sou · H5B333 · 2017-04-25 00:00:00 — Är det inte fråga om seriös fastighetsförvaltning, är risken stor för att hyresgästen går miste om räntan och vid hyresförhållandets upplösning till följd av bevisläget eller av annan orsak får svårt att återfå depositionen helt eller delvis även om han enligt avtalet har rätt till det.17 konstaterade härefter att i vissa fall kan en deposition av ett stort belopp – liksom även en förskottshyra – anses utgöra särskild ersättning för upplåtelsen och alltså strida mot för- budet i 65 § hyreslagen. Om så inte skulle vara fallet, skulle ett direkt förbud mot tagande av deposition eller förskottshyra kräva en särskild reglering i hyreslagen, något som enligt hyresutredningen dock inte var önskvärt. Utredningen erinrade om att det fanns möjlighet att med stöd av avtalsvillkorslagen förbjuda en hyresvärd att ställa sådana villkor. I en villkorstvist enligt hyreslagen borde däremot hyresgästen ha möjlighet att få ett villkor om deposition eller annan form av säkerhet omprövat. Om det inte finns särskilda skäl för ett sådant villkor, torde det enligt utredningen som regel böra upphävas av hyresnämnden.18 I rättsfallet RBD 13:83 har hyresnämnd och bostadsdomstol i en villkorstvist enligt hyreslagen ansett ett depositionsvillkor oskäligt. Hyresförhållandet avsåg en flygelbyggnad på en gård och hyres- värden ville ha in följande villkor i avtalet: 17Se SOU 1981:77 Hyresrätt 3, s. 23. 18Se SOU 1981:77 Hyresrätt 3, s. 23. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Till säkerhet för hyresgästens förpliktelser enligt detta kontrakt skall kontant kr tiotusen (10 000) deponeras å i hyresvärdens namn öppnad bankräkning, varav upplupen ränta för år skall tillfalla och lyftas årli- gen av hyresgästen. Särskilt depositionskvitto skall utfärdas av hyres- värden. I målet upplystes att depositionen var avsedd att gardera hyresvär- darna för skador på huset och även utgöra en säkerhet, om hyres- gästerna skulle komma på obestånd och inte kunna betala hyran. Vidare uppgavs att klausulen inte var tillkommen i det aktuella hyres- förhållandet utan gällde mot alla hyresgäster på gården och att så- dana klausuler använts . , vars bedömning delades av Bostadsdomstolen, ansåg att det väl kunde finnas situa- tioner när kanske en hyresvärd med visst berättigande kunde ha rätt att säkerställa sig genom att betinga sig en depositionsavgift. Villkoret måste emellertid i allmänhet betraktas som oskäligt och framför allt hade inte några omständigheter framkommit i detta hyresförhållande som gjorde det berättigat. I fall där hyresvärden är näringsidkare och hyresgästen att anse som konsument har liknande villkor om deposition bedömts som oskäliga. har i ett beslut (D 1/78) vid vite förbjudit en hyresvärd att vid uthyrning av bostads- lägenhet till konsument för huvudsakligen enskilt bruk i fortsätt- ningen använda följande (eller väsentligen samma) villkor: Hyresgästerna har hos hyresvärden deponerat kr 500:- (femhundra kro- nor), vilket belopp hyresvärden äger rätt att ta i anspråk och låta städa lägenheten efter hyresgästernas avflyttning i fall hyresgästerna själva ej utfört flyttningsstädningen. Villkoret ansågs oskäligt enligt lag om avtalsvillkor i kon- sumentförhållanden (numera ersatt av lagen 1994:1512 om avtals- villkor i konsumentförhållanden). Visserligen kunde enligt dom- stolen sägas att syftet med villkoret var gott, genom att övriga hyres- gäster därmed inte skulle behöva få hyran höjd till följd av att hyres- värden på måste söka täckning för extra kostnader i sin uthyrningsverksamhet som hyresgästers uteblivna städning kunde medföra. Å andra sidan måste dock enligt domstolen kravet, som domstolen ansåg utgöra ett icke obetydligt belopp, för många hyres- gäster kännas betungande, i synnerhet som det kunde dröja innan hyresgästen fick tillbaka sina pengar. Med hänsyn till detta och till att det gällde säkerhet för fullgörandet av en för hyresgästen Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. enligt hyreskontraktet åvilande biförpliktelse av förhållandevis ringa betydenhet ansåg domstolen att villkoret inte borde accepteras i nor- mala hyressituationer, dvs. när fråga är om ordinära hyreslägenheter avsedda för hyresgäster i allmänhet. Fastighetsägarna har lämnat riktlinjer för användningen av deposition som säkerhet för förpliktelser i bostadshyresförhåll- anden.19 I riktlinjerna framgår särskilt att om tveksamhet finns be- träffande hyresgästens betalningsförmåga, kan hyresvärden ställa krav på särskild säkerhet för hyresbetalningarna. Säkerhet bör inte krävas slentrianmässigt utan endast när detta, med tillämpning av god sed på hyresmarknaden, kan anses sakligt motiverat på grund av den enskilde hyresgästens förhållanden. Andra anledningar som anges är om det finns skäl att misstänka att hyresgästen skulle komma att åsidosätta sin vårdnadsplikt, skada lägenheten eller ut- sätta den för onormal förslitning. Då skulle det vara motiverat att ställa krav på säkerhet för eventuellt skadestånd till följd av skador på lägenheten eller vad som hör till denna. 5.3Utvecklingen sedan lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft 5.3.1Utbudet av bostäder på privatuthyrningsmarknaden Någon offentlig statistik kring hur utbudet av bostadsrättslägen- heter, lägenheter i en- eller tvåfamiljshus, ägarlägenheter eller andra ägda boenden har utvecklats sedan lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft finns inte att tillgå. Frågan kring hur denna statistik ska kunna förbättras utreds förnärvarande av Stadskontoret20 Marknaden för upplåtelser av ägda bostäder är informell och upp- låtelserna registreras inte av någon myndighet. har emellertid utifrån en analys av annonsdata från annonseringstjänsterna Blocket och Bostad undersökt ut- budet av såväl hyreslägenheter som bostadsrättslägenheter för upp- låtelse i andra hand samt rum för upplåtelse. Man har också kom- pletterat med en enkätundersökning. Den information har analyserat avser annonser avse- ende upplåtelser –2014. 19Se Fastighetsägarna Etiska nämnds uttalande . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. är okänd, men har, bl.a. med stöd av uppskattningar från , anfört att antalet uthyrningar kan ligga mellan 100 000–150 000 lägenheter . Då ingår både andra- handsuthyrningar av hyreslägenheter som hyrs ut enligt hyreslagen och de privatbostäder som hyrs ut enligt privatbostadslagen. I det material som har bedömt har antalet bostadsrätts- lägenheter som hyrdes ut ökat från 13 091 lägenheter till 14 2014. ökade andel av bostads- rättsuthyrningen . är nästan hälf- ten av alla bostadsrätter på andrahandsmarknaden belägna i Stor- . Bilden är annorlunda rörande utbudet av hyresrätter. Enligt Bo- verket minskade utbudet från 22 092 lägenheter till 18 2014. Mer än hälften av alla hyresrätter som hyrs ut i andra hand finns utanför storstadsområdena och andelen är oförändrad . Även uthyrningen av rum har minskat; minskade den från 7 767 till 5 898 uthyrningar. Huvud- delen av uthyrningarna återfinns i . Enligt steg medelvärdet för det totala antalet uthyrda bostadsrättslägenheter efter att lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft , från 453 till 618 lägenheter . Bortsett från , där uthyrningarna minskade, ökade antalet uthyrningar i varje kommun. Uppgifter från andra myndigheter och intressenter analys av marknaden i fråga om utbud har begränsats till hyreslägenheter, bostadsrättslägenheter och rum för uthyrning. I syfte att komplettera bilden av de effekter på marknaden för uthyrning av ägt boende som lagen om uthyrning av egen bostad kan ha haft har utredningen hämtat in ytterligare uppgifter. Vid samtal med en intresseorganisation för husägare, (Villaägarna), har framkommit att lagen om uthyrning av egen bostad har väckt ett stort intresse hos organisationens med- lemmar. Villaägarna erbjuder juridisk rådgivning till sina medlems- hushåll och har märkt av en stor ökning i antal förfrågningar som har anknytning till uthyrning av rum och hus med tillämpning av Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. den nya lagen. Frågorna från medlemmarna rör främst hyressätt- ningsmodellen i lagen om uthyrning av egen bostad och hyresgäs- tens besittningsskydd. Villägarna har dock ingen närmare uppgift om vilken effekt lagen om uthyrning av egen bostad har haft på antalet upplåtelser av lägenheter i en- och tvåfamiljshus eller del av sådana hus. Flera av de bostadsrättsorganisationer som utredningen har varit i kontakt med, Bostadsrätterna och , har inte till- gång till statistik eller närmare uppgifter om antalet upplåtelser av bostadsrätter som görs eller om den utveckling som skett sedan lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft. En större organi- sation på marknaden, , hanterar dock den ekonomiska förvaltningen för bostadsrättsföreningar som är anslutna till organi- sationen. Förvaltningen omfattar cirka 175 000 bostadsrättslägen- heter. I den mån medlemsföreningarna har valt att låta administrera även andrahandsupplåtelser av bostadsrättslägenheter, framgår detta av register. Antalet hos organisationen registrerade andrahandsupplåtelser har ökat –2015. Antalet andrahandsupplåtelser i föreningar kopplade Åren 2010–2015 Jämförelsevis ska nämnas att antalet bostadsrättslägenheter uppgick till drygt en miljon.21 21 Enligt siffror från SCB fanns det 82 107 bostadsrättslägenheter i friliggande en- och tvåbostadshus, samt par-, rad- och kedjehus (exklusive fritidshus), 967 953 bostadsrätts- lägenheter i flerbostadshus, 10 430 bostadsrättslägenheter i övriga hus 4 154 bostadsrätts- lägenheter i specialbostäder. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. När privatpersoner hyr ut småhus, ägarlägenheter, bostadsrätter eller hyresrätter med överskott, redovisas överskottet som inkomst av kapital i inkomstdeklarationen. Vid redovisning av hyresintäkter från andrahandsupplåtelse av bostadsrätt eller hyresrätt får två av- drag göras, ett schablonavdrag på och ett avdrag för avgifter till förstahandshyresvärden eller bostadsrättsföreningen. Vid redovisning av hyresintäkter från uthyrning av småhus får ut- över schablonavdraget göras avdrag av bruttointäk- terna. Endast överskottet, efter avdrag, tas upp i deklarationen. En privatperson som inte uppvisat större överskott än schablonavdraget har således inte deklarerat för inkomsten och syns därför inte i den redovisade statistiken. Tabell 5.2 Deklarerat överskott av hyresintäkter vid uthyrning av privatbostad under taxeringsåren 2010–2016 Belopp (kronor) Schablonavdrag (kronor) 1 436 856 309 1 467 554 230 1 441 516 302 1 524 009 788 1 265 777 803 1 355 977 410 1 542 213 389 Schablonavdraget höjdes års deklaration (inkomstår 2013) från till vilket kan förklara nedgången . genomförde en undersökning tillsammans med TNS om privatuthyrning. Deras uppskattning var att av de som ägde en bostad hyrde ut hela eller delar av den . De ställde också frågan och fick svar att skulle hyra ut men att det fanns ett visst intresse hos . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. slutsatsen att nivån på andrahandsuthyrning nog skulle ligga kvar på . De undersökte också om svenskarna kände till regelförändringarna och fann att färre än hälften kände till att reglerna och schablonavdraget ändrades . 5.3.2Hyresnivåer vid uthyrning av ägda bostäder Den största nyheten i lagen om uthyrning av egen bostad utgjordes av den hyressättningsmodell som den som hyr ut en ägd bostad får tillämpa. I de fall lagen om uthyrning av egen bostad är tillämplig får hyran sättas efter en kapitalkostnadsprincip med tillägg för drifts- kostnader i stället för enligt bruksvärdesprincipen. Det är givetvis av stort intresse att undersöka hur hyresnivåerna vid upplåtelser av ägda boenden har påverkats av dessa regler. 5.3.3Hyresnivåer och kopplingen till marknadsvärdet En tillämpning av hyressättningsmodellen i lagen om uthyrning av egen bostad leder till olika resultat i fråga om den hyra som hyres- värden har rätt att ta ut för bostadsrättslägenheter, ägarlägenheter eller småhus som vid en jämförelse i övrigt kan vara likartade. Av- görande för hyresnivån är nämligen bostadens marknadsvärde. På marknaden för ägt boende är det inte ovanligt att lägenheter i attrak- tiva områden säljs till höga priser, eftersom många köpare värde- sätter sådana lägenheters egenskaper. Bostadens läge kan ha en väl- digt stor påverkan på dess värde. På hyresmarknaden fluktuerar hyran för likartade lägenheter inte på samma sätt utifrån lägenhetens läge och vid en hyresprövning tillmäts bostadens läge ofta mindre vikt än vid överlåtelse av bostad. Av tillgänglig statistik framgår att den genomsnittliga bostads- rättslägenheten som såldes i landet var 63 kvadrat- meter stor och kostade . En genomsnittsvilla () kostade 2,9 miljoner kro- nor. En genomsnittslägenhet i kostade och en genomsnittsvilla i . I kostade en genomsnittlig bostadsrätt och den genom- snittliga villan i . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. bostadsrättslägenhet i kostade och den genomsnittliga villan 1,5 miljoner kronor.22 För att åskådliggöra hur en tillämpning av bestämmelserna för hyres- bestämning vid upplåtelser av ägda boenden kan leda till olika resul- tat har utredningen tagit fram ett par exempel som baseras på de genomsnittliga marknadsvärdena för bostadsrätter i olika delar av landet. Hyressättningsmodellen i lagen om uthyrning av egen bostad innebär att hyresvärden utöver driftskostnader får tillgodogöra sig en avkastningsränta ett par procentenheter över referens- ränta. För exemplen har antagits att driftskostnaderna, inklusive avgift till bostadsrättsförening, uppgår till . En bostadsrättslägenhet har ett marknadsvärde om . Med en referensränta som uppgår till +/- 0 uppgår den avkastningsränta som hyresvärden har rätt att tillgodogöra sig till (av 5 milj. kr/12). Med tillägg för driftskostnader uppgår den hyra som hyresvärden har möjlighet att ta ut enligt lagen om uthyrning av egen bostad till uppskattnings- vis . För genomsnittslägenheten om innebär det en hyra om per kvadratmeter och år. En bostadsrättslägenhet har ett marknadsvärde om . Hyresvärden har i detta exempel rätt att tillgodogöra sig en avkast- ningsränta om (av 0,9 milj. kr/12). Med tillägg för driftskostnader uppgår den hyra som hyresvärden har möjlighet att ta ut enligt lagen om uthyrning av egen bostad till uppskatt- ningsvis . För genomsnittslägenheten om innebär det en hyra om per kvadratmeter och år. 22 , statistik för . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. En bostadsrättslägenhet har ett marknadsvärde om . Hyresvärden har i detta exempel rätt att tillgodogöra sig en avkastningsränta om (av 2,4 milj. kr/12). Med tillägg för driftskostnader uppgår den hyra som hyresvärden har rätt att ta ut enligt lagen om uthyrning av egen bostad till uppskatt- ningsvis . För genomsnittslägenheten om innebär det en hyra om per kvadratmeter och år. Effekter av ett förändrat ränteläge Hyressättningsmodellen i lagen om uthyrning av egen bostad har utformats så att rättstillämpningen kan anpassas till ränteläget om de ekonomiska förutsättningarna ändras. För exemplen ovan inne- bär det att om referensräntan i stället uppgår till skulle den hyra som hyresvärden har möjlighet att ta ut i exempel 1 uppgå till uppskattningsvis (av 5 milj. kr/12 + driftskostnader), i exempel 2 till uppskattningsvis (av 0,9 milj. kr/12 + driftskost- nader) och i exempel 3 till (av 2,4 milj. kr/12 + driftskostnader).23 Olika hyresnivåer i flerbostadshus beroende på upplåtelseform Det är inte ovanligt att flerbostadshus, som uppförts för upplåtelser av lägenheter med hyresrätt sedermera har övertagits av bostads- rättsföreningar vid ombildningar. Vanligtvis upplåts de flesta lägen- heter efter en sådan ombildning med bostadsrätt men det är relativt vanligt att några lägenheter förblir hyresrätter. När lägenheter sedan hyrs ut i andra hand bestäms hyran utifrån två olika regelverk. Hyran för hyresrätterna bestäms enligt hyreslagens regler om bruks- värdeshyra. För bostadsrätterna gäller att hyran bestäms enligt lagen om uthyrning av egen bostad. 23 För enkelhetens skull har antagits att marknadsvärdet för exempellägenheterna är oföränd- rat vid olika räntelägen. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Vid andrahandsuthyrning av liknande lägenheter kan alltså en tillämpning av lagen om uthyrning av egen bostad jämfört med hyreslagen medföra stora skillnader i hyresnivåer beroende på upp- låtelseform. Hyran för hyresrätter bestäms utifrån bruksvärdet, bo- stadsrätter utifrån marknadsvärdet och referensränta. 5.3.4Boverkets bedömning av hyresnivåerna på andrahandsmarknaden har utifrån en analys av annonsdata från annonserings- tjänsten Blocket bedömt hyresnivåerna på andrahandsmarknaden –2015.24 De har jämfört annonsdata för upplåtelser av hyresrätter och bostadsrätter i andra hand samt upplåtelser av rum. Eftersom analysen bygger på annonsdata är det inte säkert att det speglar antalet faktiska uthyrningar eller faktiska hyror. Analy- sen har därför gjorts under antagande att (1) data över uthyrningar har samma fördelning som marknaden i stort och speglar marknads- utvecklingen, (2) faktorer såsom boendetid och återannonsering är konstanta och har inte påverkat antalet annonser och (3) andra- handshyror förhandlas i låg utsträckning och annonserade hyror därför ger en korrekt bild av sluthyror. Totalt sett noterar att hyrorna vid andrahandsupplåtel- ser av bostadsrättslägenheter har ökat . Ut- vecklingen har emellertid varit betydligt långsammare i jäm- fört med övriga storstadskommuner medan har haft den snabbaste utvecklingen.25 Jämförelsevis har utvecklingen av hyrorna vid andrahandsupplåt- elser av hyresrätter total sett varit långsammare än för andrahands- upplåtelser av bostadsrättslägenheter. Hyresutvecklingen för uthyrningsrum tycks ha en större sprid- ning än andrahandshyrorna för hyresrätter och bostadsrätter. har den högsta hyresökningen och den lägsta. 2013 hade den högsta ökningen. analys visar att ökade hyres- nivåerna vid annonsering av upplåtelser i andra hand av bostads- 24Se , utbud och institutioner, 2015:39. 25Boverket har här jämfört sex storstadskommuner, , , , , och . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. rätter, hyresrätter och upplåtelser av rum med 43, . Perioden efter det att lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft, t.o.m. , var den månadsvisa ökningstakten högre för upplåtelser i andra hand av hyresrätter och upplåtelser av rum jämfört med perioden t.o.m. . Hyresutvecklingen vid andrahandsupplåtelser av bostadsrättslägen- heter var däremot ungefär densamma under båda perioderna. Det tycks inte finnas ett tydligt ”hopp” uppåt i data till följd av hyresökningar i samband med att den nya lagen trädde i kraft . Vidare tycks utvecklingen för bostadsrätter och hyresrätter vara lika. Att det inte finns ett plötsligt språng i hyresindex i samband med den nya lagen kan vara en indikation på att hyrorna på andra- handsmarknaden främst har utvecklats som en följd av samspelet mellan efterfrågan och utbud på bostadsmarknaden. Enligt visar data att andrahandshyran för hyresrätter är lägre än bostadsrättshyran.26 Enligt tycks vidare andra- handshyrorna för bostadsrätter ligga lägre än den högsta tillåtna nivån för den kostnadsbaserade hyressättningen.27 Andrahandshyrorna har enligt verket alltså inte avvikit från de ramar som lagen om uthyr- ning av egen bostad anger. Det är endast i som andrahands- hyrorna har legat nära vad som är tillåtet enligt lagen. Dock tycks det enligt vara ett resultat av en låg kostnadsbaserad hyra och inte en hög hyresnivå i absoluta tal. 26Boverkets resultat bygger på data för sammanlagt 29 kommuner, varav 25 i . Övriga kommuner är , , , och . 27Boverket har vid sina beräkningar antagit att hyresvärden har rätt att ta ut en avkastnings- ränta om av bostadens marknadsvärde. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Figur 5.1 Andrahandshyra efter upplåtelseform och område, ett rum och kök, kronor Tak för kostnadsbaserad hyra Källa: Valueguard, . Figur 5.2 Andrahandshyra efter upplåtelseform och område, två rum och kök, kronor Tak för kostnadsbaserad hyra Källa: Valueguard, . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Figur 5.3 Andrahandshyra efter upplåtelseform och område, tre rum och kök, kronor Tak för kostnadsbaserad hyra Källa: Valueguard, . Med undantag för och är det enligt statistiskt säkerställt att andrahandshyrorna för bostadsrätter har ökat i en snabbare takt efter att den nya lagen trädde i kraft jämfört med innan. Hyresutvecklingen är liknande för uthyrning av hyres- rätter i andra hand och för uthyrda rum. Det är endast i kommun som inte sett en statistiskt säkerställd ökning av hyran för hyresrätter. har i rapporten sammanfattningsvis anfört att det är tydligt att hyrorna på andrahandsmarknaden, generellt sett, har ökat snabbare efter att lagen om uthyrning av egen bostad trädde 2013. Däremot anser inte att det är säkerställt att det är den nya lagen som har orsakat den snabbare hyresökningstakten. Mellan och ökade bostads- rättspriserna i nominella och reala termer, vilket motiverar en motsvarande ökning av den kostnadsbaserade hyran. ökade andrahandshyrorna mellan . Hyresökningen var alltså mindre eller i paritet med vad den borde ha varit givet prisökningen. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Någon offentlig hyresstatistik som baseras på faktiska hyresnivåer för enskilda lägenheter som upplåts i första hand finns inte att till- gå. () tillhandahåller emellertid uppgif- ter ur en urvalsundersökning som bygger på ett sannolikhetsurval.28 Enligt de av SCB presenterade siffrorna uppgick den genomsnitt- liga hyran i till per kvadratmeter och år. I och andra kommuner med mer än 75 000 invånare var motsvarande siffra per kvadratmeter. Det kan konstateras att hyrorna har stigit i landet . SCB har också presenterat siffror avseende hyresnivåerna i landets sex största kommuner som tyder på det. Enligt dessa siffror uppgick hyran i till i genomsnitt per kvadratmeter och år. SCB:s siffror tyder på att den all- männa hyresnivån har gått upp även i de flesta övriga stora kom- muner i landet jämfört med år 2014.29 5.3.6Prövning av hyresvillkor i hyresnämnden Vid landets hyresnämnder har sedan lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft 18 ärenden registrerats där lagen om uthyrning av egen bostad varit tillämplig. Av dessa har (per ) tre ärenden avgjorts i sak och 13 ärenden skrivits av antingen på grund av återkallelse eller på grund av att parterna träffat en förlik- ning. Två ärenden har ännu inte avgjorts. Nedan följer en kortare genomgång av ärenden som har avgjorts i sak. har i ett avgörande beträffande uthyrning av en villa funnit att hyran skulle fastställas till en 3-procentig andel av marknadsvärdet jämte ett påslag om för att bestämmas till ett belopp som inte påtagligt överstiger skälig avkastning på värdet av fastigheten. Parterna hade avtalat en månadshyra om . Mark- nadsvärdet på fastigheten var . Beräknat enbart på mark- nadsvärdet skulle hyran vara (referensräntan var vid tillfället ). Med ett tillägg om bestämdes hyran till (i beslut i ärende 507-14). 28De redovisade talen är således skattningar varför hänsyn måste tas till osäkerheten i dessa då slutsatser dras, se SCB:s hemsida. 29Enligt SCB uppgick den genomsnittliga hyran och kvadratmeter i till , i kommun till , i till , i till , i till och i till . Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. har i ett avgörande beträffande uthyrning av en villa avslagit hyresgästens ansökan om fastställande av hyresvillkor. Parterna hade beträffande en villa med en boyta om avtalat en hyra om . Bostadens mark- nadsvärde bestämdes till (detsamma som inköpspriset). Med en skälig avkastningsränta om (referensräntan var vid tillfället ) och med tillägg för driftkostnader om fastställdes hyran till . Eftersom en lägre hyra följde av parternas avtal lämnades hyresgästens ansökan utan bifall (Hyres- nämndens i beslut i ärende 1860-14).