sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Någon sekretessbrytande bestämmelse för uppgifter från hälso- och sjukvården har inte införts. Bestämmelser om anmälnings- och uppgiftsskyldighet finns i 14 kap. 1 § SoL. Anmälnings- och uppgiftsskyldigheten bryter som framgår ovan sekretessen mellan myndigheter (10 kap. 28 § OSL). Bestäm- melsen om anmälningsskyldighet reglerar vilka myndigheter och yrkesverksamma som är skyldiga att genast anmäla till socialnämn- den om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa (första stycket). Anmälnings- och uppgiftsskyldighet har myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom18 samt andra myndigheter inom hälso- och sjukvården, annan rättspsyki- atrisk undersökningsverksamhet, och kriminalvården. Detsamma gäller de som är verksamma inom enskilda sådana verk- samheter. De som är verksamma inom familjerådgivning är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de får kännedom om att ett barn utnyttjas sexuellt eller utsätts för misshandel i hemmet (andra stycket). Mellan hälso- och sjukvården och gäller som ut- gångspunkt sekretess. För att socialnämnden ska kunna utreda ett barns behov av stöd och skydd är samtliga de myndigheter och en- skilda verksamheter som anges ovan dock skyldiga att lämna social- nämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av stöd och skydd. 17Av enkätundersökningen som vårdnadskommitté gjorde med socialnämnderna svarade åtta av tio att de fick tillgång till det material som de efterfrågade. skola och barnomsorg, hälso- och sjukvård och polis (prop. 1996/97:124 s. 106, prop. 2002/03:53 s. 62 och prop. 2012/13:10 s. 44). Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge 15.5.6Våra överväganden och förslag om sekretessbrytande bestämmelser Bör en sekretessbrytande bestämmelse införas för uppgifter inom hälso- och sjukvården? Vår bedömning: Det finns inte tillräckligt starka skäl för att före- slå en sekretessbrytande bestämmelse för uppgifter inom hälso- och sjukvården. Vid en vårdnadsutredning är utredaren beroende av föräldrarnas godkännande för att kunna genomföra de flesta utredningsåtgärder. Detta är en stor skillnad jämfört med barnavårdsutredningar där sådana begränsningar inte finns. Skillnaderna kan dock motiveras med att en barnavårdsutredning påbörjas på eget initiativ av social- nämnden, ofta efter en orosanmälan, och syftar till att klarlägga om ett barn far illa. Att förhindra att barn far illa är en av socialnämn- dens viktigaste uppgifter. En vårdnadsutredning har i stället sin grund i en tvist mellan föräldrarna och socialnämnden får i uppdrag av domstolen att utreda barnets förhållanden för att ge domstolen ett beslutsunderlag i tvisten. Det framstår som befogat att det finns större möjligheter att inhämta uppgifter från bl.a. hälso- och sjuk- vård vid en barnavårdsutredning än vid en vårdnadsutredning. Vid våra diskussioner med familjerättssekreterare har vi fått uppfatt- ningen att det är mycket sällan som föräldrar inte lämnar sitt god- kännande till olika utredningsåtgärder. Det händer dock undantags- vis och då gäller det framför allt uppgifter från hälso- och sjukvård. Flera familjerättssekreterare som vi har haft kontakt med har också efterfrågat sekretessbrytande regler när det gäller information som finns inom hälso- och sjukvården. Givetvis kan information som finns inom hälso- och sjukvården vara värdefull att få del av i en vårdnadsutredning. Det kan t.ex. finnas uppgifter om en förälders psykiska hälsa som kan vara av bety- delse för den förälderns omsorgsförmåga. Det kan också finnas upp- gifter om barnet som kan vara viktiga att känna till. Det kan handla om att barnet har särskilda behov, vilket kan ställa extra höga krav på föräldrarnas förmåga att tillgodose dessa. Det kan också, i vissa fall, handla om uppgifter som innebär att behandlande läkare miss- tänker våld i familjen. Att sådana uppgifter inte finns med i en utred- Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge ning är en brist. I de allra flesta fall får dock familjerättssekreterare föräldrarnas medgivande till att hämta in uppgifterna. I barnavårds- utredningar som utförts enligt socialtjänstlagen till skydd för barn kan uppgifter som lämnats från hälso- och sjukvården ingå. Har en barnavårdsutredning enligt socialtjänstlagen utförts inom den egna myndigheten anses sekretess inte gälla för uppgifter i denna i för- hållande till den som verkställer vårdnadsutredningen. Genom den sekretessbrytande bestämmelsen som infördes genom vårdnadsreform i 6 kap. 19 § femte stycket FB finns dessutom en skyldighet för en socialnämnd att lämna upplysningar till en annan socialnämnd som kan vara av betydelse för en vårdnads- utredning. Enligt vår bedömning innebär detta att den som verk- ställer en vårdnadsutredning även kan få del av uppgifter i en barna- vårdsutredning som utförts av en annan socialnämnd. Behovet av att i en vårdnadsutredning kunna inhämta uppgifter från bl.a. hälso- och sjukvården bör därför i viss mån ha minskat sedan 2006 års vårdnadsreform. Det bör också framhållas att om det i en vårdnads- utredning bedöms finnas risk för att ett barn far illa ska det anmälas till . I den barnavårdsutredning som kan bli följden av anmälan uppkommer en uppgiftsskyldighet från hälso- och sjuk- vårdens sida. Det kan i sådana fall finnas anledning att avvakta med att avsluta vårdnadsutredningen tills barnavårdsutredningen är färdig- ställd. vårdnadskommitté anförde en rad argument mot att en sekretessbrytande bestämmelse för uppgifter inom hälso- och sjuk- vården skulle införas (se ovan). Vi ansluter oss till dessa. Framför allt vill vi framhålla vikten av att den förälder som bedömer att bar- net behöver viss vård eller stöd, eller som själv är i behov av vård, ska våga vända sig till hälso- och sjukvården utan rädsla för att information om hälsotillståndet lämnas vidare till en vårdnadsutred- ning. Detta skulle i värsta fall kunna leda till att den som är i behov av vård eller behandling inte får tillgång till sådan. De praktiska svårigheterna att få ut relevanta uppgifter och att få information från rätt vårdgivare utan föräldrarnas medverkan ska inte heller underskattas. Uppgifter om enskilds hälsa är integritetskänsliga och har ett starkt sekretesskydd. Vi anser att de skäl som talar mot att införa en sekretessbrytande bestämmelse för sådana uppgifter väger tyngre än de som talar för. Vi föreslår därför inte en sekretess- Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge brytande bestämmelse för socialnämnden avseende uppgifter inom hälso- och sjukvården. Sekretessbrytande bestämmelser bör införas för vissa andra uppgifter Vårt förslag: Sekretessbrytande bestämmelser införs för social- nämnd beträffande inhämtande av uppgifter från annan social- nämnd vid upplysningar och snabbupplysningar. Det finns sekretessbrytande bestämmelser som ger en social- nämnd möjlighet att inhämta uppgifter från annan socialnämnd in- för godkännande av avtal (6 kap. 17 a § tredje stycket FB) och vid utredningar om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 19 § femte stycket FB). Bakgrunden till dessa bestämmelser kan sägas vara att beslutsunderlaget ska vara så fullgott som möjligt och inte beroende av om föräldrar och barn flyttat eller inte. Vid vår kartläggning och analys av rättsläget har det kommit fram att samma problematik gör sig gällande vid socialnämndens arbete med upplysningar enligt 6 kap. 19 § andra stycket FB och snabbupplysningar enligt 6 kap. 20 § andra stycket FB. En social- nämnd kan nämligen inte hämta in information från en annan socialnämnd vid arbetet med sådana upplysningar. Det är angeläget att uppgifter som kan påverka ett beslut i dom- stolen kommer fram, oavsett om beslutet är slutligt eller gäller . Ett fullgott beslutsunderlag i alla målets delar bör inte vara beroende av om uppgifterna finns i olika socialnämnder. Upplysningar och snabbupplysningar som innehåller relevant information kan bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig hand- läggning av mål om vårdnad, boende och umgänge. Det kan inte vara avsikten att beslut om att inhämta en vårdnadsutredning måste fattas för att en socialnämnd ska kunna inhämta information från en annan socialnämnd. Vi föreslår därför att sekretessbrytande bestäm- melser ska införas som gör det möjligt för en socialnämnd att hämta in uppgifter från en annan socialnämnd även inför att upplysningar och snabbupplysningar ska lämnas. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Metoden Konflikt och försoning används vid handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge på vissa domstolar i . Metoden bygger på ett nära samarbete mellan socialnämnd och dom- stol och har som målsättning att få föräldrarna att komma överens. Fördelarna med metoden är att fokus flyttas från konflikten till att hitta hållbara lösningar, att aktörerna i processen har ett gemen- samt fokus på hur barnet ska få sina behov tillgodosedda och att uppslitande utredningar undviks. Dessutom ger metoden mer kon- struktiva verktyg för familjerätterna än exempelvis samarbetssamtal. Vi har i avsnitt 9.3.3 beskrivit hur arbetar med Konflikt och försoning. 15.6.2Det speciella med handläggningen Gemensamt för metoden vid de domstolar där den tillämpas är att den bygger på frivillighet från parternas sida och kräver ett verkligt engagemang av parterna. Vill någon av parterna avbryta handlägg- ningsformen så övergår målet till traditionell handläggning. Det är särskilt viktigt att det är samma domare och samma familjerätts- sekreterare som deltar under hela handläggningen vid tingsrätten. Det skiljer sig åt mellan domstolarna beträffande vilka mål som anses lämpliga för metoden och om det är domstolen eller familjerätten som gör urvalet av målen. Det hålls så gott som aldrig fler än tre sammanträden inom ramen för Konflikt och försoning. Vanligtvis är mellan sammanträdena. Mellan de muntliga förberedelserna arbetar familjerätten vidare med parterna och barnen på sätt man bestämt vid förberedelserna. Om parterna kommer överens skriver familjerätten ett avtal och målet kan skrivas av eller så meddelar tingsrätten dom i enlighet med parternas överenskom- melse. Om parterna inte enas efter den tredje förhandlingen av- bryts metoden. De barnsamtal som skett inom metoden kan ofta användas i en vårdnads-, boende- eller umgängesutredning om det blir aktuellt med en sådan. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge 15.6.3Aktörernas åsikter om metoden Domare och familjerättssekreterare som arbetar med Konflikt och försoning har framfört att en av fördelarna med metoden är att barnets perspektiv kommer fram på ett tydligare sätt än vid traditionell hand- läggning. De domare som arbetar med metoden har uppfattningen att överenskommelser träffas i stor utsträckning. Flera domare och familjerättssekreterare har varit av uppfattningen att metodens svag- het är svårigheten att göra rätt urval av mål som är lämpliga för metoden. Med hänsyn till att metoden är resurskrävande anses det särskilt viktigt att förutsättningar för långsiktiga och hållbara över- enskommelser finns mellan parterna. Några domare har uttryckt synpunkten att metoden är alltför tidskrävande. Det är lätt att för- beredelsen av handläggningen pågår utan att någon vårdnadsutredning ens har påbörjats. Synpunkten att metoden behöver lagstöd har också förts fram. 15.6.4Forskning kring Konflikt och försoning Projektet conflict families of divorce som inleddes hade som övergripande målsättning att bl.a. visa vilken hand- läggningsmetod som fungerar konfliktdämpande på vilka föräldrar och vilken typ av konflikt. Inom ramen för projektet utvärderades metoden Konflikt och försoning. Projektet har lett till en rapport som är under publicering ().19 Utvärderingen påvisade inte några statistiskt säkerställda skillnader mellan traditionell hand- läggning och handläggning enligt Konflikt och försoning avseende föräldrarnas konfliktnivå och konfliktens utveckling eller när det gäller barns mående. I rapporten konstateras att inte någon av me- toderna kan anses fungera bra för barn och föräldrar i högintensiva konflikter, eftersom föräldrarna efter avslutad handläggning upp- gav att de saknade struktur för sitt samarbete och att de varken litade på eller respekterade varandra. av föräld- rarna uppgav att det ”känns okej” att vara förälder tillsammans med den andra föräldern. Utvärderingen visade att föräldrar som hade träffat en överenskommelse om fortsatt gemensam vårdnad med 19 , m.fl, Föräldrar i vårdnadstvist: vilka är de, vad handlar konflikten om och hur upplever de samhällets interventioner? Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge hjälp av Konflikt och försoning hade kontakt i signifikant större utsträckning än föräldrar som fått tvisten handlagd på traditionellt sätt. I rapporten ifrågasätts dock om den tätare kontakten är till barnets bästa eftersom föräldrarna rapporterar att barnen är exponerade för bråk och våld i högre utsträckning. 15.6.5Våra överväganden angående metoden Konflikt och försoning Bidrar metoden till överenskommelser? Vår bedömning: Metoden Konflikt och försoning bidrar i hög grad till att föräldrar träffar överenskommelser i målen. Det är dock inte möjligt att avgöra om metoden är mer effektiv än andra metoder. Det behövs arbetsmetoder som hjälper föräldrar att varaktigt komma ur konflikter och bygga samarbete utan att kompromissa med bar- nets behov och rättigheter. De flesta av de domare som arbetar med Konflikt och försoning anser att metoden erbjuder en bredare kon- fliktlösningsmodell än vad som är möjlig att åstadkomma vid annan handläggning. Domare och familjerätter som arbetar med metoden anser också att metoden medför att en stor andel av målen avslutas med överenskommelser. I undersöktes an- talet överenskommelser som träffades metoden Konflikt och försoning drevs i projektform . Man fann då att i de avslutade målen hade av föräldrarna kommit överens.20 Vid en undersökning i har man funnit att av målen som handläggs enligt metoden Konflikt och försoning avslutas med överenskommelser.21 Vad vi känner till har ingen undersökning gjorts av hållbarheten i de överens- kommelser som träffats. En stor andel av de föräldrar vars mål handläggs med metoden Konflikt och försoning träffar alltså överenskommelser som medför 20Två rapporter om projektet och försoning – Helsingborgsmodellen – en arbets- modell för vårdnadstvister. 21Enligt uppgift från en rådman vid . Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge att målen inte behöver prövas av domstol. Fler och fler domstolar och familjerätter väljer också att tillämpa metoden. Behöver metoden lagstöd? Vår bedömning: Vi anser inte att metoden Konflikt och för- soning bör regleras i lag. Även om de föreslagna informationssamtalen med föräldrar i konflikt om barn införs, kommer det behövas olika handläggningssätt även som kan bidra till att föräldrar träffar varaktiga överens- kommelser om vårdnad, boende och umgänge. Konflikt och försoning är en av de modeller för arbetet vid domstolar med samförstånds- lösningar som det är positivt om det även fortsättningsvis finns tillgång till. Frågan är om metoden bör regleras i lag. I metoden ingår att en familjerättssekreterare medverkar vid den muntliga förberedelsen. Det är domaren som leder förhandlingen och familjerättssekreteraren får ordet av domaren. Utifrån gällande reglering kan vi inte se något hinder mot att en familjerättssekre- terare på det sättet deltar i förhandlingen. Det är givetvis domaren som fattar de beslut som krävs under processen. Det arbete familje- rätten utför mellan sammanträdena kan t.ex. handla om att familje- rättssekreteraren håller barnsamtal, inhämtar synpunkter från skol- personal, gör hembesök och håller enskilda eller gemensamma sam- tal med föräldrarna. Dessa uppgifter redovisas sedan muntligt vid sammanträdena. Familjerättens arbete bedrivs mer eller mindre uttalat som ett uppdrag inom ramen för rättens inhämtande av snabbupplysningar enligt 6 kap. 20 § FB och/eller som ett uppdrag att anordna samarbetssamtal enligt 6 kap. 18 § FB. Enligt vår upp- fattning ryms familjerättens arbete inom ramen för dessa bestäm- melser. Mot bakgrund av ovanstående kan vi inte se att det finns något behov av en lagreglering för att ge metoden Konflikt och försoning rättslig legitimitet. Frågan är då om metoden ändå skulle lagregleras för att få större spridning. Den frivillighet som finns för familjerätter och domstolar när det gäller att tillämpa metoden skulle kunna ersättas av en skyldighet för alla tingsrätter att erbjuda metoden när det bedöms lämpligt. Vår uppfattning är att så inte bör ske. Att lagfästa en viss Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge metod för att få föräldrar att komma överens i domstol är i sig tvek- samt. Engagemang och frivillighet ger dessutom bäst möjligheter till ett lyckat samarbete och goda resultat. Förutsättningarna att införa metoden är också olika för olika kommuner och domstolar. För enskilda familjerättssekreterare och domare innebär metoden ett helt nytt arbetssätt. Familjerättssekreterare är inte vana vid att delta i förhandlingar och för domarna blir processledningen helt annorlunda i ett mål som handläggs enligt metoden Konflikt och försoning jämfört med ett mål som handläggs på annat sätt. Endast de som känner sig bekväma med att arbeta enligt metoden kan för- väntas uppnå goda resultat. Det bör därmed inte i lag föreskrivas att det ska finnas tillgång till metoden Konflikt och försoning vid alla domstolar. Det finns dessutom andra svårigheter med en lagreglering. Vad som avses med begreppet Konflikt och försoning är i viss mån oklart. Begreppet förekommer i olika sammanhang när det gäller konflikt- lösning. Det finns också olikheter mellan de domstolar/familjerätter som tillämpar metoden beträffande hur urvalet av målen sker, vilka mål som kan komma i fråga och i målens handläggning. Det är därför svårt att se vilken modell, eller delar av någon modell, som skulle regleras i lag. Sammantaget bedömer vi att det inte finns skäl att föreslå lag- reglering på området. 15.7En mer effektiv och ändamålsenlig domstolsprocess Långvariga processer är påfrestande för barn och föräldrar. Avgöran- den i mål om vårdnad, boende, umgänge och verkställighetsärenden vinner inte rättskraft på vanligt sätt. Det innebär att en förälder kan vända sig till tingsrätten med en ny talan om samma barn direkt efter att ett avgörande har vunnit laga kraft. Det är också vanligt att ett nytt mål om vårdnad, boende eller umgänge påbörjas parallellt med en verkställighetsprocess. Det händer att processer pågår . Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge 15.7.2Rätten till en rättvis rättegång enligt Europakonventionen22 Artikel 6 i handlar om rätten till domstols- prövning och till en rättvis rättegång. Av artikeln följer att var och en, vid prövningen av hans eller hennes civila rättigheter och skyl- digheter, ska vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprättats enligt lag (art. 6.1). Familjerättsliga tvister är en typ av tvister som rör civila rättigheter och som därför anses falla under tillämpningsområdet för artikel 6. Även verkställigheten av en dom i en sådan tvist anses som en del av det förfarande varigenom de civila rättigheterna fastställs. Artikel 6.1 i konventionen innehåller som framgår ovan också ett krav på att rättegång i mål om bl.a. civila rättigheter och skyl- digheter ska hållas inom skälig tid. I mål om vårdnad, boende och umgänge, liksom andra civilrättsliga mål, räknas tiden från den dag som målet anhängiggörs vid domstol fram till dess att det finns en lagakraftvunnen dom som kan verkställas. Av praxis följer att om talan vid domstol kan väckas först efter ett för- beredande administrativt förfarande, ska även tiden för det förfa- randet räknas in i den tid som ska bedömas enligt artikel 6.1 (t.ex. mot Tyskland23, Erkner och Hofauer mot Österrike24).25 Vid bedömningen av om målet har avgjorts inom skälig tid i civil- rättsliga mål ska målets komplexitet, parternas agerande samt dom- stolars och myndigheters handläggning av målet beaktas. Om det framkommer att domstolarna har bidragit till att en process dragit ut , till exempel genom att inte sätta ut målet till förhandling inom rimlig tid eller genom allmänt långsam handläggning talar detta för att målet inte har avgjorts inom skälig tid. Mål om familjerätts- liga förhållanden kräver en särskilt skyndsam handläggning (Taiuti, Maciariello och , samtliga mot Italien26). I mål om vårdnad om 22Avsnittet bygger på , Hans, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 2015, s. 161 f. 25Jfr vårt förslag om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn som innebär att ett förberedande förfarande införs för att ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge ska prövas. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge barn eller umgänge med barn kan en långdragen process bidra till att barnet hinner rota sig i en viss miljö eller att barnets relationer till båda eller någon av föräldrarna hinner utvecklas i negativ riktning. Detta kan få till följd att det i praktiken blir omöjligt, eller olämp- ligt, att ändra på den situation som uppkommit eller befästs under handläggningen av målet. För att processen ska bli meningsfull i dessa mål krävs alltså att målen handläggs och avgörs skyndsamt. Även relativt korta dröjsmål kan strida mot artikel 6.1. 15.7.3Regeringens verksamhetsmål för den dömande verksamheten Regeringen har angett att det övergripande målet för dom- stolar är att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Regeringens verksamhetsmål för den dömande verksamheten är att av tvistemålen, exklusive gemensam ansökan om äkten- skapsskillnad, ska ta högst att avgöra i tings- i hovrätt.27 Verksamhetsmålet gäller också för mål om vårdnad, boende och umgänge. 15.7.4Vår kartläggning av handläggningen För att kunna ta ställning till om det behöver vidtas åtgärder för att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig domstolsprocess har vi undersökt olika frågor med anknytning till handläggningen i mål om vårdnad, boende och umgänge. I denna del omfattar vår undersök- ning 139 domar (se kapitel 7). För att få en bild av hur handlägg- ningen normalt ser ut i ett vårdnadsmål och för att se om det finns några åtgärder som särskilt fördröjer handläggningen har vi närmare granskat handläggningen av ungefär vart femte mål i vår undersök- ning. Granskningen omfattar i den delen totalt 30 mål. Vår kart- läggning bygger också på synpunkter som vi hämtat in från olika aktörer. Vi inleder vår kartläggning med en redovisning av statistik 27 Regeringsbeslut (ändringsbeslut) , Regleringsbrev för avseende Domstolar. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Omloppstider är detsamma som handläggnings- tider. Tiden räknas från när målet kommer in till domstolen fram tills domstolen skiljer målet från sig genom ett slutligt avgörande. Tabell 15.1 Omloppstider i tingsrätt för vissa familjemål (månader) 75 percentilen för mål i målkategorierna 1216, 1217, 1299, 1311 och 1312 för Angående målkategorierna avser koderna 1216, 1217 och 1299 tvistiga mål om vårdnad, äktenskapsskillnad, respektive boende och umgänge. Koderna 1311 och 1312 avser gemensamma ansökningar om vårdnad respektive äktenskapsskillnad. 75 percentilen innebär att av de avgjorda målen tagit så som anges i tabellen att avgöra eller kortare. De mål som tagit har tagits bort, motsvarande . Som fram- går av tabellen har omloppstiderna minskat för samtliga redovisade målkategorier. Mest påtaglig är minskningen när det gäller målkate- gorin med målkod 1216 Vårdnad. Hur ofta fanns det en tidigare tvist mellan föräldrarna? I vår undersökning hade föräldrarna tidigare tvistat om barnet i domstol i av målen.