sou · H5B386 · 2017-11-07 00:00:00 — För Storgöteborg16 var skillnaden , Stormalmö17 , övriga större kommuner och övriga mindre kommuner (se figur 4.1). Figur 4.1 Genomsnittlig årshyra 2016 i kronor per kvm vid förstahandsrespektive andrahandsuthyrning, samtliga hyreslägenheter Källa: Valueguard och SCB Skillnaden mellan förstahands- och andrahandshyrorna är störst för hyresrätter med ett rum och kök. till hela riket är förstahandshyrorna för en lägenhet med ett rum och kök i genomsnitt drygt 1 200 per kvm och år medan andrahandshyrorna är per kvm, vilket innebär en skillnad på . I är andrahandshyrorna nära dubbelt så höga som förstahandshyrorna 15Med avses de 23 kommuner som ingår i . 16Med avses Ale, , , , , , , , , , och kommun. 17Med avses , , , , , , , , , , och kommun. (högre), jämfört med . I är skillnaden , i , i övriga större kommuner och övriga mindre kommuner (se figur 4.2). Figur 4.2 Årshyran 2016 i kronor per kvm, 1 rum och kök Källa: Valueguard och SCB Förstahandshyran för lägenheter med två rum och kök är i genomsnitt per kvm och år sett till hela riket medan andrahandshyran är , en skillnad på . I är andrahandshyrorna för lägenhet med två rum högre än förstahandshyrorna, i är skillnaden , i , övriga större kommuner och övriga mindre kommuner (se figur 4.3). Figur 4.3 Årshyra 2016 i kronor per kvm, 2 rum och kök Källa: Valueguard och SCB För lägenheter med tre rum och kök är den genomsnittliga kvadratmeterhyran per kvm och år sett till hela riket, medan andrahandshyrorna är , en skillnad på . I storstadsregionerna och gruppen större kommuner är hyresglappet påtagligt medan skillnaden i gruppen övriga mindre kommuner är marginell. I är andrahandshyrorna för trerumslägenheter högre än förstahandshyrorna. I är skillnaden , , i övriga större kommuner och i övriga mindre kommuner (se figur 4.4). Figur 4.4 Årshyra 2016 i kronor per kvm, 3 rum och kök Källa: Valueguard och SCB Kvadratmeterhyran för större lägenheter (4 rum eller fler) är sett till hela riket medan andrahandshyrorna är per kvm och år, en skillnad på . I är andrahandshyrorna högre än förstahandshyrorna, i , i , i övriga större kommuner . För övriga mindre kommuner är andrahands- och förstahandshyrorna i genomsnitt i nivå med varandra (se figur 4.5). Figur 4.5 Årshyra 2016 i kronor per kvm, 4 rum eller fler och kök Källa: Valueguard och SCB Spridningen av de genomsnittliga hyresnivåer för såväl förstasom andrahandshyror är stor även mellan regionerna och inom en kommuns stadsdelar. Som exempel kan nämnas att andrahandshyran i snitt för en enrumslägenhet i är per kvadratmeter och år. Detta kan jämföras med att en etta som hyrs ut i andrahand i () i genomsnitt kostar per kvadratmeter och år medan motsvarande lägenhet kostar per kvm och år i . Hyresutvecklingen på första- och andrahandsmarknaden i och –har förstahandshyrorna för hyresrätter i stigit . har andrahandshyrorna stigit med och fram stigit med (se figur 4.6). Statistik för tiden bör tolkas med försiktighet eftersom informationen om bostädernas egenskaper var sämre då. Figur 4.6 Hyresutvecklingen i –2016 Källa: SCB och Valueguard. Anmärkning: saknas statistik för förstahandshyrorna på grund av ett uppehåll i statistikinsamlingen . Årsmedelhyrorna har indexerats av med 2011 som referensår. Från och fram till har förstahandshyrorna för samtliga hyresrätter i stigit med . Andrahandshyrorna har stigit med och fram till slutet av 2016 med (se figur 4.7). Som angetts ovan bör statistiken som rör andrahandshyrorna tolkas med försiktighet. Hyresutvecklingen i –2016 Källa: SCB och Valueguard, . Anmärkning: saknas statistik för förstahandshyrorna på grund av ett uppehåll i statistikinsamlingen . Andrahandshyrornas utveckling i större kommuner Mellan och 2016 har andrahandshyrorna för samtliga hyresrätter stigit med i , i och i kommun (se figur 4.8). Andrahandshyrorna har stigit i , i och i kommun (se figur 4.9). Statistik över förstahandshyrornas utveckling för enskilda kommuner saknas. För riket som helhet var dock förstahandshyrornas utveckling . Figur 4.8 Hyresutvecklingen på andrahandsmarknaden i stora kommuner Källa: Valueguard. Anmärkning: Index för andrahandshyrorna är kvartalsvis där referenspunkten är andra kvartalet 2011 (index = 100) Figur 4.9 Hyresutvecklingen på andrahandsmarknaden i stora kommuner Källa: Valueguard. Anmärkning: Index för andrahandshyrorna är kvartalsvis där referenspunkten är andra kvartalet 2011 (index = 100) Utredningen har inhämtat statistik från över antalet inledda och avgjorda ärenden om återbetalning av oskälig hyra enligt 55 e § hyreslagen. Utredningen har vidare inhämtat och gått igenom de ärenden om återbetalning av oskälig hyra som hyresnämnderna prövade 2016. Av statistik framgår att antalet inkomna ärenden till hyresnämnderna om återbetalning av hyra enligt 55 e § hyreslagen har pendlat över tiden. har ärendena minskat betydligt från att 2012 uppgå till över 400 inkomna ärenden till att –2015 inte överstiga 150 ärenden . inkom 199 ärenden, vilket utgör en liten uppgång. Figur 4.10 Statistik över antalet inkomna respektive avgjorda återbetalningsärenden –2016 avgjordes totalt 155 ärenden om återbetalning av hyra vid landets samtliga hyresnämnder. De flesta av dessa avgjordes utan någon materiell prövning. Endast 41 av ärendena avgjordes genom beslut i vilka nämnden prövade frågan om återbetalning av hyra i sak. De flesta övriga ärenden återkallades framför allt på grund av att parterna kommit överens. I många fall beslutade hyresnämnden i enlighet med överenskommelse mellan parterna. Några enstaka ärenden avvisades av olika anledningar, bl.a. på grund av att ansökan kommit in för sent till hyresnämnden. Av de totalt 41 ärendena som prövades materiellt fick hyresgästen rätt till återbetalning av hyra i 39 fall. Ett av ärendena avslogs på grund av att det inte var visat att det fanns något hyresförhållande mellan parterna18 och ett avslogs på grund av att det inte bedömdes vara fråga om en oskälig hyra.19 I de flesta ärenden som prövades i sak fanns det en förstahandshyra som var bestämd i en förhandlingsöverenskommelse och som ansågs som skälig av hyresnämnden. Även i de fall det saknades uppgift om förstahandshyran omfattades av en förhandlingsöverenskommelse, ansågs den hyra som förstahandshyresgästen betalat motsvara bruksvärdeshyran. Förstahandshyran för en lägenhet i ett kommunalt bostadsbolag ansågs med hänvisning till praxis som skälig typiskt sett. I enstaka fall när det saknades uppgift om förstahandshyran gjorde hyresnämnden en skälighetsbedömning grundat på vad parterna anfört om hyresnivåer för andra jämförbara lägenheter, lägenhetens beskaffenhet och nämndens allmänna kännedom om hyror i aktuell kommun. 8 av de 41 ärenden som prövades i sak avsåg uthyrning av rum eller del av upplåtarens bostadslägenhet (inneboende). I de fall lägenheten eller rummet var möblerat godtogs ett påslag för möblemanget som skäligt. Ett påslag om av hyran var vanligast men även ett påslag om godtogs som skäligt för möblerat rum eller lägenhet. Storleken på den beslutade återbetalningsskyldigheten varierade beroende på lägenheternas eller rummens storlekar. 18Hyresnämnden i beslut i ärende 10667-15. 19Hyresnämnden i beslut i ärende 1486-16. snittliga sänkningen av hyran uppgick till efter beaktande av hyresvärdens kostnader för bl.a. möblemang, el och bredband som andrahandshyresgästen kunnat använda sig av och som räknats in i den skäliga hyran. I genomsnitt återbetalades hyra för en hyresperiod eller mer. De största sänkningarna gjordes av i med i genomsnitt av hyran medan sänkningarna i uppgick till i genomsnitt . Hyresgästerna som fick sin hyra prövad av i fick en genomsnittlig hyresnedsättning . Slutligen kan anmärkas att det inte begärdes en prövning av villkoren för en fortsatt uthyrning i något av de avgjorda ärendena . publicerade 2015 rapporten : hyror, utbud och institutioner, som främst behandlar uthyrning av privatbostäder enligt lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad (UEB- lagen). Rapporten behandlar även andrahandshyror för hyresrätter samt förmedlingstjänster som uppkommit . I rapporten konstaterade att nivån på andrahandshyrorna ökade kraftigt –2014 för samtliga lägenhetstyper och regioner. konstaterade även att det är statistiskt säkerställt att andrahandshyrorna för samtliga lägenhetstyper utvecklades snabbare efter att UEB-lagen trätt i kraft den 1 februari 2013.20 som ökningstakten för andrahandshyrorna bedömdes vara ungefär samma för hyresrätter som för bostadsrätter var hyresnivån för hyresrätter som upplåtits i andra hand betydligt lägre än för bostadsrätter som vidareupplåtits.21 Hyresökningen sammanföll även med en ökad bostadsbrist varför det ansågs svårt att härleda ökningen enbart till UEB-lagen. I rapporten anges att hyresökningarna för hyresrätter och rum kan tyda på att hyrorna på andrahandsmarknaden har stigit som en följd av en ökad efterfrågan men kan också vara tecken på att UEB-lagen lett till en ökad acceptans för marknadshyror på andrahandsmarknaden.22 20Boverkets rapport 2015:39 s. 3. 21Boverkets rapport 2015:39 s. 11. 22Boverkets rapport 2015:39 s. 44. Rapporten beskriver även ett påtagligt mönster på andrahandsmarknaden där både utbud och hyressättningen förändras under ett kalenderår på så sätt att när utbudet minskar ökar hyrorna medan när utbudet ökar minskar hyrorna. Det är en indikation på att hyresnivån påverkas av utbudet och variation av utbud och hyressättning är troligen en följd av flyttmönster orsakade av t.ex. terminsstarter.23 I för nyanlända (rapport 2015:40) anges att andrahandshyrorna är väsentligt högre än förstahandshyrorna och att nyanländas etableringsersättning inte alltid täcker boendekostnaderna på en otillåten andrahandsmarknad varför kommunen måste gå in med försörjningsstöd och stå för en del av boendekostnaden.24 Socialtjänsterna och de kommunala bostadsbolagen i och har uppgett att många nyanlända får betala ockerhyror för undermåliga och otrygga bostadslösningar.25 4.3.5Synpunkter på nuvarande bestämmelser Utredningen har låtit myndigheter och organisationer lämna synpunkter på hyressättningen vid andrahandsupplåtelse. Bland annat har följande synpunkter lämnats. Hyresnämnderna i , , , och har bedömt att nivån på hyrorna för hyreslägenheter som upplåts i andra hand och till inneboende är högre än nivån på förstahandshyrorna. Fastighetsägarna och har menat att de höga hyresnivåerna på andrahandsmarknaden troligen beror på att hyressättningen enligt lagen om uthyrning av egen bostad (UEB- lagen) ”smittat av sig” på hyrorna på andrahandsmarknaden för hyresrätter. Fastighetsägarna och expert i utredningen har framhållit att det kan finnas en okunskap och förvirring kring de olika hyressättningsregelverken men det förekommer även att hyresgäster medvetet hyr ut i andra hand till en för hög hyra för att tjäna pengar utan att det leder till några ingripande konsekvenser. expert har framfört även att det är ett bekymmer att socialtjänsterna inte kan eller får göra några kontroller av hyreskontrakt som enskilda söker 23Boverkets rapport 2015:39 s. 34, 37. 24Boverkets rapport 2015:40, s. 10. 25Boverkets rapport 2015:40, s. 70. försörjningsstöd för och att detta förhållande kan bidra till problematiken. i och Fastighetsägarna har framfört att hyressättningen vid andrahandsuthyrning bör tydliggöras och förenklas eftersom det utifrån bestämmelsen i 55 e § hyreslagen om skälig hyra är svårt för en hyresgäst att veta vilken hyra som hyresgästen kan ta ut. En förstahandshyresgäst skulle förslagsvis inte få ta ut mer hyra än denna själv betalar med ett möjligt påslag om maximalt för t.ex. möblemang eller om det finns andra skäl som talar för det. expert har framfört att om uttag av oskälig hyra skulle vara en besittningsbrytande grund skulle det visa att lagstiftaren menar allvar med att oskäliga andrahandshyror inte är godtagbart. , och Fastighetsägarna har lyft fram att en rättslig konsekvens av uttag av oskälig hyra som t.ex. skulle innebära att besittningsskyddet bryts förutsätter att det är tydligt vilken hyra som får tas ut. Svårigheterna med hyressättningen vid uthyrning till inneboende har också lyfts fram. och har konstaterat att det kan finnas svårigheter att uppskatta en skälig hyra för en del av en lägenhet. Fastighetsägarna har föreslagit en ordning där en uppskattning av hyran får göras utifrån det rum och gemensamma ytor som den inneboende får disponera. , i och har framfört att ändring av fristerna för återbetalning av oskälig hyra (55 e § hyreslagen) bör ses över. föreslår att den retroaktiva återbetalningstiden ska förlängas till . i har framfört att en hyresgäst som vill ansökan om att få hyra ut sin lägenhet i andra hand måste lämna andrahandskontraktet till hyresvärden. Om högre hyra tas ut än som angetts i avtalet, kan det utgöra en grund för uppsägning. På motsvarande sätt skulle det vara anmälningspliktigt att ha inneboende. Utredningens bedömning: Hyrorna på andrahandshyresmarknaden är i stor utsträckning oskäliga i hyreslagens mening. Skälen för utredningens bedömning Den kartläggning av hyrorna som utredningen låtit utföra visar att hyrorna vid upplåtelse i andra hand i allmänhet är betydligt högre än hyrorna vid upplåtelse i första hand (se avsnitt 4.3.2). För riket som helhet är andrahandshyrorna högre än förstahandshyrorna. Kartläggningen visar vidare att differensen mellan första- och andrahandshyrorna är mycket större i de största städerna jämfört med i landet i övrigt. I exempelvis är hyran för en enrumslägenhet som upplåts i andra hand nästan dubbelt så hög () som förstahandshyran för motsvarande lägenheter, medan differensen mellan första- och andrahandshyrorna är betydligt mindre i mindre kommuner. Utredningens kartläggning visar vidare att hyrorna för andrahandskontrakt har ökat betydligt snabbare än hyrorna för förstahandskontrakt. Hyrorna har ökat för såväl hyresrätter som bostadsrätter som upplåts i andra hand.26 De redovisade andrahandshyrorna torde – till skillnad från förstahandshyrorna – inte sällan avse möblerade lägenheter. Det kan ändå enkelt slås fast att andrahandshyrorna i landet i stor utsträckning är oskäliga i hyreslagens mening. Lagstiftarens utgångspunkt är att hyran för en bostadslägenhet bör vara densamma oavsett om lägenheten upplåts i första hand eller andra hand. Det gäller exempelvis samma bestämmelser för hyressättningen av lägenheter som upplåts i första respektive andra hand. Vad är då förklaringen till de stora skillnaderna mellan första- och andrahandshyrorna? En orsak är säkerligen att många andrahandshyresgäster har ekonomisk förmåga och är villiga att betala den andrahandshyra som 26 2015:39 s. 6. En annan orsak är att många andrahandshyror är finansierade med socialbidrag eller andra slag av bidrag och att den offentliga sektorn sällan gör några kontroller av hyrornas skälighet utan godtar de begärda hyrorna. En annan viktig orsak är givetvis att förstahandshyresgäster har ett starkt besittningsskydd medan andrahandshyresgäster i allmänhet saknar besittningsskydd, vilket utnyttjas av dem som upplåter lägenheter i andra hand för att kräva oskäliga hyror. Ytterligare en orsak är att de flesta förstahandshyror bestäms genom förhandlingsöverenskommelser mellan hyresvärdar och hyresgästorganisationer medan andrahandshyrorna bestäms genom överenskommelser mellan enskilda och att många enskilda – såväl förstasom andrahandshyresgäster – saknar kännedom om hyressättningsreglerna. Den tilltagande bostadsbristen har också bidragit till att efterfrågan på såväl förstasom andrahandskontrakt ökat, vilket särskilt drivit upp andrahandshyrorna. har funnit att hyrorna vid uthyrning i andra hand av såväl hyresrätter som bostadsrätter har ökat sedan lagen om uthyrning av egen bostad (UEB-lagen) trädde i kraft . Den nämnda lagen innebar en friare hyressättning av bostadsrätter som upplåts i andra hand. Det finns ett tidsmässigt samband som talar för att hyressättningen enligt lagen om uthyrning av egen bostad har ”smittat av sig” på hyrorna för hyresrätter som upplåts i andra hand och bidragit till att hyrorna för dessa ökat. Det främsta medlet som lagstiftaren har ställt upp för att motverka att oskäliga hyror tas ut av andrahandshyresgäster, är andrahandshyresgästens rätt att få tillbaka oskälig andrahandshyra. En ansökan om återbetalning av oskälig hyra kan göras även sedan upplåtelsen upphört. Av statistik från hyresnämnderna framgår att det förekommer få ärenden om återbetalning av oskälig andrahandshyra och antalet ärenden dessutom har sjunkit . Till landets hyresnämnder inkommer det numera bara några hundra ansökningar om återbetalning . var antalet ärenden om återbetalning av hyra så få som 151 respektive 199. Detta trots att andrahandshyrorna ökat betydligt . Det låga antalet återbetalningsärenden ska ställas i relation till att det upplåts cirka 100 000–150 000 lägenheter i andra hand. Det låga antalet återbetalningsärenden visar att möjligheten att återkräva oskälig andrahandshyra inte utnyttjas och inte heller synes vara något effektivt medel för att motverka oskäliga andrahandshyror. 4.4.2Lagstiftningen bör skärpas i syfte att motverka oskäliga andrahandshyror Utredningens bedömning: Lagstiftningen bör skärpas i syfte att motverka oskäliga andrahandshyror. Skälen för utredningens bedömning Hyreslagstiftningen utgör en social skyddslagstiftning. Hyresgästen har getts ett starkt besittningsskydd. Bruksvärdesystemet säkerställer att hyrorna är skäliga och är en nödvändig beståndsdel för ett bra besittningsskydd. Hyresgästens möjlighet att överlåta hyresrätten till sin lägenhet och att hyra ut lägenheten i andra hand, kan betecknas som en förlängning av besittningsskyddet. Som tidigare redovisats är lagstiftarens utgångspunkt att hyrorna ska vara desamma vid första- och andrahandsupplåtelser. Mot denna bakgrund framstår det som orimligt att de hyror som förstahandshyresgästerna tar ut vid upplåtelser i andra hand är betydligt högre än deras egna hyror. Det kan hävdas att förstahandshyresgäster därmed gör en form av obehörig vinst då de upplåter sina lägenheter till högre hyra än sin egen hyra. När det finns möjlighet för en förstahandshyresgäst att hyra ut sin lägenhet i andra hand mot en högre hyra än sin egen hyra, leder det till att många hyresgäster som inte har något behov av sin lägenhet, i stället för att säga upp hyresavtalet, hyr ut lägenheten i andra hand för att göra en ekonomisk vinst. Det leder till att färre lägenheter sägs upp och lämnas till bostadsförmedlingarna för förmedling. Det leder också till att fler personer bor i bostäder med tidsbegränsade och otrygga andrahandskontrakt framför att hyra lägenheter med trygga förstahandskontrakt. Det är av vikt att lagstiftningen motverkar att hyresgäster missbrukar rätten att hyra ut lägenheten i andra hand genom att bereda sig en ekonomisk vinst vid en andrahandsupplåtelse. Det är tydligt att de nuvarande bestämmelserna om rätten för en andrahandshyres- gäst att få tillbaka hyra utöver skälig hyra (se 55 e § hyreslagen) inte är tillräcklig för att motverka oskäliga andrahandshyror. Lagstiftningen bör därför skärpas i syfte att motverka oskäliga andrahandshyror. Det bör också noteras att det har framförts till utredningen att många första- och andrahandshyresgäster har svårigheter att bestämma en korrekt hyra vid en andrahandsupplåtelse, vilket beror på hyressättningssystemets komplexitet. Mot den bakgrunden finns det också ett behov av att tydliggöra lagstiftningen för att underlätta tillämpningen av den. 4.4.3Hyran vid en upplåtelse i andra hand ska inte vara högre än förstahandshyran Utredningens förslag: Hyran vid en upplåtelse i andra hand får inte vara högre än förstahandshyran. Om en del av en lägenhet upplåts för inneboende, får hyran inte vara högre än en i förhållande till omfattningen av upplåtelsen proportionerlig andel av förstahandshyran. Om en lägenhet hyrs ut möblerad, får tillägg för möblemanget utgå med en tiondel av den övriga hyran. Skälen för utredningens förslag Bruksvärdesystemet är ett komplext system som är svårt att tillämpa. Om en tvist uppstår om hyran för en lägenhet, bygger systemet på att hyran ska bestämmas efter en jämförelse med hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Även vid en upplåtelse i andra hand ska hyran bestämmas enligt bruksvärdesystemets regler (se avsnitt 4.2). Som har redovisats i föregående avsnitt är andrahandshyrorna betydligt högre än förstahandshyrorna. Det framhålls att en orsak till de höga andrahandshyrorna är svårigheterna för parterna att känna till vad som utgör skälig hyra. Detta kan också vara en förklaring till att så få hyresgäster utnyttjar möjligheten att återkräva oskälig hyra (se 55 e § hyreslagen). Enligt utredningens mening finns det ett behov av att förtydliga vad som utgör skälig hyra vid upplåtelse av en lägenhet i andra hand för att underlätta för enskilda att bestämma hyra och motverka oskäliga hyror. Den genomgång av praxis som utredningen har gjort visar att det vid prövning av andrahandshyror anses att förstahandshyran utgör skälig hyra. Det gäller särskilt om förstahandshyran har bestämts i en förhandlingsöverenskommelse. Utredningen kan inte se att det finns något bärande skäl som talar för att en förstahandshyresgäst ska kunna göra en ekonomisk vinst på en andrahandsuthyrning. Som framgår av föregående avsnitt leder andrahandsupplåtelser som bygger på oskäliga hyror till otrygga boendeförhållanden för andrahandshyresgäster och att många lägenheter inte sägs upp. Utredningen anser därför att det bör införas en regel med innebörd att vid upplåtelse av en lägenhet i andra hand ska uttag av en hyra som överstiger den hyra som förstahandshyresgästen betalar inte anses som skälig. Förstahandshyran ska alltså utgöra tak för andrahandshyran oavsett om förstahandshyran är högre eller lägre än bruksvärdehyran för lägenheten. I vissa fall kan det vara på det sättet att den hyra som förstahandshyresgästen betalar överstiger lägenhetens bruksvärde. Om så är fallet finns det inget som hindrar att andrahandshyresgästen begär att hans eller hennes hyra ska sänkas till bruksvärdesnivån eller i ett ärende om återbetalning av oskälig hyra gör gällande att återbetalning ska ske av betald hyra som överstiger den aktuella nivån. Om det för lägenheten gäller s.k. presumtionshyra enligt 55 c § hyreslagen, gäller dock att sänkning av hyran inte kan blir aktuell under presumtionshyresnivån (se 55 § fjärde stycket jämförd med 55 c § hyreslagen). I den hyra som förstahandshyresgästen betalar ingår ibland förhandlingsersättning enligt hyresförhandlingslagen (se 20 § hyresförhandlingslagen). En förhandlingsersättning är marginell. Eftersom en ny hyressättningsregel för andrahandsupplåtelser måste vara enkel att tillämpa, anser utredningen att det inte finns anledning att göra någon justering av skälig hyra med hänsyn till att eventuell förhandlingsersättning ingår i förstahandshyran. I vissa fall upplåts lägenheter i andra hand möblerade. ingår i en andrahandsupplåtelse också nyttigheter i form av el, telefon och bredband. Utredningen anser att det är naturligt att förstahands- hyresgästen får kompensation för möblemang och nyttigheter av det aktuella slaget under förutsättning att det inte är fråga om enbart någon enstaka möbel eller vad som får anses vara i det närmaste kasserade möbler. För att undvika oskäliga ersättningar för möblemang eller nyttigheter, bör tilläggen för dessa regleras. I praxis brukar det godtas att det görs ett schablonmässigt tillägg med 10–på hyran om lägenheten upplåts möblerad.27 Ut- redningen anser att tillägg för möblemang bör få utgå men att detta tillägg ska vara skäligt och inte överstiga en tiondel av den övriga hyran. Vidare anser utredningen att tillägg för nyttigheter såsom el, telefon och bredband bör motsvara förstahandshyresgästens faktiska kostnad för nyttigheterna. Andrahandskontrakt förmedlas ofta via lägenhetssajter på internet.