sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Det är inte ovanligt att flera aktörer gemensamt vidtar åtgärder för att en elev ska kunna fullfölja sin utbildning. Enligt Skolinspektionen kan det vara svårt att få en överblick av vilka insatser som getts, hur och om de är samordnade samt vilka effekter insatserna fått för eleven.22 Utredningen konstaterar att samverkan mellan skola och de aktörer som oftast är aktuella vid problematisk frånvaro brister23 och att det finns behov av att stärka samverkan mellan dessa aktörer. Utredningen bedömer att samordningen mellan olika aktörer och verksamheter behöver utökas i syfte att ge den enskilda eleven stöd för att elevens rätt till utbildning ska kunna tillgodoses. Hemkommunen är skyldig att hålla sig väl informerad och agera utifrån sitt ansvar för skolplikten. Hemkommunen och en skola kan således behöva samarbeta för att tillgodose en elevs rätt till ut- bildning. Detta för att få en samlad bild och möjliggöra en över- gripande planering för vilket stöd eleven kan få. 16.4Utredningens förslag avseende hemkommunens ansvar för samordning av insatser Utredningens förslag: Hemkommunen ska i frågor som rör elever med frånvaro som riskerar att ha negativ inverkan på elevens utveckling mot utbildningens mål samordna insatser med samhälls- organ, organisationer eller andra som berörs om inte en sådan samordning är uppenbart obehövlig. Skälen för utredningens förslag Hemkommunen ansvarar för att se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får före- skriven utbildning. Bland de riskfaktorer som kan leda till proble- matisk frånvaro finns sociala problem, neuropsykiatriska funk- tionsnedsättningar samt psykiska besvär. 22Minnesanteckningar från utredningens möte med Skolinspektionen, . Hemkommunens ansvar för samordnande av insatser frånvaro kan ha behov av mer stöd än vad skolan kan erbjuda. En framgångsfaktor för att främja närvaro och att åtgärda frånvaro är en fungerande samverkan mellan skola och t.ex. socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, ungdomsmottagning, barn- och ungdoms- habilitering, fritidsförvaltning och polis.24 Utredningen bedömer att hemkommunens ansvar för att eleverna fullgör sin skolplikt be- höver stärkas. I kapitel 15 redogör utredningen för sitt förslag om att huvudmannen ska lämna uppgift till hemkommunen om en elev som är frånvarande på ett sätt som riskerar att ha negativ inverkan på elevens utveckling mot utbildningens mål. Hemkommunen ska också ha beredskap att agera utifrån sitt ansvar för skolplikten. Hem- kommunen och en skola kan således behöva samarbeta för att till- godose en elevs rätt till utbildning. Detta för att få en samlad bild och möjliggöra en övergripande planering för vilket stöd eleven ska er- bjudas. I skolors närvarorutiner ingår ofta att anmälan ska göras till vid omfattande frånvaro som skolan inte har lyckats åtgärda. Elever med problematisk frånvaro är inte per automatik barn som far illa eller riskerar att fara illa.25 Det förekommer att orosan- mälningar som gäller elever med problematisk frånvaro inte leder till åtgärder från som gör en annan bedömning än skolan avseende elevens situation. Utredningen anser att det behöver tydlig- göras att hemkommunen, som är ytterst ansvarig för skolpliktsbe- vakningen, har ett ansvar för att elever med problematisk frånvaro får den utbildning de har rätt till. Eftersom hemkommunen har det yttersta ansvaret för att skol- pliktiga barn får föreskriven utbildning bedömer utredningen att det även bör åligga hemkommunen att samordna insatser från olika aktörer i frågor som rör elever med problematisk frånvaro om inte en sådan samordning är uppenbart obehövlig. Utredningen föreslår därför att en särskild bestämmelse som gäller hemkommunens an- svar för att samordna insatser kring elever som har en problematisk frånvaro införs. Utredningen har övervägt om ansvaret för att samordna insatser vid problematisk frånvaro skulle ligga på huvudmannen i stället för på hemkommunen. Utredningen bedömer att hemkommunen är 24SKL (2013). Vänd frånvaro till närvaro. Guide för systematiskt skolnärvaroarbete i kommuner. 25Enligt 29 kap. 13 § skollagen ska huvudmannen och den som är anställd i verksamhet en- ligt skollagen, på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Hemkommunens ansvar för samordnande av insatser bäst lämpad att samordna insatser på grund av att hemkommunen har det yttersta ansvaret för att skolpliktiga barn får föreskriven ut- bildning och även har möjlighet att förelägga elevers vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Utredningen erfar att gällande bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i vissa fall upplevs som ett hinder för en fungerande samverkan. Utredningen anser dock att det i de flesta fall går att övervinna hindren genom att inhämta samtycke från vård- nadshavare. Utredningen är medveten om att den föreslagna ändringen i lagstiftningen inte ger förutsättningar för samverkan i de fall där vårdnadshavare inte vill bevilja samtycke för utlämnande av uppgifter. Utredningen anser ändå att begäran om samtycke är det mest gynnande tillvägagångssättet, eftersom det är viktigt att eleven och vårdnadshavarna är involverade för att samverkan ska ge önskat resultat. Förslaget innebär en ändring i skollagen. 17 Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet Utredningen har i uppdrag att undersöka om de åtgärder som Skol- inspektionen kan vidta inom ramen för sin tillsyn är ändamålsenliga för att minska frånvaro och öka närvaro. Den statliga tillsynen är den yttersta garanten för att skolpliktiga barn får sin rätt till utbildning. Tillsynen måste därför bedrivas så att den får avsedd effekt. Utredningen har granskat om Skolinspektionens tillsyn bidrar till en bättre skola med hög närvaro genom att ta del av bl.a. årsredo- visningar –2015 och årsrapporten . Utredningen har tagit del av statistik över anmälningsärenden som rör skolplikt och rätt till utbildning och ett urval tillsynsbeslut som avser elevers rätt till utbildning. Därutöver har utredningen diskuterat den del av sitt uppdrag som berör Skolinspektionen med representanter för myndigheten.1 Utredningen har i sin bedömning utgått från Skolinspektionens åtgärder vid tillsyn av s.k. skolpliktsärenden, vilka även benämns RUT-ärenden, dvs. ärenden som gäller rätten till utbildning. Utöver skolplikt och rätt till utbildning granskar Skolinspektionen flera om- råden som kan ha bäring på frånvaroproblematik, men dessa områ- den ingår inte i utredningens bedömning. Kapitlet inleds med en kort beskrivning av myndighetens arbete med fokus på tillsyn och kvalitetsgranskningar. Därefter redogörs för de åtgärder som myndigheten kan vidta inom ramen för sin till- syn. Kapitlet avslutas med utredningens bedömning av ändamåls- enligheten i de åtgärder Skolinspektionen kan vidta inom ramen för sin tillsyn. 1 Minnesanteckningar för möte mellan Skolinspektionen och utredningen . Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet Myndigheten ska genom sin tillsyn och kvalitetsgranskning av huvudmän och verksam- heter bl.a. verka för en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö samt bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Utöver att myndigheten bedriver tillsyn och genomför kvalitets- granskningar prövar myndigheten ärenden om godkännande och rätt till bidrag för fristående skolor samt om återkallelse av godkännande och av rätt till bidrag i vissa fall. Skolinspektionen följer även upp beslut om godkännande eller rätt till bidrag i nära anslutning till att beslut fattats, och sprider kunskap om vad som krävs för att börja bedriva sådan verksamhet som en enskild huvudman kan bedriva enligt skollagen.2 Det är genom tillsyn och kvalitetsgransking som Skolinspektionen kan verka för att elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. I och med införan- det av den nu gällande skollagen (2010:800) lagstadgades tillsyn och kvalitetsgranskning och Skolinspektionen fick utökade och skärpta sanktionsmöjligheter. När det gäller förhållandet mellan den löpande tillsynen och kva- litetsgranskningen har regeringen framhållit att dessa två verktyg ska ses som kommunicerande kärl, där den regelbundna tillsynen ska ge underlag för att välja var kvalitetsgranskningar ska göras och brister vid en kvalitetsgranskning kan leda till ett tillsynsbeslut. Likaså kan resultaten från kvalitetsgranskningarna användas för råd och vägled- ning inom tillsyn. Regeringen har även framhållit att kvalitetsgransk- ning är ett instrument där myndigheten har möjlighet att tränga djup- are in i en viss fråga, vilket ger möjlighet till metodutveckling av be- dömningsområden som kan läggas in i den regelbundna tillsynen.3 En tydlig skillnad mellan tillsyn och kvalitetsgranskning är att sanktionsmöjligheter, såsom ett föreläggande förenat med vite är möj- 2Förordning (2011:556) om instruktion för . 3Se bland annat Regeringens skrivelse 2013/14:200. Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet liga inom tillsyn, men inte inom kvalitetsgranskning. Det här innebär att tillsynsbeslut och kvalitetsgranskningsrapporter utformas och handläggs olika. I 26 kap. 2 § skollagen definieras tillsyn enligt följande: Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedri- ver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Skolinspektionen har tillsynsansvar över bland annat de obligato- riska skolformerna i skolväsendet. Närmare föreskrifter om de verk- samheter i och utanför skolväsendet som står under Skolinspektio- nens tillsyn finns i 26 kap. 3 § skollagen. Tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvär- dig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Ett viktigt syfte med tillsynen är att den ska leda till hög kvalitet i verksamheterna. Tillsynen ska ha en framåtsyftande funktion där besluten från till- synen ska leda till att kvaliteten förbättras. Ett annat viktigt syfte med tillsynen är att den ska säkerställa barns och elevers rättssäkerhet. Genom den nya skollagen har Skolinspektionens tillsynsroll kraftigt förstärkts, dels genom att myndigheten fått ett tydligare författ- ningsstöd för sin verksamhet och dels genom att myndigheten fått tillgång till fler och skarpare sanktioner.4 Skolinspektionen har rätt att på plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn och har i den omfattning det behövs för tillsynen rätt att få tillträde till de byggnader, lokaler och andra ut- rymmen som används i verksamheten. Enligt skollagen är den, vars verksamhet står under tillsyn, skyldig att på myndighetens begäran lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Myndigheten ska inom ramen för sin till- syn även lämna råd och vägledning.5 2013/14:112. 526 kap. 6, 7 och 9 §§ skollagen. Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet Skolinspektionens tillsyn syftar till att säkra kvaliteten i den verk- samhet som granskas genom att stimulera det utvecklingsarbete som huvudmannen och skolan själva ska stå för. Tillsynen innebär gransk- ning av att skolor och huvudmän följer skollagen, förordningar, läroplaner och andra föreskrifter som de är ålagda att följa. Inför till- synen görs en risk- och väsentlighetsanalys för att bedöma behoven i tillsynen. Analysen baseras bl.a. på kunskapsresultat och på resultat i den skolenkät till elever, vårdnadshavare och pedagogisk personal som Skolinspektionen genomför inför sin tillsyn. Det är viktigt att risk- och väsentlighetsanalysen är så träffsäker som möjligt, varför den kontinuerligt utvecklas genom en utvärdering av utfallet i tillsynen. Tillsyn av skolor genomförs vanligen genom dokumentstudier, besök, observationer av lektioner och intervjuer med exempelvis rektor, lärare och elever. Skolinspektionen genomför löpande regelbunden tillsyn av all skol- verksamhet i landet. Tidsintervallet för när en tillsyn genomförs har varierat mellan tre och . Den utgör huvuddelen av myndighetens tillsyn. Den regelbundna tillsynen är en generell till- syn som utgår från en framtagen modell där vissa särskilt utvalda områden, som bland annat forskning visar är viktiga områden för att nå en framgångsrik skola, granskas. Regelbunden tillsyn utförs både på huvudmanna- och skolenhetsnivå. På skolenhetsnivå kan den vara av två slag: bastillsyn och prioriterad tillsyn. Skolinspek- tionen kan också inom ramen för den regelbundna tillsynen genom- föra tillsyn utifrån signaler om att en verksamhet eller huvudman har allvarliga brister inom ett eller flera områden. Denna tillsyn kan antingen genomföras som en prioriterad tillsyn, eller från ett eget unikt upplägg. Inom Skolinspektionen finns vid sidan av den regelbundna till- synen ytterligare tillsynsformer. Anmälningsärenden är en form av tillsyn där en enskild elevs rätt utreds och som i regel initieras genom anmälningar från föräldrar och elever. Skolinspektionen kan också själv initiera ett ärende, till exempel om inspektörer inom ramen för den regelbundna tillsynen får uppgifter om missförhållanden som gäller en enskild elev. Till Skolinspektionens tillsyn hör också etableringskontroll som görs av alla fristående skolor våren innan utbildningen startar. Skolinspektionen gör även förstagångstillsyn av alla nystartade fri- stående skolor efter att verksamheten pågått . Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet En ytterligare form av tillsyn är den riktade tillsynen. Vid riktad tillsyn granskas hur väl regler följs i en viss fråga. Den riktade till- synen kan göras på ett urval skolor eller verksamheter eller på samt- liga skolor eller verksamheter inom ett visst område eller som be- rörs av en specifik sakfråga, t.ex. utbildningen för asylsökande barn. Riktad tillsyn har t.ex. gjorts på skolplikt.6 Behovsanpassad tillsyn – en ny och fördjupad tillsyn Från det att Skolinspektionen bildades och grans- kade myndigheten samtliga skolor och huvudmän. prövas en ny modell för tillsyn.7 fokuserar Skolinspektionen på en mer omfattande tillsyn av en fjärdedel av de grundskolor och gymnasieskolor samt huvudmän där myndigheten bedömer att risken är störst för att elever inte ska få den utbildning de har rätt till. För- ändringen innebär att tillsynen görs på ett annat sätt och med en annan tillsynscykel . Skolinspektionens intention är att den nuvarande modellen för tillsynen ska leda till att skolor och huvudmän får en bättre helhets- bild av hur olika brister kan förstärka varandra. En annan fördel är att betoning läggs på huvudmännen som har det yttersta ansvaret och också står för resurstilldelning samt kan styra fokus och mål för skolornas arbete. Kvalitetsgranskning syftar till att lyfta fram viktiga utvecklings- områden och Skolinspektionen granskar här skolornas arbete mer ingående. Kvalitetsgranskningar används i mindre omfattning än tillsyn.8 Enligt 26 kap. 19 och 20 §§ skollagen innebär kvalitetsgransk- ning följande: 6Skolinspektionen (2011). 7Skolinspektionen (2016). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. Regeringsrapport , dnr 01-2015:6905. 8Kvalitetsgranskning 65 173 tkr jämfört med 245 274 tkr för regelbunden tillsyn . Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet ska granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsynen av kommun enligt detta kapitel. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och riktlinjer. Utgångspunkten för både tillsyn och kvalitetsgranskning är gällande rätt, men den stora skillnaden är att vid en kvalitetsgranskning stödjer sig Skolinspektionen även på forskning och beprövad erfarenhet. Ett urval av skolor eller verksamheter väljs ut, antingen slumpmässigt eller stratifierat. Skolinspektionen har gjort en kvalitetsgranskning på rätten till utbildning.9 Därutöver har Skolinspektionen genomfört kvalitetsgranskningar på temat skolfrånvaro, t.ex. en kvalitetsgransk- ning av gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott, vilken innehöll intervjuer med drygt 100 elever.10 publicerade Skolinspektionen som en del i en fördjupad granskning en kartlägg- ning av omfattande ogiltig frånvaro bland elever som omfattas av skol- plikt.11 Kartläggningen följdes av en kvalitetsgranskning av skolors arbete med omfattande frånvaro.12 Kvalitetsgranskningar har även gjorts på områden som har betydelse för att främja närvaro: skol- situationen för elever med funktionsnedsättningen autism i åk 7–913 och för elever med funktionsnedsättningen ADHD,14 elevhälsan,15 studieavbrott i gymnasieskolan16 samt studie- och yrkesvägledning.17 Skolinspektionen har genom den nu gällande skollagen fått utökade sanktionsmöjligheter. Som en konsekvens av att den nya skollagen är uppbyggd efter principen om lika villkor oavsett huvudman, är också sanktionsmöjligheterna numera till stora delar desamma, oavsett om det handlar om en offentlig eller enskild huvudman. 9Skolinspektionen (2014). Rätten till utbildning. 10Skolinspektionen (2015). Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. 11Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. 12Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med om- fattande frånvaro. 13Skolinspektionen (2012). 14Skolinspektionen (2014). Skolsituationen för elever med funktionsnedsättningen AD/HD. 15Skolinspektionen (2015). Elevhälsa – elvevers behov och skolans insatser. 16Skolinspektionen (2015). Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. 17Skolinspektionen (2013). Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet heterna kan beskrivas som en sanktionstrappa, där utgångspunkten är att mindre ingripande åtgärder ska prövas först. Ingripanden måste också alltid stödjas på proportionalitetsprincipen, dvs. ett ingripande får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till frågans art och bristens omfattning. Vid allvarliga och brådskande missförhåll- anden finns möjlighet att direkt gå till en mer ingripande åtgärd. Ingripanden/åtgärder vid tillsyn18 Skolinspektionen ska förelägga en huvudman som enligt skollagen står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter om verksam- heten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de åt- gärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Under vissa förutsättningar kan åtgärderna om- fatta förändringar i lärarresurserna. Om en skola eller verksamhet har brister kan Skolinspektionen fatta beslut om ett föreläggande. I ett föreläggande står det vilka brister som måste åtgärdas och vilka krav Skolinspektionen ställer på huvudmannen som driver verksamheten. Skolinspektionen följer upp att bristerna åtgärdas. Ett föreläggande kan också förenas med vite. Ett föreläggande kan därutöver ligga till grund för andra tvångsåtgärder som tillfälligt verksamhetsförbud, återkallande av tillståndet för en fristående skola eller statliga åtgärder för rättelse mot verksamhet. Skolinspektionen får i stället för att meddela ett föreläggande, tilldela en huvudman som står under dess tillsyn en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser av vad som gäller för verksamheten. 18 26 kap. 10–18 §§ skollagen. Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet Skolinspektionen får avstå från att ingripa om 2.den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse, eller 3.det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns särskilda skäl mot ett ingripande. Skolinspektionen får återkalla ett godkännande, ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt skollagen, om 1.ett föreläggande enligt 26 kap. 10 § skollagen inte har följts, och 2.missförhållandet är allvarligt. Ett godkännande eller beslut om rätt till bidrag som Skolinspek- tionen har meddelat enligt skollagen får också återkallas om 1. ett föreläggande enligt 26 kap. 10 § inte har följts, och 2. den enskilde vid den etableringskontroll som avses i 26 kap. 9 a § inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd enligt 2 kap. 5 a § skollagen. Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande enligt 2 kap. 6 § skollagen. Statliga åtgärder för rättelse Skolinspektionen får när det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller 1.inte har följt ett föreläggande enligt 26 kap. 10 § skollagen, och 2.grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet Om staten har haft kostnader för en åtgärd som vidtagits får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalat ut till kommunen eller . Om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse kommer att fattas, och beslutet inte kan avvakta med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får Skolinspektionen förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare. Dessa beslut gäller , om inte annat beslutas och får gälla . Ett föreläggande enligt 26 kap. skollagen får förenas med vite. Skol- inspektionen ska förena ett föreläggande som avses i 26 kap. 10 § skollagen med vite om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Skolinspek- tionen bestämmer i beslutet hur stort vitet ska vara och om huvud- mannen inte följer föreläggandet kan Skolinspektionen ansöka hos förvaltningsrätten om utdömande av vitet. Av 28 kap. 2 § 5 skol- lagen följer att ett vitesföreläggande kan överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Ett föreläggande enligt 26 kap. 10 § kan bara överklagas om det blivit förenat med vite. Regler om vitesbeloppets storlek finns i lagen (1985:206) om viten. Viten ska enligt 3 § i den lagen fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om huvudmannens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt är så stort att det kan antas påverka huvudmannen att följa föreläggandet. En utgångspunkt är att vitesbeloppet ska fastställas till ett belopp som bedöms få av- sedd effekt. Vitesbeloppet kan således enligt viteslagen sättas högt om den felande har god betalningsförmåga. Tillsyn – ett stöd i närvaroarbetet 17.3Skolinspektionens hantering av ärenden som gäller frånvaro Skolinspektionen uppger att skolfrånvaro och rätt till utbildning är frågor som ges hög prioritet på myndigheten, både vad gäller regel- bunden tillsyn och tillsyn av inkomna enskilda ärenden som rör frånvaro samt vad gäller kvalitetsgranskning.19 I de enskilda ärendena granskar Skolinspektionen vilka åtgärder skolan och huvudmannen har vidtagit. Ärendena kan generera före- lägganden, vilka även kan förenas med vite. Det förekommer att Skolinspektionen anmäler en elevs situation till . En- ligt Skolinspektionen är det vanligt förekommande att elever med problematisk frånvaro inte får det särskilda stöd de har rätt till. Ären- den som gäller en elev som varit hemma hanteras i skyndsam ordning på Skolinspektionen.20