sou · H5B359 · 2017-06-20 00:00:00 — Företaget som säljer produkten är registrerat i och Wales.69 Choklad och annat godis Det finns en tradition att smaksätta choklad med till exempel punsch eller likör. finns en trend att tillverka även gelégodis med alko- holinnehåll. I teorin finns det ingen övre gräns för alkoholhalten. På marknaden finns exempel i form av ”cocktailkulor” från ett brittiskt företag. Det är fråga om ett gelégodis i olika varianter med smak av exempelvis och och med en alkohol- halt om 6,4 volymprocent.70 Det är inte ovanligt med så kallade ”jello-shots” (sprit blandad med en slags gelé) i studentstäder i . I säljs en motsva- 66www.temperancebrands.com/products/liquor-whipped/ 67Se bland annat news/regional/view.bg?articleid=1299307 68www.ttb.gov/main_pages/alcohol_infused.shtml 69Se företagets hemsida /shop/olives/neat-dirty samt /2014/11/worlds-first-alcoholic-olive-launched/ rande produkt ”gel shots”, bl.a. på internet.71 En liknande gel shot- produkt, kallad ”Party Gels”, säljs i en slags tub eller ”portions- spruta” i smaker som hallon, körsbär, vindruva och apelsin. Företaget som saluför ”Party Gels” framhåller bland annat att den står ut bland andra liknande produkter eftersom den innehåller 20 volym- procent alkohol jämfört med andra produkter som innehåller endast runt 12 volymprocent. Produkten är dessutom en jello-shot som inte behöver förvaras kallt för att uppnå rätt konsistens utan är klar att förtäras direkt.72 Det förekommer även bakverk med alkohol på marknaden; bland annat cupcakes med ett alkoholinnehåll motsvarande ungefär sprit.73 Även engelsk “pudding” som är en traditionell kaka på det engelska julbordet är dränkt i spritdrycker. Tester som har genomförts av olika märken har till exempel visat att innehållet i den pudding som säljs av till 21,5 pro- cent består av alkohol. En bit om motsvarar en shot sprit och en hel kaka en tredjedels flaska sprit.74 En ny produkt som kan användas som berusningsmedel är s.k. för- ångad alkohol, som konsumeras som en slags cigarett genom inha- lation. Alla typer av sprit går att använda på detta sätt. Det finns kommersiella system på marknaden i som t.ex. ”Vapshot”. Vapshot har maskiner för både privat och kommersiellt bruk. En dos förångad alkohol uppges motsvara 1/60 del av en shot, eller alkohol, och effekten kommer enligt det företag som salu- för produkterna och går ur kroppen på cirka 15 minuter.75 Dessa maskiner eller hjälpmedel förefaller inte finnas 71www.temperancebrands.com/products/liquor-gelz/ 72http:///en/buyers-guide-usa-2015/brands/party-gels-94.htm 73Se bl.a. /food/blog/13128346/drunken-hines-crunkcakes- hit-h-street 74www.think-ins.co.uk/news/can-christmas-pudding-put-drink-drive-limit/ 75http:///vapshot/ på den svenska marknaden ännu, däremot går de att beställa på internet.76 Förångad alkohol innebär enligt uppgifter från läkarhåll samma och i vissa delar större potentiell risk för skada än alkohol- drycker.77 4.6Problematisering av dagens definition Alkoholhaltigt preparat enligt den nuvarande definitionen är, som konstaterats tidigare, ”en vara som färdigställts för slutlig använd- ning, som innehåller mer än 2,25 volymprocent alkohol och inte är alkoholdryck eller teknisk sprit och inte heller är sådant läkemedel som omfattas av läkemedelslagen (2015:315)”. I uttrycket ”vara som färdigställts för slutlig användning” ligger att produkten ska vara avsedd att användas direkt, utan vidare bear- betning eller förädling, för visst, åsyftat slutligt ändamål. Ett alko- holhaltigt preparat finns i allmänhet att tillgå i detaljhandeln och dess användning riktar sig till konsumenter till skillnad från teknisk sprit som i princip riktar sig till näringsidkare. Gränsen i fråga om alkoholhalt för när en vara räknas som ett alkoholhaltigt preparat, är att varan ska innehålla ”mer än 2,25 volymprocent alkohol”. I enlighet med vad som redogjorts för ovan finns ett stort antal produkter på den svenska marknaden vilka kan definieras som alkoholhaltiga preparat avsedda att förtäras. Avseende många av dessa, som t.ex. fikon i Cognac och likörpraliner, är den fria handel som råder egentligen inte något praktiskt problem. Det har dock börjat förekomma produkter dels på den svenska marknaden, dels utomlands, där det mot bakgrund av den svenska alkohol- politikens syfte att skydda folkhälsan och särskilt skydda barn och unga, blir problematiskt att det går att handla med alkoholhaltiga preparat i princip fritt. Det är fråga om preparat som till sina egen- skaper kan jämställas med alkoholdrycker eller som annars kan antas komma att användas som berusningsmedel. Att handeln är i stort sett oreglerad innebär att de nya produkterna i princip kan in- 77Se bl.a. alcohol/, /sites/robertglatter/2013/06/21/the-dangers-of-smoking-alcohol/ #47dacff97af8 och dangerous-way-people-are-getting-drunk/ föras och säljas fritt till konsumenter i ; utan krav på kontroll av ålder, berusning eller risk för langning. Att sådana preparat, som innehåller i vart fall runt 5 volymprocent alkohol, på ett lagligt sätt kan köpas av barn och unga utgör ett problem som lagstiftaren inte förefaller ha förutsett när försäljningen av alkoholhaltiga preparat släpptes i princip fri i samband med att nuvarande alkohollag infördes. En del preparat som t.ex. glass och kanske i vissa fall godis eller grädde får även sägas ha en särskild lockelse för barn och unga med sött innehåll och ofta färgglada förpackningar. Det kan i detta sammanhang noteras att alkoholdrycker med motsvarande alkoholhalt som dessa preparat inte får säljas fritt i detaljhandeln utan endast genom Systembolaget. I övrigt är det endast restauranger och andra inrättningar med serveringstillstånd som får sälja alkoholdrycker, folköl undantaget. Vad gäller alkoholhaltig glass gjorde alltså bedömningen att det fanns särskild anledning att anta att varan, dvs. en glass med en alkoholhalt på 4,6–4,8 volymprocent, kunde användas i berusningssyfte och att det därmed fanns en risk för missbruk. Vid fri försäljning menade verket bl.a. att det fanns en risk att underåriga skulle kunna köpa glassen och därmed lockas till att konsumera alkohol, vilket av folkhälsoskäl måste anses vara olämpligt. Samma aspekter är aktuella även när utredningen ska försöka finna en lämplig reglering för alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring. I fråga om den alkoholhaltiga isglassen som finns på den svenska marknaden har en undersökning med syfte att ta reda på vilken kännedom det fanns om produkten utförts av Novus på uppdrag av Systembolaget . Undersökningen visade att av de som svarade i åldersgruppen 15–hade känne- dom om glassen. Det var ungefär samma nivå av kännedom som för den valda referensgruppen, 40–(). I fråga om attity- den till isglassen var av ungdomarna som svarade posi- tiva, att jämföra med åldersgruppen 40–där av de som svarade var positiva till produkten.78 Även om man inte kan dra några långtgående slutsatser av undersökningen stärker den 78 Novus, Kännedom isglass med alkohol, . Undersökningen har genomförts av Novus på uppdrag av Systembolaget i syfte att ta reda på hur utbredd kännedomen är om alkoholhaltig isglass. Målgrupp för undersökningen var ungdomar i åldern 15–. ändå bilden av att alkoholhaltig isglass är en produkt som tilltalar i första hand unga. Det kan i detta sammanhang även noteras att av CAN:s årliga undersökning av alkoholkonsumtionen bland elever i årskurs 9 framgår att blanddrycker (i vilka ingår starkcider, alko- läsk, wine coolers eller andra blanddrycker, dvs. sötare drycker) har stått för av flickornas alkoholkonsumtion de senaste fem åren.79 4.7Överväganden kring regleringen av alkoholhaltiga preparat Bedömning: Utredningen bedömer att den typ av alkoholhal- tiga preparat avsedda att förtäras, som i allt väsentligt kan jäm- ställas med alkoholdrycker, kräver en reglering som går utöver den som redan finns i alkohollagen. Det krävs därför en ny defi- nition av dessa preparat för att skilja dem från de övriga som in- ryms under definitionen i 1 kap. 10 § alkohollagen. Vad gäller alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring där en fortsatt i princip fri handel är oproblematisk bedömer utred- ningen att dagens definition av alkoholhaltigt preparat även fortsättningsvis är lämplig och tillräcklig. Utredningen bedömer att det beträffande alkoholhaltiga pro- dukter förenade med särskilda hälsorisker, som t.ex. alkohol- haltigt pulver, bör övervägas en separat behandling. 4.7.1Fyra huvudgrupper av produkter Med utgångspunkt i de preparat som redan nu finns på den svenska marknaden samt de som förekommer i ett internationellt perspek- tiv menar utredningen att man övergripande kan tala om fyra olika typer av produkter i diskussionen kring begreppet ”alkoholhaltigt preparat”. 79 Denna typ av drycker har stått för av pojkarnas totala konsumtion under de senaste 10–15 åren. Statistiken har utredningen fått del av genom CAN (). 1.Alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda att förtäras, till exempel rengöringsmedel av olika slag, vissa färger och kosme- tika. (Denna typ av preparat har vi inte för avsikt att beröra ytter- ligare inom ramen för utredningen.) 2.Alkoholhaltiga preparat avsedda att förtäras, som i allt väsentligt kan jämställas med alkoholdrycker och vilka faller in under defi- nitionen av alkoholhaltiga preparat i alkohollagen.80 Angående dessa produkter finns risk att det uppstår vissa problem bl.a. ur folkhälsoperspektiv om inte ytterligare reglering tillkommer (t.ex. alkoholhaltig glass och liknande produkter). 3.Alkoholhaltiga preparat avsedda att förtäras som faller in under definitionen i alkohollagen och vilka har det gemensamt att för- säljningen, såvitt känt, inte har orsakat vare sig folkhälso- eller andra problem och där det inte heller finns skäl att förvänta sig en sådan utveckling (av befintliga produkter t.ex. fikon i Cognac, matlagningsvin och likörpraliner, men även eventuella kom- mande produkter av samma slag). 4.Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsoris- ker, som t.ex. alkoholhaltigt pulver och liknande produkter. Det kan mot bakgrund av nämnda risker finnas skäl att överväga en separat behandling av produkterna.81 Produkterna i grupp två, som enligt utredningen i allt väsentligt kan jämställas med alkoholdrycker, faller i och för sig in under den nuvarande definitionen av alkoholhaltiga preparat, men regleras inte tillfredställande genom de befintliga reglerna. Förutom reg- lerna i alkohollagen har, som tidigare konstaterats, Folkhälsomyn- digheten möjlighet att genom föreskrifter införa begränsningar i försäljningsrätten avseende alkoholhaltiga preparat med stöd av alkoholförordningen. har på detta sätt regle- rat sådana produkter som tillhör grupp tre, bl.a. vinbaserade pro- 80En kompletterande definition av alkoholhaltiga preparat som avser denna grupp kommer att utvecklas nedan under 4.8. 81Under avsnitt 4.7.4 kommer att förtydligas vilka risker som framför allt avses. En ytterlig- are fördjupning och diskussion kring detta återfinns i kapitel 6. dukter för matlagning och essenser. Meddelande av föreskrifter förefaller dock inte vara en lämplig form av reglering för den nya typ av alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring som kan bli aktuella. Mot bakgrund av att produkterna är att jämställa med alkoholdrycker och i vart fall i vissa delar kan tänkas behöva lik- nande reglering bör detta ske på samma nivå, dvs. Ett viktigt medel för att uppnå den svenska alkoholpolitikens mål att värna folkhälsan är desintresseringsprincipen, vilket innebär att privata vinstintressen inte ska kunna påverka konsumtionen. Det förefaller inte överensstämma med den svenska alkoholpoliti- kens mål att värna folkhälsan, och då särskilt skydda barn och unga från alkoholens skadeverkningar, att denna typ av alkoholhaltiga preparat utan vidare reglering ska kunna säljas och köpas i vanliga affärer. Där råder det bland annat en helt annan prisbild, det är andra öppettider som gäller och det finns inga krav på kontroll av ålder.82 Det finns mot denna bakgrund skäl att dels komplettera den rätts- liga definitionen av alkoholhaltiga preparat, dels närmare överväga hur en lämplig reglering av dessa preparat ska ske. Vi återkommer till den rättsliga definitionen under avsnitt 4.8 samt till regleringen i kapitel 5. Vad avser de alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring som redan tidigare funnits på den svenska marknaden, som t.ex. fikon i Cognac, likörpraliner och olika essenser förefaller den nuvarande definitionen vara tillräcklig. Dessa och andra liknande preparat kan inte sägas motsvara eller kunna jämställas med alkoholdrycker och det framstår inte heller som om dessa produkter skulle förtäras som berusningsmedel i stället för alkoholdrycker. Varorna har såvitt känt inte orsakat några praktiska problem i handeln och det finns inte heller fog för att förvänta sig en sådan 82 Enligt uppgifter hämtade från hemsidan för den matkedja som säljer produkterna via nätet förefaller dock en åldersgräns gälla vid köp av den isglass man saluför. När betalning ska utföras står det även att det är varor med åldersgräns och att någon måste ta emot leveransen. Det är dock oklart hur ålderskontrollerna utförs i praktiken. /varumarke/n1ce-cocktail Detta talar för att det inte behövs någon särskild regler- ing i fråga om produkterna utöver den möjlighet att meddela före- skrifter som har. De alkoholhaltiga produkter avsedda för förtäring som finns i tablett- eller pulverform har i de länder de lanserats omgär- dats av debatt och kritik, särskilt i fråga om hälsorisker, vilket också påpekas i utredningens direktiv.83 De argument som har lyfts fram vid diskussionen om förbud mot alkoholhaltigt pulver i har delvis redogjorts för under avsnitt 4.5.2. Det har bl.a. framförts argument om att pulvret är lätt att dölja och att det finns möjlighet att det används av en person mot någon annan som är ovetande. Risken för överdosering av produkten genom att man själv har till- gång till förpackningen och därmed, medvetet eller omedvetet, kan blanda en starkare alkoholdryck än man normalt skulle ha förtärt, vilket kan leda till skadlig överkonsumtion av alkohol, är också något som har lyfts fram. Vidare kan de olika smakerna och förhåll- andet att det är enkelt att dölja och transportera alkoholhaltigt pulver ha särskild lockelse för minderåriga.84 Att produkten har potential att orsaka allvarlig skada i fråga om minderåriga är ett annat argu- ment som förts fram i debatten i . En produkt som alkohol- haltigt pulver kan innebära särskilda risker för barn och unga efter- som den kan intas snabbt och därigenom vara ett mycket effektivt och attraktivt berusningsmedel. Vidare kan produkterna innebära att det blir lättare för barn och unga att pröva alkohol jämfört med alkoholdrycker då t.ex. tabletter går att svälja och då små mängder innehåller en hög volymprocent alkohol vilket kan ge en stor berus- ningseffekt. Det tillkommer även en förväxlingsrisk med alkohol- fria produkter, vilket också utgör en särskild risk för barn och unga. Mot bakgrund av de särskilda hälsorisker som redogjorts för ovan gör utredningen bedömningen att det kan finnas skäl att be- handla dessa produkter för sig. Fortsatta överväganden kring dessa frågor återfinns därför i kapitel 6. 2016:80 s. 3. Det kan i detta sammanhang även konstateras att det förefaller finnas olika syn på om alkoholhaltigt pulver är att anse som en vara som färdigställts för slutlig användning eller inte. Avseende denna fråga, som alltså har betydelse vad gäller om produkten omfattas av definitionen av alkoholhaltigt preparat i 1 kap. 10 § alkohollagen eller ej, se vidare resonemang under avsnitt 6.7.1 och 6.7.2. Förslag: Den nya definitionen för de preparat som i allt väsent- ligt kan jämställas med alkoholdrycker ska vara ”alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alko- holdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel”. I enlighet med vad som redogjorts för under avsnitt 4.7 menar ut- redningen att ett förtydligande genom tillägg till definitionen ”alkoholhaltigt preparat” endast bör komma ifråga för en avgränsad typ av alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring. Det är pro- dukter som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkohol- drycker eller som annars kan antas användas som berusningsmedel. Inom den kategori som avses i det första ledet av definitionen förekommer produkter som uppvisar stora likheter med alkohol- drycker, som t.ex. alkoholhaltig glass eller slush, vilka kan sägas motsvara en frusen drink, eller olika typer av jello-shots. Det kan även vara fråga om produkter som har karaktären av någon typ av alkoholhaltigt tilltugg som t.ex. gelégodis eller med hög alkoholhalt. Förtäring av produkter av aktuellt slag innebär att konsumenten kan berusa sig på samma sätt som med alkoholdrycker. De sammanhang i vilka produkterna konsumeras och det ändamål som de konsumeras för är också i allt väsentligt desamma som för alkoholdrycker. I dessa fall fungerar produkterna som ersättning för eller komplement till alkoholdrycker i fest-, umgänges- eller måltidssammanhang. En förutsättning för att en produkt ska omfattas av det andra ledet i definitionen är att den ”kan antas användas som berusnings- Detta kan självklart innefatta även preparat som omfattas redan av det första ledet, men även andra typer av produkter som annars riskerar att falla utanför bestämmelsen. Avsikten är främst att kunna fånga in nya företeelser och nya konsumtionsmönster. Här finns det flera faktorer som utredningen menar att man behöver ta hänsyn till vid bedömningen. Om en produkt har en hög alkohol- halt kan det, trots att produkten i sig inte har tillverkats med något berusningssyfte från producentens sida, i vissa fall finnas fog för att anta att den kan användas med ett sådant syfte, främst av barn och unga. Avsikten är inte att alla produkter med visst alkoholinnehåll ska innefattas i definitionen utan det måste göras en helhetsbedöm- ning utifrån vilken typ av produkt det är, produktens användnings- område, förväntade konsumtionsmönster, produktens övriga inne- håll etc. En utgångspunkt kan vara när det blir möjligt, och om det framstår som troligt, att någon kan ”äta sig berusad”. Sammanfattningsvis har produkter som hör hemma inom det andra ledet av definitionen inte egenskaper som motsvarar alkohol- drycker på ett självklart sätt, däremot kan de ha ett sådant högt alkoholinnehåll att det kan antas föreligga risk för att de används som berusningsmedel samt bidrar till ett riskabelt eller skadligt alkoholbruk, särskilt i förhållande till barn och unga. En sådan typ av produkt skulle t.ex. kunna vara alkoholhaltigt pulver, för det fall det bedöms inrymmas i definitionen av alkoholhaltigt preparat (se vidare överväganden kring detta i kapitel 6). Det stora flertalet av produkterna som avses ovan faller alltså inom ramen för den befintliga definitionen i 1 kap. 10 § alkohol- lagen. Utredningen bedömer dock att enbart den definitionen inte är tillräcklig för att man på ett bra sätt ska kunna genomföra den särreglering i fråga om dessa produkter avseende till exempel han- del och tillsyn som krävs enligt de alkoholpolitiska utgångspunkter som finns i . För övriga alkoholhaltiga preparat bedömer utredningen att den nuvarande definitionen och den lagstiftning som gäller dessa är till- räcklig. 4.8.2Hur ska definitionen lyda? Sammanfattningsvis anser utredningen att definitionen ”alkohol- haltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusnings- medel” på ett så bra sätt som möjligt beskriver vad det är fråga om för typ av preparat. Det är vidare naturligt att själva definitionen blir en slags påbyggnad till den redan existerande definitionen i 1 kap. 10 § alkohollagen genom att ett nytt andra stycke läggs till. För utformningen av det nya stycket i alkohollagen, se den före- slagna författningstexten i kapitel 1. Se även vidare resonemang i författningskommentaren (kapitel 13) till denna bestämmelse. 5Hur ska handel och servering regleras? I överensstämmelse med de definitioner som gjorts i kapitel 4 kom- mer detta kapitel att behandla handel och servering i fråga om alko- holhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berus- ningsmedel. Vad avser övriga grupper av alkoholhaltiga preparat som faller in under den nuvarande definitionen i 1 kap. 10 § alkohol- lagen (2010:1622) har utredningen, som redogjorts för, bedömt att dessa inte behöver regleras ytterligare. Enligt 1 kap. 11 § andra stycket alkohollagen benämns försäljning till konsument detaljhandel eller, beträffande alkoholdrycker, om det sker för förtär- ing på stället, servering. Annan försäljning benämns partihandel. Kapitlet kommer att inledas med en redogörelse för partihandels- frågor. Därefter kommer att redogöras för nuvarande regler i fråga om detaljhandel med alkoholdrycker och servering. Alternativa vägar för reglering av detaljhandel och servering av aktuella alkohol- haltiga preparat kommer att undersökas. Redogörelsen innehåller bl.a. analyser av hur dessa alternativ förhåller sig till och den svenska alkoholpolitiken. Kapitlet avslutas med utredningens samlade förslag på reglering av dessa frågor. I utredningens uppdrag har inte uttryckligen ingått att reglera parti- handel med de alkoholhaltiga preparat som det är frågan om. Analy- sen och bedömningen samt förslagen ska omfatta reglering av för- säljning till konsument via detaljhandel och servering. Hur ska handel och servering regleras? har dock omfattat även övriga frågor som aktualiseras under utred- ningens gång. Det har visat sig att det finns ett behov av att analy- sera reglering av partihandel med de alkoholhaltiga preparaten, och inget hindrar att det görs inom ramen för utredningen. Vad gäller partihandel finns det två vägar att gå. Den ena vägen är att låta partihandel med de alkoholhaltiga preparaten vara oreglerad på samma sätt som partihandel med folköl. Den andra är att reglera partihandeln på samma sätt som för alkoholdrycker. Av skäl som kommer att utvecklas nedan har vägvalet mindre att göra med alko- holpolitiska överväganden och mer med skattekontroll och polisiär kontroll. Vidare kan det förstås finnas rent praktiska och kostnads- mässiga aspekter på hanteringen av frys- och kylvaror m.m. I 4 kap. alkohollagen regleras partihandel m.m. 4 kap. 1 § första stycket stadgar att partihandel med spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker får bedrivas endast av den som har god- känts som upplagshavare eller registrerad varumottagare för sådana varor enligt 9 eller 12 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Rätten till partihandel avser endast den dryck som omfattas av godkännan- det. Med partihandlare avses enligt andra stycket den som har god- känts i enlighet med de föreskrifter som anges i första stycket. En- ligt tredje stycket får partihandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker, utöver vad som anges i första stycket, bedrivas av detaljhandelsbolaget i enlighet med vad som anges i 5 kap. 1 § tredje stycket. Fjärde stycket stadgar att den som har ser- veringstillstånd får sälja enstaka varor som omfattas av tillståndet till partihandlare som har rätt att handla med motsvarande varor. Systembolagets rätt att bedriva partihandel m.m. regleras i 5 kap. alkohollagen. Det följer av 5 kap. 1 § andra stycket att Systembolaget inte får föra ut eller exportera eller tillverka spritdrycker, vin, stark- öl och andra jästa alkoholdrycker. Bolaget får införa eller importera sådana drycker endast för att kunna anskaffas på begäran av konsu- ment som anges i 4 §, s.k. privatimport. Med undantag för försälj- Hur ska handel och servering regleras? ning av enstaka partier till partihandlare får Systembolaget endast bedriva partihandelsförsäljning till dem som har serveringstillstånd, vilket framgår av 5 kap. 1 § tredje stycket alkohollagen.