sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Vid minsta tvekan, fråga eller synpunkt, kontakta Enkätdata från SCB:s undersökning av elever med grav språkstörning i fem län Statistiska centrabyråns, SCB:s, undersökning av elever med grav språkstörning i fem län redovisas i en teknisk rapport, se bilaga 8. I nedanstående sex tabeller redovisas enkätdata uppdelat på Region , , , och . Tabell 1 Resultat per landsting Elever födda –2007 som besökt logopedmottagningar: elever med generell språkstörning, elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 2 Resultat per logopedmottagning Elever födda –2007 som besökt logoped i , i och vid logopedmottagningarna A-L: elever med generell språkstörning, elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 3 Könsuppdelat resultat Pojkar och flickor födda –2007 som besökt logopedmottagningar: elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 4 Flerspråkighet eller annat modersmål än svenska Elever med flerspråkighet eller annat modersmål än svenska bland dem med grav språkstörning * hade ett bortfall av svar för 2 elever. Tabell 5 Orsaken till oklar bedömning Summerar inte till eftersom flera alternativ av svårigheter kunde väljas. Antal elever med oklar bedömning var totalt 180 och frågan besvarades för 174 av dem pga. brist i pga. pragmat. Tabell 6 Vem som ställt diagnos Antal enkätsvar där den som fyllde i enkäten var samma respektive annan logoped än den som ställt diagnosen generell språkstörning Antal barn med generell I denna bilaga återfinns en översiktlig presentation av intresse- organisationer som verkar för elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning. Organisationerna har av utredningen ombetts att själva beskriva sin verksamhet utifrån sex rubriker. I det fall då detta inte skett har utredningen inhämtat ett urval av uppgifter från organisationens hemsida. Organisationens syfte och idépolitiska program är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF), deras familjer och yrkesverksamma inom området. Bland medlemmarna finns personer med ADHD, autismspektrumtillstånd, Aspergers och Tourette syndrom samt språkstörning. Förbundet arbetar för att människorna bakom diagnoserna ska bli bemötta med respekt och få det stöd de behöver. •att arbeta intressepolitiskt för att förbättra livssituationen för barn, ungdomar och vuxna med neuropsykiatriska funktions- nedsättningar •att tillvarata medicinsk, psykologisk och pedagogisk forskning och så brett som möjligt föra ut dessa till medlemmar, yrkes- verksamma och samhälle •att sprida kunskap genom att informera samt att anordna utbildning och konferenser för att öka insatserna på olika nivåer •att genom lokala föreningar och grupper tillvarata med- lemmarnas intressen samt främja skapandet av nätverk och stöd- grupper i syfte att stödja barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Organisationens historik och framväxt Bildandet av Attention hade föregåtts av många kontakter bland annat på hemsidan AD/HD-DAMP Centralen och föreningen . På bägge håll hade man även nära kontakter med yrkesverksamma och många ledande experter som alla såg behovet av ett eget förbund. Det första årsmötet hölls i . har 15 000 medlemmar. Förbundet har 60 lokala föreningar och finns i alla län. och har flest föreningar. Attention har en ung medlemskår med en snittålder . Diagnoser registreras inte i förbundets register men av erfarenhet är ADHD den vanligaste funktions- nedsättningen. Kurser och utbildningar i egen regi Attention har ett eget utbildningsbolag som genomför cirka tio kurser per termin och många uppdragsutbildningar. genomförs en stor nationell konferens, kallad NPF-forum. Attention har en omfattande informationsverksamhet, genomför regelbundet medlemsundersökningar och ordnar sommarläger för vuxna med egen funktionsnedsättning. med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat, Barnplantorna. Organisationens syfte och idépolitiska program Barnplantorna bedriver bred information nationellt om barn med hörselnedsättning (oberoende av typ av hörapparat) till såväl föräldrar som professionella verksamma i förskola, skola och habilitering eller sjukvård. Barnplantornas incitament är att föräldrar önskar vägledning och evidensbaserad information för att fatta beslut avseende sitt barn. Föräldrar är en viktig framgångsfaktor för barn. Barnplantornas information och kursverksamhet riktar sig både till föräldrar och professionella. I dialog mellan föräldrar och professionella sker utveckling och förändring av behandlingsmetoder, teknologiska landvinningar och specialpedagogiska modeller. Barnplantorna ger ut en tidning, , distribuerar ett elektroniskt nyhetsbrev, är exponerade i olika Facebookforum för medlemmar samt är synliga på Twitter och Instagram. Organisationens historik och framväxt Syftet var primärt att ta tillvara CI- barns intressen‐ nationellt inom förskola, skola och habilitering. talet utökades målgruppen till att omfatta alla barn med hörselnedsättning oberoende av typ av hörapparat. Barn med hörselnedsättning har liknande behov oberoende av typ av hör- apparat. Barnplantorna har både medlemmar (föräldrar till barn med hörsel- nedsättning) och stödmedlemmar. hade Barnplantorna omkring 2 700 betalande medlemmar. Medlems- familjerna är jämt fördelade nationellt från i norr till i söder. Barnplantorna är indelade i sex regionala organisationer. Kurser och utbildningar i egen regi‐ Barnplantorna är väl känd som kurs och konferensarrangör . Det handlar om Nordisk konferens i samverkan med sjuk- vården samt regionala kurser (benämnt Pedagogiska Kaféer). Barnplantorna bedriver även samverkan med HEAD forsknings- institut i , universiteten i , och samt leverantörer av hörselteknologi. Barnplantornas familjekurs/läger med ett program där ett stort antal internationellt kända professionella föreläst , är en viktig del i Barnplantornas idéprogram. De regionala organisa- tionerna bedriver sociala aktiviteter‐ för medlemmar. Barnplantorna är representerade i EURO CIU (European Cochlea Implant Users). , hörselskadade barn och barn med språk- störning, DHB. 1 Informationen om organisationen är hämtad från DHB:s hemsida, , hämtat . Organisationens syfte och idépolitiska program DHB är en ideell föräldraorganisation för familjer med: •barn och ungdomar med dövhet, hörselnedsättning eller döv- blindhet, med eller utan hörapparat eller kokleaimplantat (CI), •barn och ungdomar med språkstörning, •barn till föräldrar som är döva eller hörselskadade och/eller har en språkstörning. Barn och ungdomar med ovanstående funktionsnedsättningar i kombination med utvecklingsstörning eller annan funktions- nedsättning innefattas i DHB:s målgrupper. DHB ska stärka sina målgrupper, sprida kunskap inom DHB och höja samhällets kunskapsnivå samt alltid fokusera på barns och ungdomars möjligheter. Organisationens historik och framväxt Förbundet , , bildades . Enligt de första stadgarna var DBM:s syfte att främja kontakten mellan föräldrar eller målsmän till döva barn och till- varata deras gemensamma intressen. Förbundet var en utpräglad till föräldrar vars barn gick på någon av specialskolorna för döva. drev förbundet frågan angående elevernas boende. Eleverna bodde på internat vid skolorna och föräldrarna var mycket oroade av den undermåliga boende- formen. 1966 blev DBM medlem i – en paraplyorganisation som heter Handikapp- förbundens samarbetsorgan. DBM:s verksamhet utökades kraftigt . Hörselskadade barn och deras föräldrar kom med i förbundet och i mitten av årtiondet tillkom föreningarna vid och Åsbackaskolan. Namnet Döva Barns Målsmän passade inte längre och 1977 bytte DBM namn till och hörselskadade barn, DHB. Förbundet hade 1 265 medlemsfamiljer och 4 378 medlemmar vid utgången av . Kurser och utbildningar i egen regi Flertalet föräldrakonferenser och föräldrautbildningar. Bland annat lägerverksamhet och olika projekt. Organisationens syfte och idépolitiska program FSDB är en partipolitiskt och religiöst obunden intresseorganisation. FSDB ska utifrån principen om alla människors lika värde arbeta för rätten till full delaktighet, jämlikhet, självständighet och själv- bestämmande för personer med dövblindhet på alla områden i samhället. Ända sedan bildandet har FSDB också haft en viktig funktion för att bryta den isolering som personer med dövblindhet kan hamna i. Organisationens historik och framväxt FSDB bildades under namnet Föreningen . Föreningen ombildades till en tvåplansorganisation och är en riksomfattande sammanslutning av 12 regionala föreningar av personer med dövblindhet. FSDB har också tre nationella sektioner: Dövblind Ungdom (för barn- och ungdomar upp till ), (för föräldrar som har barn med dövblindhet) och Familjesektionen (för föräldrar som själva har dövblindhet och deras familjer). hade FSDB 317 röstberättigade medlemmar. Dövblind Ungdom hade 57 medlemmar. Det totala medlemsantalet (inklusive samtliga sektioner och stödjande medlemmar) var 914. Kurser och utbildningar i egen regi FSDB har inga egna kurser. Däremot anordnar folkhögskolor i samverkan med FSDB och SPSM aktiveringskurser för personer med dövblindhet. Förbundet genomför kongress och ordförandemöte mellan kongressåren. Höstträffen är en årligt åter- kommande aktivitet som alla röstberättigade medlemmar är välkomna att delta på. Den helgen brukar vara fylld av information, föreläsningar och trevliga aktiviteter. I övrigt är det de regionala föreningarna och sektionerna som anordnar medlemsaktiviteter i form av till exempel utflykter och informationsträffar. Organisationens syfte och idépolitiska program HRF arbetar för ett samhälle där alla hörselskadade kan leva i full delaktighet och jämlikhet. En viktig förutsättning är att alla hörsel- skadade barn och ungdomar får möjlighet till förskola, skola och högre utbildning på likvärdiga villkor, och att elever får stöd för att nå sin fulla potential i skolan. För att detta ska fungera krävs lärare med rätt utbildning, tillgång till hörteknik, anpassad pedagogik, mindre klasser och skolor med god ljudmiljö. Alla hörselskadade barn har rätt till teckenspråk och det ska ges möjlighet till skolgång i fullt tvåspråkig miljö. Organisationens historik och framväxt Skolan har från början varit en viktig fråga, och startade föreningen i Skolan för döva småbarn. I HRF:s skolrapport ”äh det var inget viktigt” presenterades en ny skolorganisation för hörselskadade och döva barn och unga – ett förslag som fortfarande står sig. HRF har närmare 30 000 medlemmar. Det är hörselskadade och anhöriga i olika åldrar, de som har hörapparat och/eller implantat, de med erfarenhet av att växa upp som hörselskadad eller att bli hörselskadad som vuxen, de som är fullt tvåspråkiga och behärskar såväl teckenspråk som svenska och de som är föräldrar till hörsel- skadade barn. Kurser och utbildningar i egen regi HRF genomför konferenser för profession och läger eller seminarier för föräldrar. HRF samlar statistik och fakta om hörselskadade barn och unga. HRF arbetar för en bättre auditiv miljö i skolan och bättre stöd till barn och föräldrar. –2015 genomförde HRF med stöd av Arvsfonden ett föräldraprojekt med seminarier och utbyggd rådgivning via . För att öka kunskapen om stödet till barn och föräldrar har HRF genomfört enkäter till hörselvården, professionen, SPSM och föräldrar, en rapport kommer arrangerar HRF en konferens om vikten av bra ljudmiljö i skolan. Organisationens syfte och idépolitiska program , är en organisation som arbetar för dövas mänskliga och demokratiska rättigheter. SDR arbetar för rätten och möjligheten att använda svenskt teckenspråk. Tecken- språk är av central betydelse i dövas liv och avgörande för del- aktighet på lika villkor i samhället. SDR står upp för rätten och möjligheten att lära sig, utveckla och använda svenskt teckenspråk. Förbundets mål är att rätten till språket stärks inom samtliga sam- hällssektorer. Organisationen erbjuder teckenspråkiga mötesplatser, sprider kunskap och driver på utvecklingen mot ett samhälle där teckenspråk har en självklar plats. I ett jämställt och visuellt samhälle ser SDR respektfulla möten mellan människor utan språkliga barriärer. En vardag fylld av språkliga barriärer är mentalt påfrestande och bidrar till en sämre hälsa, oavsett ålder. Det är viktigt att skapa möjligheter att möta teckenspråkiga förebilder och språkmiljöer. Organisationens historik och framväxt Den första dövföreningen bildades i . Föreningen fungerade en period som ett riksförbund då den omfattade döva medlemmar från många olika håll i hela . bildades dövföreningar lite varstans i landet. Efter ett initiativ från bildades förbundet . 1950 antog förbundet det nuvarande namnet . Sedan SDR bildades har organisationen oavbrutet arbetat för människors rätt till teckenspråk. Organisationens mångåriga kamp för det svenska teckenspråket ledde till att officiellt erkände teckenspråket som dövas första språk . blev unikt som första land i världen med det beslutet. Förbundet har över 4 000 medlemmar (4 093 medlemmar ) och totalt 51 regionala samt lokala föreningar över hela landet. Ett nära samarbete finns med , som är självständigt. Kurser och utbildningar i egen regi SDR arrangerar kurser och utbildningar, ofta i samarbete med Västanviks Folkhögskola i . Syfte och idépolitiska program Talknuten är en partipolitiskt och religiöst obunden ideell intresse- förening för barn, ungdomar och vuxna med språkstörning samt deras anhöriga. Talknuten, som är en regionförening inom , arbetar för ett universellt utformat/tillgängligt sam- hälle där personer med språkstörning har möjlighet att vara delaktiga samhällsmedborgare. Utgångspunkten i arbetet är FN:s konventioner om barnets rättigheter och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Talknuten arbetar för att •personer med språkstörning får god sjukvård, habilitering och rehabilitering samt rätt till skola, utbildning och arbete •sprida information och förändra attityder kring språkstörning •ge stöd till befintliga föräldranätverk samt ge stöd vid bildandet av nya föräldranätverk •påverka och skapa opinion i landsting/region så att personer med språkstörning, samt deras anhöriga och närstående får likvärdiga levnadsvillkor med övriga i samhället samt informera om rättigheter •ha en dialog och erfarenhetsutbyte med profession inom området •följa forskning inom området. Organisationens historik och framväxt Talknuten bildades som föräldraförening i och . Talknuten drevs en period i projektform med medel från Allmänna arvsfonden. bildades och skrifterna Språkstörning – Lots till samhällets stöd, Språkstörning hos förskolebarn, Språkstörning hos barn och unga samt, på svenska och arabiska, Språkstörning i kombination med flerspråkighet och låtsas jag att jag förstår – en bok om elever med språk- störning gavs ut. Föreningen återbildades med en interimsstyrelse och har en mer självständig ställning med egen styrelse. Talknutens verksamhet är beroende av stöd från (personal, lokal). För att arrangera ett årligt kollo ansöker Talknuten om medel från stiftelser och fonder. Föreläsningar om språkstörning för föräldrar. har Talknuten ordnat ett årligt kollo för ungdomar med språkstörning. Information och stöd till föräldrar. 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.