor som levt med fysiska funktionsned- sättningar. Diss., , 2009. 192Jeppsson Grassman, , , , Taghizadeh , och , . Ett långt liv med särskilda förtecken: Livslopp och åldrande hos människor med funktionsnedsättningar. Socialvetenskaplig tidskrift 2011:2, sid 107–122. Den äldre personen och vård och omsorg Att åldras med intellektuella funktionsnedsättningar Medellivslängden har ökat för personer med intellektuella funk- tionsnedsättningar193, och för personer med lindrig nedsättning följer den numera samma utveckling som övrig befolkning.194 Personer med intellektuella funktionsnedsättningar kan ha svårare att sätta ord på hur de mår och därigenom förmedla sitt hälsotillstånd. De kan även visa andra symtom vid t.ex. en demens- sjukdom än vad övriga befolkningen gör, vilket skapar svårigheter för hälso- och sjukvården att sätta rätt diagnos. De som har Downs syndrom löper risk att tidigt utveckla en demenssjukdom, och sjukdomsförloppet går ungefär hastigare jämfört med övrig befolkning.195 Dessa personer har ofta små sociala sammanhang som i många fall består av andra personer med intellektuella funktionsnedsätt- ningar samt personal. När de blir äldre krymper deras sociala sam- manhang eftersom de sällan gifter sig och skaffar barn. Det kan då vara värdefullt att få behålla sin dagliga verksamhet . Det är ofta genom arbetet som personer med intellektuella problem hittar sitt sociala sammanhang. Dessa personer har svårig- heter att skapa andra kontakter utanför arbetet. Och när de pensioneras så blir de lätt ensamma och socialt isolerade.196 På många sätt har denna grupp äldre personer samma behov som alla äldre, och samma behov av individualisering. För de som åldras med intellektuella funktionsnedsättningar kan det dock krävas mer kunskap hos personalen i gruppbostäder och personal som arbetar med stöd för de som bor i ordinärt boende. Hur bra insatser utformas för åldrande personer med intellektuell funk- tionsnedsättning är dock dåligt belyst i forskningen.197 I en avhandling där deltagande observation och intervjuer genomförts i gruppbostäder i tre kommuner konstaterades att åldras och vara äldre med intellektuell funktionsnedsättning inte 193Begreppet som används i lagstiftningen är utvecklingsstörning. Tid, rum och självbestämmande. Möjligheter och hinder i vardagen för äldre personer med intellektuell funktionsnedsättning på gruppboende. , , 2016. 195www.demenscentrum.se/Fakta-om-demens/Demens-och/utvecklingstorning/Downs- syndrom/ (hämtad ). 196www.aldrecentrum.se/Nyheter/Aldrande-och-utvecklingsstorning/ (hämtad ). 197Fäldth, och , . Åldrandet och intellektuella funktionsnedsättningar – en litteraturöversikt. : FoU-enheten rapport 2014:1. Den äldre personen och vård och omsorg uppmärksammats i politiska dokument och riktlinjer kring hur stöd och service ska ges till denna grupp. Personalen upplevde att det saknades förberedelse, diskussion och arbetsmetoder kring hur stöd för delaktighet ska erbjudas äldre personer boende i en gruppbostad enligt LSS.198 I en annan avhandling där liknande metod använts beskrivs för några av de studerade gruppbostäderna vardagen som institutionali- serad. Den boende hade få eller inga kontakter utanför grupp- bostaden, och det var personalen som styrde vad som blir möjligt att göra, och inte. Självbestämmandet var begränsat. Detta berodde inte bara på funktionsnedsättningar utan också på bristande kunskap hos personalen hur de skulle kunna stödja självbestämmandet.199 De som är i de åldrar då det är vanligt att ha äldreomsorg växte upp i då det fanns ett uttalat heteronormativt familjeideal. var homosexuella förbindelser förbjudna, och först tog bort homosexualitet från den svenska versionen av klassifikationssystemet för sjukdomar. ”Även om det har blivit lättare att åldras som hbtq-person så är könsnormer seglivade” berättar i en intervju i Äldre i Centrum.200 I sin avhandling redovisar hon intervjuer med hbt-personer som oroar sig för att – när de behöver äldreomsorg – ska möta personal som tycker att de är äckliga. Det finns en rädsla att personalen inte ska ha kunskap om hbtq.201 I en studie som genomfördes på uppdrag av konstaterades att det, på grund av de stora kunskapsbristerna när det gäller gruppen äldre homo- och bisexuella, är svårt att uttala sig om deras villkor eller vilka särskilda behov de kan tänkas ha.202 Delaktig (även) på äldre dar. Åldrande och delaktighet bland personer med intellektuell funktionsnedsättning som bor i gruppbostad. Tid, rum och självbestämmande. Möjligheter och hinder i vardagen för äldre personer med intellektuell funktionsnedsättning på gruppboende. , , 2016. Regnbåge med rynkor. Äldre i Centrum3/2016. Att leva och åldras som lhbtq-persson i en heteronormativ värld. Diss., , 2016. 202Robertsson, Hans och Tovatt, . Det dubbla utanförskapet. Mångfald och sexuell läggning bland äldre. : , 2008. Den äldre personen och vård och omsorg Kunskapen är inte så mycket större nu . Kunskaps- bristerna är ännu större avseende transpersoner. Som ett led i att öka kunskapen om hur hbtq-perspektivet beak- tas i kommunernas vård och omsorg om äldre personer genom- förde en kartläggning 2013.203 tidigare studier visade att uppskattningsvis cirka 15 000 äldre hbt- personer i landet hade hemtjänst eller bodde i särskilt boende. I de generationer som kommer upp i de åldrar där de kan behöva vård och omsorg är det sannolikt vanligare än att vara öppen med sin sexuella läggning. Kommuner och enskilda ut- förare behöver enligt skapa en handlingsberedskap för en sådan utveckling. Det kan vara fråga om att identifiera behov och intresse för olika former att ge vård och omsorg, integrerat eller i särskilda lösningar i större kommuner (hbtq-boenden eller särskilda hemtjänstgrupper). kartläggning visade att ytterst få samkönade par bor tillsammans i särskilt boende för äldre. Inte någon kommun eller stadsdel i storstäderna rapporterade att de från verksam- heterna fått något klagomål knutet till äldre homosexuellas, bi- sexuellas, eller transpersoners vård och omsorg. Det resultatet kan tolkas på olika sätt och behöver inte innebära att verksamheten möter de behov som denna grupp har. Det kan i stället vara ett tecken på att dessa personer inte öppet vill visa sin sexuella läggning. av landets kommuner hade behandlat hbt- frågor i sin fortbildning eller i information till personalen. Det finns ingen kunskap om i vilken mån kommunerna också tagit upp hur transpersoner bemöts. Av de kommuner med mer än 50 000 invånare som hade arbetat för att motarbeta våld i nära relationer hade beaktat äldre hbt-personer, vilket visar att det arbetet har medfört ett ökat fokus på denna grupp. Sammanfattningsvis indikerar denna kartläggning enligt Social- styrelsen att alltför få kommuner, särskilt de mindre, arbetar syste- matiskt för att främja likabehandling av äldre hbt-personer. Social- styrelsen bedömde att det är angeläget att dessa frågor finns med i kommunernas mångfalds- och värdegrundsarbete, fortbildning och Äldre hbt-personer och kommunernas vård och omsorg om äldre. En kart- läggning. : , 2013. Den äldre personen och vård och omsorg Det är också angeläget att dessa frågor tas med i arbetet mot våld i nära relationer. I en studie i noterade forskarna att de intervjuade enhetscheferna likställde förståelsen av personer med hbt-identitet med likabehandlingsperspektivet. Enhetscheferna utgick från att personalen hade ett bra bemötande av hbt-personer – trots att frågan i stort sett aldrig diskuterats i personalgrupperna.204 I vilken mån denna studie kan generaliseras till hela landet, och hur utvecklingen varit är svårt att uttala sig om. När seniorboendet öppnade 2013 i f.d. servicehuset på i beskrevs det som första äldre- boende för hbt-personer. Utredningen har inte kunnat hitta att det finns något särskilt boende för hbt-personer. En verksamhet kan bli hbtq-certifierad av , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL). Att genomföra en hbtq-certifiering är enligt RFSL:s hem- sida ”ett strukturerat och målmedvetet sätt att förbättra såväl arbetsmiljö som bemötande”.205 Inom äldreomsorgen är detta ännu ovanligt. () är tre särskilda boenden och ett allaktivitetshus för seniorer hbtq-certifierade.206 Den typiske äldreomsorgstagaren är en ensamboende kvinna som är . Men som vi redan betonat, den typiske äldre- omsorgstagaren finns inte, annat än möjligen som en farlig tanke- konstruktion när man planerar för äldreomsorgen. 204Norrman, , , och , . Den kommunala garderoben. LHBTG-personer och åldrande. Nordiska perspektiv, Bromseth, och , (red.). : , 2013. 205www.rfsl.se/certifiering-och-utbildning/ (hämtad ). 206www.rfsl.se/certifiering-och-utbildning/certifierade-verksamheter/ (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Vad kännetecknar de som har äldreomsorg? Det finns ingen individstatistik på nationell nivå som belyser äldreomsorgsmottagarnas hälsa och ADL207-status. Det går därmed inte att följa om det sker förändringar av hur omfattande funktionsnedsättningar som krävs för att beviljas äldreomsorg. Har tröskeln till olika insatsformer höjts, eller kanske tvärtom sänkts? Får rätt personer insats? För att kunna besvara dessa frågor finns den longitudinella studien (se ovan). Data från den visar, som vi redovisat i kapitel 6, att äldreomsorgens ”träffsäkerhet” i de kommuner som ingår i är god. Hur ser då äldre- omsorgsmottagaren ut, och hur har utvecklingen varit ? Utvecklingen har följts för äldre personer på (). Dessa data går inte att översätta till hela riket (det finns ingen nationell statistik), men kan ändå ge en förhållandevis god bild. Nästan alla som hade hemtjänst på var beroende av hjälp i någon IADL-aktivitet och närmare hälften i någon PADL-aktivitet.208 Andelen som var beroende av hjälp i alla PADL-aktiviteter var låg bland hemtjänstmottagarna i ordinärt boende, . I vård- och omsorgsboenden209 var ungefär hälften beroende av hjälp i alla aktiviteterna. Cirka en tredjedel av hemtjänstmottagarna och ungefär tre fjärde- delar av de som bodde i vård- och omsorgsboenden hade svåra eller mycket svåra rörelsehinder. Ungefär en fjärdedel hade en kognitiv nedsättning av de som hade hemtjänst och i vård- och omsorgs- boendena var andelen mellan . Ungefär var tionde hade svår eller mycket svår synnedsättning av de som hade hemtjänst och i vård- och omsorgsboenden drygt två av tio. Andelen som hade svår eller mycket svår hörselned- sättning var något lägre. En av fem av de som hade hemtjänst hade svår eller mycket svår smärta. Knappt var tionde led av svår eller mycket svår yrsel. 207ADL = aktiviteter i dagligt liv. 208Instrumentella (I-ADL): städning, matinköp och matlagning, transport med allmänna kommunikationer och tvätt; personliga (P-ADL): bad/dusch, av/påklädning, toalettbesök, förflyttning och födointag. 209Stockholms stad skiljer på två former av särskilt boende, vård- och omsorgsboende med heldygnsomsorg, och med hemtjänst. Den äldre personen och vård och omsorg Det var förhållandevis vanligt i vård- och omsorgsboenden att de boende hade svår eller mycket svår oro, . För de med hemtjänst var andelen lägre än . Andelen som rapporterades vara svårt eller mycket svårt ned- stämda var för dem med hemtjänst och i vård- och omsorgsboenden cirka 30 procent.210 Med data från har studerat vad som kännetecknar dem som ansöker om äldreomsorg första gången. I urvalet ingick 1 538 personer som fick äldreomsorg eller långvarig hemsjukvård. Genom- snittsåldern för inträdet i äldreomsorgen var . De flesta var kvinnor (). Fyra av fem var ensamboende.211 En studie från visar att de sökande oftast har tämligen stora omvårdnadsbehov redan vid ansökningstillfället. Många har haft omfattande hjälp från anhöriga . Utan stöd från anhöriga hade många behövt söka mer omfattande hjälp från kommunen och fått hjälpen . I ungefär hälften av de undersökta fallen var det en akut händelse, exempelvis stroke eller allvarlig fallolycka med frakturer som följd, som gjorde att den äldre personen behövde söka stöd och då ofta omfattande sådan. Det innebär att kommunernas biståndsbedömda insatser ofta måste sättas in snabbt utan för planering och att beredskapen från kommunen behöver vara hög för att möta dessa behov.212