sou · H5B332 · 2017-03-31 00:00:00 — Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av natur- främmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekom- mande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Det handlar bland annat om att byta ut de farligaste kemiska ämnena mot bättre alternativ, och om att förbättra informationen om kemiska ämnen i leverantörskedjor. Att användningen av sär- skilt farliga ämnen så långt som möjligt ska ha upphört, innebär en kontinuerlig utfasning ut användningen av särskilt farliga ämnen för att undvika att de förorenar miljön eller tekniska kretslopp. Giftfri miljömålet berör också andra målsättningar som att den sammanlagda exponeringen av kemiska ämnen via samtliga expo- neringsvägar inte ska vara skadlig för människan eller den biologiska mångfalden. Det finns också mål avseende information och kun- skap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt att dess användning av dessa ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. Informationen ska göras tillgänglig under varans hela livscykel. Detta är olika målsättningar som ett centrums verksamhet skulle kunna arbeta för. Referensalternativet kan beskrivas som den förväntade utvecklingen om inget substitutionscentrum upprättas. Referensalternativet innebär således att nuvarande arbete med substitution fortgår hos företagen samt myndigheter även framöver utan stöd av ett centrum. Nedan anges några möjliga konsekvenser som referensalternativet kan ge. Vilken eller vilka konsekvenser som kommer att uppstå och i vilken utsträckning beror på vilka prioriteringar som blir nödvändiga för centrumet att göra. De effekter på människors hälsa och miljö som identifierats ha ett samband med användningen av farliga ämnen kommer att fort- sätta och troligen öka. De samhällsekonomiska kostnader, som be- rörts i kapitel 2, som användningen av farliga ämnen ger kommer att fortsätta belasta samhället, företagen och individerna i referensalter- nativet. Den totala kostnaden för exempelvis sjukfrånvaro tillföljd av exponering för farliga kemiska ämnen fördelas ut i samhällets olika sektorer genom det finansiella systemet (mer eller mindre synligt). På individnivå innebär det en lägre disponibel inkomst eftersom sjuklönen och sjukpenningen betalas ut till en lägre ersättning än lönen. För kommuner och landsting innebär det en lägre skatteintäkt då skattebasen minskar. Staten får också lägre skatteintäkter inklu- sive sociala avgifter. Ytterligare fördelning av kostnaden innebär För- säkringskassans utbetalning av sjukpenning. Den privata försäkrings- sektorn förlorar avgifter. En stor del av kostnaden betalas således av den offentliga sektorn men även individer, kommun, landsting samt försäkringsbolag belastas av delar av den totala kostnaden. Företagen och offentliga aktörer kommer i referensalternativet inte få det stöd som ett substitutionscentrum föreslås ge (se kapitel 4). Nedan berörs övergripande de alternativa handlingsvägar som identi- fierats under arbetet med utredningen. Enligt uppdraget ska de alter- handlingsvägarna beskrivas och inte analysera. Under arbetet med utredningen har vi identifierat en rad olika handlingsvägar som beskrivs i rapporten. Dessa är inte handlingsalternativ till att inrätta ett substitutionscentrum utan alternativa vägar för hur ett sådant kan in- rättas. Handlingsvägarna kan indelas efter organisatoriska alternativa lösningar, olika finansieringsformer för verksamheten samt olika in- riktningar och uppgifter för centrumet att arbeta med. De olika alternativa organisatoriska lösningarna på att upprätta ett centrum har presenterats och analyserats tidigare i rapporten under kapitel 5. Olika alternativa handlingsvägar kan också belysas utifrån perspek- tivet med vilka olika uppgifter eller fokusområden som centrumet kan ta sig an. De två huvudinriktningarna som utredningen identifierat kan också anges som två alternativa handlingsvägar. Dessa har tidigare analyserats i rapporten under kapitel 4. Den första huvudinriktningen kallar vi Generellt kunskapshöjande och substitutionsstödjande, den andra benämner vi Strategisk substitution av prioriterade produkt- grupper. Den generellt kunskapshöjande inriktningen indelas i sin tur i olika funktioner som ska stödja företagen i deras substitutionsarbete. Det handlar exempelvis om kemikalieanalys, helpdesk och positiva listor. Den andra inriktningen avser avgränsade prioriteringar för sär- skilda ämnen eller material eller varugrupper. Utredningens bedöm- ning är att det finns tydliga fördelar för centrumet att arbeta med generellt kunskapshöjande och substitutionsstödjande insatser för att initiera arbetet. Den specifika substitutionsinriktningen av strategiska produktgrupper bedöms sedan kunna ge betydande samhällsnytta i form av kostnadseffektiva insatser med hög riskminskningspotential. Andra handlingsalternativ är finansieringsmodeller för centrumet och dess verksamhet. Olika möjliga finansieringsmodeller har berörts i kapitel 6. Förslaget att inrätta ett substitutionscenter Centrumets uppgift skulle kunna sammanfattas enligt följande: att verka för en hållbar produktion och användning av kemikalier, att främja och påskynda utvecklingen av alternativ, ökad kunskap och informationsspridning samt att koppla samman möjligheterna till ekonomisk utveckling med vinster för hälsa och miljö. Uppgifterna för centrumet innebär att på olika sätt stödja före- tagen i deras arbete med att byta ut farliga ämnen och underlätta för företagen att uppfylla kraven i Reach och annan kemikalielagstiftning. Centrumet skulle också kunna bidra till arbetet med tillståndspröv- ningen enligt Reach genom att ta fram information att lämna under offentliga samråd som visar vilka alternativa ämnen som finns till- gängliga för en viss användning. Arbetet innebär också att bygga upp kontakter med företag och forskning och utgöra en länk eller plattform för möten mellan olika intressenter och aktörer. Andra uppgifter kan vara att identifiera och kommunicera vilka områden som är i behov av teknikutveckling och forskning med avseende på substitution av farliga kemiska ämnen. Inrättandet av ett substitutionscentrum kan få betydelse för utveck- lingen mot en hållbar kemikalieanvändning, kan stimulera till pro- duktval som är bättre för hälsa och miljö, bidra till ökad kunskap samt ökad spridning av information om risker och användningen av farliga ämnen. I avsnitten nedan identifieras möjliga konsekvenserna för olika berörda aktörer. De konsekvenser som identifieras nedan är framför allt indirekta då det beror på andra aktörers engagemang och aktivitet huruvida de kommer att beröras av att ett substitutions- centrum upprättas. Hur de olika identifierade aktörerna kommer att beröras av substitu- tionscentrumets verksamhet beror på hur de själva väljer att engagera sig, interagera samt använda dess tjänster. Potentiellt skulle samtliga företag som på ett eller annat sätt använder, handlar eller säljer kemis- ka produkter och varor som innehåller kemikalier på den svenska marknaden kunna beröras. Olika aktörer har, som identifierats i en- kätundersökning och under arbetet med utredningen, olika behov av stöd från ett centrum. Den genomförda enkäten visar att företags behov av stöd främst handlar om att hitta lämpliga alternativ. Vidare visar utredningen att det främst är handlande konsumentnära företag som har behov av ett substitutionscentrum. Utredningen har identifierat att de berörda aktörerna främst kom- mer att beröras positivt av att ett centrum för substitution upprättas. Vilka dessa aktörer är anges i tabell 1 nedan. Framför allt bedömer utredningen att centrumets verksamhet kan beröra olika typer av före- tag på olika sätt men även vissa myndigheter hör till de aktörer som särskilt berörs. Särskild hänsyn kommer att tas till enskilda aktörer i varje en- skilt fall utifrån vilka behov de har. Utredningen har inget underlag som visar på att någon särskild hänsyn i förhållande till små företag behöver tas. Identifierade konsekvenser för företag – positiva konsekvenser Ett substitutionscentrum kan få positiva konsekvenser för arbetet med innovation och utvecklingen av lösningar som är bättre ur miljö- och hälsosynpunkt. Centrumets arbete och förekomst kan då med- föra positiva konsekvenser för företagens konkurrenskraft, för till- växten samt för arbetsmarknaden genom nya arbetstillfällen. Ett centrum skulle kunna ge stöd i företagsarbete med att finna alternativa ämnen och tekniker till särskilt farliga ämnen som finns eller kommer att finnas med på den kandidatförteckningen i Reach. Ett aktivt substitutionsarbete medför initiala investeringskost- nader för ny utrustning, nya processer, utbildning, konsultstöd samt andra utvecklingskostnader. Erfarenheter från arbetet med substitu- tion visar dock att dessa investeringskostnader återbetalar sig. Åter- betalningen, särskilt för små och medelstora företag, visar sig ofta vara fördelaktig då: systematiska mätningar/kontroller om de utförs oftast har ett positivt resultat för hela företagets verksamhet kostsamma ”end of pipe” lösningar och skyddandeåtgärder inte är mer lönsamma än substitution som kan vara en mer kostnads- effektiv åtgärd på . Ofta har insatsen återbetalat sig eller lönat sig redan inom ett eller . Hälso- och miljönyttor som lyfts fram av företag som aktivt arbetar med att substitutera miljö- och hälsofarliga kemiska ämnen är: inga eller minskade utsläpp av farligt avfall via deponi, inga eller minskade utsläpp av farliga kemikalier via luft och eller vatten minskade risker för hälso- och yrkesexponering minskad frånvaro bland anställda p.g.a. bättre arbetsmiljöförhål- landen. Kostnadsnyttor i form av kostnadsbesparingar som lyfts fram av före- tag med erfarenhet från substitutionsarbete är bl.a.: att inget farligt avfall måste läggas på deponi att utrustningen inte behöver lika mycket underhåll good-will som i sin tur kan ge nya marknadsandelar lägre försäkringspremier p.g.a. lägre risk att det är lättare att få banklån. Enkätundersökningen som genomförts visat att många företag som importerar varor behöver stöd i sitt arbete med substitution. Före- tagens arbete med substitution utgår från en funktion som ska er- sättas med en annan lösning eller alternativ. Ett hinder i detta arbete är bristen på information och medvetenhet om förekomsten av farliga ämnen i varor samt vilka risker dessa användningar kan innebära för människors hälsa och eller miljö. Centrumets arbete med informa- tions- och kunskapsutbyte skulle kunna få positiva konsekvenser för företagens arbete med produktutveckling som kan leda till en vinstdrivande verksamhet med positiva konsekvenser för människors hälsa och miljö. Detta stöd skulle vara än mer betydelsefullt för små och medelstora företag. Utredningen har inte identifierat att centrumets upprättande skulle kunna påverka arbetsförutsättningar, konkurrensförhållanden eller villkoren för företagen på ett negativt sätt. som inte ingår i internationella koncerner kan möjligen få något mer posi- tiva konsekvenser med avseende på konkurrensförhållanden och vill- koren i övrigt gentemot medelstora och stora företag som ingår i internationella koncerner. Identifierade konsekvenser för företag – negativa konsekvenser Utredningen har inte identifierat några direkta negativa konsekven- ser för företag tillföljd av att ett substitutionscentrum upprättas. De administrativa bördor och kostnader som företagets arbete med produktutveckling och substitution kan innebära resulterar oftast i lönsamhet som tidigare angivits. Det är oftast en fråga om planering, timing och tid. De direkta administrativa kostnader som företag kan belastas med för att finansiera centrumets verksamhet bedöms inte heller resultera i en negativ konsekvens för företagen då den mot- prestation som kommer ges från centrumet kommer överstiga av- giftens storlek. Identifierade konsekvenser för myndigheter Det finns många alternativ till farliga ämnen, men de används inte alltid i så stor utsträckning som de skulle kunna göra om förekoms- ten av alternativ var känd hos och kommunicerades till upphand- lare. Information och högre kunskapsnivå ger möjlighet att substi- tuera farliga kemiska ämnen genom att ställa krav och välja varor vid offentlig upphandling. De offentliga upphandlingarna utgör i , vilket motsvarar en femtedel av BNP. Upphandlingsarbetet har därför en strategisk betydelse och ger offentlig verksamhet en möjlighet och verktyg att styra. Stödet till inköpare och upphandlare inom offentlig verksamhet kan därför få positiva konsekvenser. Identifierade konsekvenser för myndigheter För Kemikalieinspektionen tillkommer en administrativ börda för att överföra den årliga finansieringen för centrumets verksamhet . Utredningen bedömer dock inte att detta kommer att påverka Kemikalieinspektionens verksamhet eller finansiering på annat sätt. För , , och har utredningen inte identifierat några negativa konsekvenser tillföljd av att substitutionscentrumet upprättas. Det- samma gäller för Kommuner och Länsstyrelser. Identifierade konsekvenser för andra organisationer För övriga organisationer har utredningen inte heller identifierat några negativa konsekvenser tillföljd av att substitutionscentrumet upprättas. Identifierade konsekvenser för samhället Arbetet med denna utredning omfattar ingen riskbedömning och förväntade effekter på människors hälsa och miljö av åtgärdsförslagen har därför varken identifierats eller kvantifierats. Utredningen be- dömer dock att centrets arbete tillsammans med företagens initiativ kan förväntas leda till en förändrad och minskad exponering av farliga kemiska ämnen. Information och kunskap om material och varors innehåll av far- liga kemiska ämnen ökar förutsättningarna för att uppnå en giftfri miljö genom giftfria- och resurseffektiva kretslopp. Hållbara kon- sumtions- och produktionsmönster kan ge minskad resursförbruk- ning med kostnadsbesparingar som följd. Om farliga kemiska ämnen fasas ut ur kretsloppet ökar möjligheterna till materialåtervinning. Utredningen bedömer att substitutionscentrumets verksamhet kan få betydande positiva konsekvenser för såväl de samhällsekono- miska kostnaderna som angivits i kapitel 2 som för företagens kost- nader. Med de minskade kostnaderna kommer också att följa be- tydande nyttor i form av positiva effekter på människors hälsa och miljö till följd av den minskade exponeringen. Dessa positiva konse- kvenser bedömer utredningen kommer att utgöra ett högre värde än den årliga finansieringen av centrumets verksamhet. Att upprätta ett centrum för substitution är därför en kostnadseffektiv åtgärd. Identifierade konsekvenser för samhället De negativa konsekvenser som utredningen identifierat berör främst administrativa kostnader och bördor. I uppstartsarbetet kommer centrumet ha kostnader och arbete med utökade insatser avseende marknadsföring och information. Detta arbete bedöms dock inrym- mas i den finansiering och budget som redan avsatts för centrumets arbete . Andra administrativa kostnader avser kostnader för utbildning, informationsmaterial och upp- byggnad av hemsida. Sammantaget bedömer utredningen att dessa kostnader och bördor kommer att understiga de positiva konsekven- ser som centrumets arbete kan medföra för samhället i form av miljö- och hälsonytta samt riskreduktion. Utredningen genomförts i nära dialog med berörda myndigheter, intressentorganisationer, företag, branschorganisationer samt andra berörda och intresserade samhällsaktörer. Statliga myndigheter, kom- muner, organisationer och näringsliv samt andra som kostnadsmäs- sigt eller på annat sätt berörs av utredningens förslag har getts möjlig- het att yttra sig i frågan och utkast till rapport. Utredningen har samrått genom fysiska möten med drygt 50 före- tag och branschorganisationer, 13 intresseorganisationer, 15 kom- muner och landsting, tio centrala myndigheter samt 11 universitet, högskolor och industriforskningsinstitut (se bilaga 8). Därutöver har en enkät skickats till drygt 670 företag med tonvikt på små och medelstora företag (se bilaga 3). Mötena ägde till största delen rum under den inledande delen av utredningen. Inhämtad information har sedan utgjort underlag för utredningens analys som vi sedan baserat våra förlag på. anordnades med cirka 15 del- tagare från myndigheter, organisationer och näringsliv. Under work- shopen diskuterades genomförbarhet, utmaningar, utredningens av- gränsning, funktionalitet och uppgift samt prioriteringar. Två hearingar anordnades – en med cirka 30 deltagare från näringslivet och en med 15 myndigheter, universitet, högskolor, industriforskningsinstitut och intresseorganisationer. Under workshopparna diskuterades utredningens förslag till substitu- tionscentrumets inriktning och organisation samt prioriteringar. Förslag till stadgar för 1 § Föreningens namn och säte Föreningens namn är Substitutionscentrum. Föreningen har sitt säte i . Föreningen har som ändamål att stimulera en hållbar produkt- och affärsutveckling som systematiskt minskar kemikalierelaterade miljö- och hälsorisker från varor, material och kemiska produkter, genom utbyte eller minskning av farliga ämnen i produkter och processer eller tillämpning av icke-kemiska metoder och tekniker. Målet är att minska förekomsten av och exponering för farliga ämnen i enlighet med det av beslutade miljökvalitetsmålet Giftfri miljö: –Cancerframkallade, kategori 1A och 1B –Mutagena, kategori 1A och 1B –Reproduktionsstörande, kategori 1A och 1B –Persistenta, Bioackumulerande, Toxiska (PBT) –Mycket persistenta, mycket bioackumulerande (vPvB) –Särskilt farliga metaller (kadmium, kvicksilver, bly och dess för- eningar) –Mycket hög akut giftighet –Mutagen, kategori 2 –Hög kronisk giftighet –Potentiell PBT/vPvB –Mycket persistenta och mobila –Miljöfarligt/långtidseffekter. Ändamålet får på uppdrag av föreningens medlemmar helt eller del- vis fullgöras genom ett helägt dotterbolag till föreningen. Föreningen ska fungera som en nod mellan företag, organisa- tioner, branscher, akademi, institut och myndigheter med flera. Genom samverkan och kunskapsutbyte mellan dessa aktörer ska föreningen bidra till ökad substitution av farliga ämnen i varor och kemiska produkter. Föreningen ska ge stöd till privata och offentliga inköpare och upphandlare, utveckla och sammanställa kunskap om alternativa ämnen och processer. Ta fram metoder och verktyg för att driva på substitution och stärka leverantörsuppföljningen. basera verksamheten på vetenskaplig grund med tydliga kriterier som utgår från de av beslutade generationsmålet och miljökvalitetsmålen, utgå från en definition av substitution som innebär utbyte eller minskning av farliga ämnen i produkter och processer med mindre farliga eller icke-kemiska metoder och tekniker via tekniska eller organisatoriska åtgärder, samla kompetens från och samarbeta med andra pågående initia- tiv och berörda aktörer från näringsliv, akademi, myndigheter och intresseorganisationer. utgå från försiktighetsprincipen vilket innebär att ämnen som det råder osäkerhet kring ska betraktas som farliga till motsatsen bevisats och ska därför kunna priorieras för substitution. Alla företag och organisationer med ambitionen att verka i enlighet med 1 § har rätt att beviljas medlemskap i föreningen. Medlemskap beviljas av styrelsen. En medlem kan utträda ur föreningen vid utgången av ett kalender- år, efter skriftlig anmälan i förväg. Den som utträder ur föreningen har inte rätt att återfå erlagda avgifter och har inte rätt till andel i föreningens tillgångar. Medlem som trots påminnelse inte erlägger sina avgifter kan efter beslut av styrelsen uteslutas ur föreningen. Styrelsen kan även ute- sluta medlem som agerar emot föreningens ändamål. Den som utesluts ur föreningen har inte rätt att återfå erlagda avgifter och har inte rätt till andel i föreningens tillgångar. Grunderna för finansiering bestäms av ordinarie stämma. Medlem ska erlägga medlemsavgift till föreningen och service- avgift till serviceaktiebolaget. Ordinarie stämma hålls före maj månads utgång. Extra stämma hålls för särskilt angivet ändamål när styrelsen finner det nödvändigt eller då skriftlig begäran framställs av minst en tredjedel av medlemmarna. Kallelse till stämma ska ske via elektronisk post till varje medlem och avsändas minst före ordinarie och minst före extra stämma. I kallelse till extra stämma ska de ärenden anges som ska före- komma på stämman. Annat ärende får inte avgöras vid sådan stämma. Ordinarie stämma ska efter förslag från styrelsen välja valberedning med uppgift att förbereda de val som ska företas av stämman. Valberedningen utser ordförande inom sig. 10 § Räkenskaper och revisorer Föreningens räkenskapsår är –. För granskning av styrelsens förvaltning samt av föreningens räkenskaper utser ordinarie stämma minst en revisor med eller utan suppleant. En av de ordinarie revisorerna ska vara auktoriserad revisor. Föreningens räkenskaper och styrelsens berättelse ska överläm- nas till revisorerna före . Revisorernas berättelse ska vara färdig i sådan tid, att den tillsam- mans med styrelseberättelsen kan sändas till medlemmarna minst före ordinarie stämma. Föreningens firma tecknas av verkställande direktör eller styrelsen gemensamt. Styrelsen får delegera rätten att teckna föreningens firma till två styrelseledamöter gemensamt eller till en eller flera särskilt utsedda personer. Styrelsen förvaltar föreningens angelägenheter. Styrelsen ska bestå av minst tre och högst tio ledamöter varav en ledamot och ordföranden utses av regeringen så länge staten är största bidragsgivare. Övriga ledamöter väljs vid föreningsstämma efter förslag från valberedningen. Ordföranden och ledamöterna väljs för en period av . De medlemmar som betalar ett bidrag till föreningen som över- skrider och som inte är representerade i styrelsen har rätt att till styrelsen adjungera en ledamot med rätt att delta i styrelsens sammanträden, dock utan rösträtt. 13 § Styrelsens sammanträden Styrelsen ska sammanträda på kallelse av ordföranden. Kallelse skall ske via elektronisk post. Ordföranden ska kalla styrelsen till sammanträde om minst tre styrelseledamöter begär det. Styrelsen är beslutsför om minst hälften av ledamöterna är när- varande. Inom styrelsen har varje ledamot en röst. Beslut fattas med enkel majoritet, där ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. 14 § Verkställande direktör Föreningen ska ledas av en verkställande direktör som inte sitter i styrelsen men som inför styrelsen ansvarar för samordning och verkställande av styrelsens beslut. Föreningen ska inrätta ett samverkansråd. I samverkansrådet ska representanter från relevanta delar av akademin, näringsliv, myn- digheter och organisationer delta. har en väg- ledande roll i förhållande till den verkställande direktören och serviceaktiebolaget och ska främja föreningens syften genom att tydliggöra hur inriktningar och beslut påverkar olika delar av samhället. ska ha minst fem och högst tio leda- möter. 16 § Ärenden vid ordinarie stämma Vid ordinarie stämma ska följande ärenden tas upp till behandling: 1.Val av ordförande vid stämman. 2.Fråga om stämman blivit behörigen utlyst. 3.Justering av ordinarie röstlängd vid stämman. 4.Val av två personer att jämte ordföranden justera stämmans pro- tokoll. 5.Föredragning av styrelsens och revisorernas berättelser samt fast- ställande av balansräkningen. 6.Fråga om beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen och verkstäl- lande direktören. 7.Fastställande av långsiktiga riktlinjer för verksamheten. 8.Fastställande av medlemsavgift till föreningen och serviceavgift till serviceaktiebolaget. 9.Fastställande av det antal styrelseledamöter, som ska utses av stämman.