sou · H4B371 · 2017-01-01 00:00:00 — Förtidsröstningen påbörjas tidigast före valdagen och pågår till och med valdagen (10 kap. 2 § första stycket vallagen). För de väljare som befinner sig utomlands finns möjlighet att rösta på vissa svenska utlandsmyndigheter. bestämmer, efter samråd med , hos vilka utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler (4 kap. 25 § vallagen). För röstning vid utlandsmyndighet påbörjas röstningen tidigast före valdagen och får pågå så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos senast dagen före valdagen (10 kap. 2 § andra stycket vallagen). Varje kommun ska alltså se till att det finns lämpliga lokaler för röstmottagning. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. (4 kap. 20 § andra stycket vallagen.) I val som gäller hela landet ska kommunerna även se till att det finns röstningslokaler. Det ställs vissa krav på vallokaler och röstningslokaler bl.a. i fråga om lokalisering och tillgänglighet. (4 kap. 20 § första stycket samt 21 och 22 §§ vallagen.) Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas lämpliga röstningslokaler enligt samma krav som vid ett ordinarie val (4 kap. 23 § första stycket vallagen). Enligt andra och tredje styckena i samma paragraf ska det i övriga kommuner finnas minst en lämplig röstningslokal. Dessa kommuner senast efter beslut om omval meddela var och när röstning inom kommunen kan ske. Det är röstmottagarna som ansvarar för ordningen i vallokalerna och röstningslokalerna (8 kap. 4 § vallagen). Väljare som inte kan ta sig till ett röstmottagningsställe bl.a. på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder kan rösta genom bud (7 kap. 4 § vallagen). En budröst får göras i ordning tidigast före valdagen vid ordinarie val. Vid andra val får en budröst göras i ordning tidigast före valdagen. (7 kap. 6 §§ vallagen.) I 7 kap. 3 a § vallagen finns också bestämmelser om möjlighet att rösta genom ambulerande röstmottagare för väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte kan ta sig till ett röstmottagningsställe. Väljare utomlands kan brevrösta, liksom de väljare som vistas ombord på ett fartyg i utrikes fart. Brevröster får göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val än ordinarie val får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. (7 kap. 11 och 12 §§ vallagen.) I 7 kap. 2 och 3 §§ vallagen regleras hur en väljare gör i ordning sin röst. Väljaren ska ta en valsedel och utan att vika den lägga den i ett valkuvert samt försluta kuvertet. Det ska vara en valsedel och ett kuvert för varje val som väljaren deltar i. Det föreskrivs dessutom särskilt att väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm och därefter lämna valkuverten till röstmottagarna. I 8 kap. 1 § vallagen stadgas att det ska finnas ett lämpligt antal avskilda platser (valskärmar) där väljarna kan rösta utan insyn. Vidare ska det enligt 8 kap. 2 § vallagen i anslutning till ett röstmottagningsställe finnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats för valsedlarna ordnas inne i lokalen. Väljarna ska där ha tillgång till valsedlar dels med enbart valbeteckning och dels, för de partier som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått mer än en procent av rösterna i hela landet, med parti- och valbeteckning. För de som inte uppfyller det kravet ska det vid landstings- och kommunfullmäktigeval även finnas valsedlar med parti- och valbeteckning för de partier som redan är representerade där, när det gäller röstmottagningsställen inom det landsting eller den kommun där partiet är representerat. När det gäller val till ska det finnas valsedlar med parti- och valbeteckning för varje parti som vid något av de två senaste valen till har fått mer än en procent av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti deltar med endast en valsedel. 3.1.13Räkning av röster och valets avslutning Rösträkningen i vallokalerna ska påbörjas efter att röstningen avslutats på valdagen. När denna preliminära rösträkning i vallokalen avslutats ska valmaterialet lämnas till valnämnden. Bestämmelser om detta finns i 11 kap. vallagen. efter valdagen ska valnämnden sammanträda för att granska och räkna de förtidsröster som inte räknats i vallokalerna. Om det behövs får rösträkningen fortsätta . ska sedan lämna nämndens protokoll och visst valmaterial till som gör den slutliga rösträkningen. (12 och 13 kap. Det finns bestämmelser i 10 kap. 7 § och 12 kap. 8 § vallagen om säkerhet beträffande förvaring av valsedlar som tagits emot och övrigt valmaterial, i avvaktan på rösträkning eller för det fall röstmottagning eller rösträkning avbryts. Enligt 13 kap. 6 § vallagen ska vid den slutliga rösträkningen förklara valsedlar ogiltiga om valsedlar inte har förvarats på ett säkert sätt och det kan antas att det gjorts något obehörigt med dem. I 13 kap. 7 § vallagen anges ytterligare ogiltighetsgrunder bl.a. om en valsedel saknar eller har mer än en partibeteckning, om en valsedel har en partibeteckning för ett parti som inte anmält sitt deltagande i valet, om en valsedel har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt eller om det finns mer än en valsedel i ett valkuvert. Vidare ska ett kandidatnamn på en valsedel anses obefintligt bl.a. om kandidaten inte är valbar eller om kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen (13 kap. 8 § vallagen). underrättar därefter om resultatet av ett riksdagsval eller av ett val till . Valsedlarna ska förvaras och får öppnas endast om det ska göras en ny eller fortsatt rösträkning eller vid en utvärdering av valet (13 kap. 9 och 10 §§ vallagen). och fördelar mandaten till riksdag respektive landstings- och kommunfullmäktige mellan partierna samt utser ledamöter och ersättare enligt bestämmelserna i 14 kap. vallagen. Det kan inträffa att en kandidat blir vald i mer än en valkrets, eftersom inget hindrar att en kandidat ställer upp till val i flera valkretsar. Då måste det avgöras vilken valkrets som han eller hon ska företräda samt vem som ska tillträda det mandat som kandidaten inte tillträder. Detta regleras särskilt i 14 kap. 11 § vallagen och innebär att det sker en s.k. dubbelvalsavveckling. Huvudprincipen är att kandidaten tillträder det mandat för vilket det personliga röstetalet är störst. Ersättare för den som på detta sätt dubbelvalsavvecklats blir den som står på tur att bli vald i valkretsen. När mandaten har fördelats och ledamöter utsetts ska, när det gäller riksdagsval och val till , resultatet kungöras i Post- och (14 kap. 25 § vallagen). När det gäller landstings- och kommunalval kungörs resultatet genom att protokoll läggs fram för granskning (14 kap. 26 § vallagen). Därmed är valen avslutade. I valförordningen finns också bestämmelser om rösträkningen och mandatfördelningen av administrativ karaktär. 3.2Överklagande av val och prövningen av överklaganden 3.2.1Överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val Vissa bestämmelser om överklagande av val till finns i regeringsformen. I 3 kap. 12 § anges att sådant överklagande får ske hos . Vid överklagande har dock valda riksdagsledamöter kvar sitt uppdrag tills en eventuell ändring av valet har kungjorts. ledamöter väljs efter varje ordinarie val efter att valet har vunnit laga kraft. I 15 kap. vallagen ges närmare bestämmelser om överklagande. I 3 § anges vilka beslut som får överklagas, bl.a. eller beslut att fastställa utgången av ett val. klaga det beslutet har den som enligt röstlängden haft rösträtt vid valet, ett parti som deltagit i valet och en kandidat som inte har varit upptagen i röstlängden, när det gäller frågan om förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare eller ersättare (15 kap. 4 § vallagen). Ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val ska ges in till den beslutande myndigheten (15 kap. 5 § vallagen). Överklagandet ska ges in tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades (15 kap. 6 § första stycket 5 vallagen). Den beslutande myndigheten ska möjligt efter att tiden för överklagande gått ut kungöra samtliga överklaganden och lämna dem till (15 kap. 8 § första stycket vallagen). Det är dock som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid (15 kap. 6 § andra stycket vallagen.) Den som vill yttra sig över överklagandena har möjlighet att göra det som anges i kungörelsen (15 kap. 8 § tredje stycket vallagen). Av den proposition som föregick vallag framgår att det i stort sett aldrig kommer in några yttranden. Då ansågs det dock att reglerna borde finnas kvar med hänsyn till att ett överklagande av ett val kan ses som en form av medborgartalan (prop. 1996/97:70 s. 237). Vidare ska beslutsmyndigheten skyndsamt yttra sig över överklagandena till (15 kap. 9 § vallagen). Vid prövningen har möjlighet att hämta in upplysningar från myndigheter och andra som har hjälpt till vid valet. Nämnden kan även förordna om vittnesförhör. (15 kap. 12 § vallagen.) Enligt 15 kap. 13 § vallagen ska upphäva ett val i den omfattning som det behövs och förordna om omval i den berörda valkretsen om det vid förberedande och genomförande av valet har förekommit avvikelse från föreskriven ordning eller om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. En förnyad sammanräkning kan göras i stället, eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, om rättelse kan åstadkommas på detta sätt. Beslut om omval eller rättelse förutsätter att det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Enligt förarbetsuttalanden krävs åtminstone en viss positiv sannolikhet för att ett påvisat fel har inverkat på valutgången för att felet ska leda till omval (se prop. 1974:35 s. 82). Enligt äldre bestämmelser om upphävande av val skulle förordna om ofördröjligt företagande av nytt val och då gällde vad som om allmänt val var föreskrivet. Bestämmelser om detta fanns endast i fråga om kommunalval (56 § andra och tredje styckena, vallag ) men detta antogs gälla även för riksdagsval (se . , Valrätt, 1950, s. 132). Ett omval till eller avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den berörda valkretsen vid det upphävda valet enligt 15 kap. 13 § fjärde stycket vallagen. Här kan särskilt nämnas att det numera i valkretsindelade kommuner också införts utjämningsmandat (se avsnitt 3.1.2) Arbetet med genomförande av allmänna val sträcker sig över . De första förberedelserna startar redan omkring före valdagen bl.a. med att tar fram statistik över röstberättigade för kommunernas indelning i valdistrikt och valkretsar. Valet är avslutat först efter att och har fördelat mandaten och kungjort valresultatet. Därefter löper en överklagandetid . Beskrivningar över det samlade arbetet för genomförande av val för valmyndigheterna har samlats i bilagor till detta betänkande, se Bilaga 3-5. Vallagen innehåller till övervägande del generella bestämmelser om de allmänna valen. Särskilda regler för en omvalssituation är däremot relativt få i vallagen. Således anges inte särskilt i lagen vad som ska gälla vid ett omval beträffande partiernas anmälan av kandidater. Inte heller regleras det om vad som ska gälla för röstlängder, röstkort och valsedlar vid ett omval. I väsentliga delar ställer därmed vallagen samma krav på administrationen av ett omval som av ett ordinarie val. I vissa avseenden reglerar vallagen dock specifikt förfarandet vid ett omval, t.ex. om att särskilda tidsfrister är tillämpliga. Exempelvis regleras i 1 kap. 3 § andra stycket hur valdagen ska bestämmas, i 2 kap. 1 § andra stycket när en partibeteckning senast ska registreras för att gälla vid annat val än ordinarie val, i 2 kap. 16 § att en anmälan från ett parti om deltagande i val även gäller för omval i det valet, i 2 kap. 17 § en anmälan till ett omval i annat fall ska göras samt i 15 kap. 13 § fjärde stycket att ett omval till eller endast avser det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelats den berörda valkretsen vid det upphävda valet. I ett förarbetsuttalande anges dessutom att ett samtycke enligt 2 kap. 20 § från den som kandiderar för ett parti som anmält deltagande i ett val måste lämnas på nytt vid ett eventuellt omval (se prop. 2013/14:48 s. 94). 4.2Erfarenheter från val och omval Innan det proportionella valsystemet inrättades förekom det omval i viss utsträckning. Även därefter har det förekommit omval. övertog prövningen av överklagade val är omval en sällsynt företeelse. Omval till har aldrig skett. har omval hållits vid sex tillfällen. Dessa gällde valet i , valen i och Åre kommuner , valet i kommun , valet i kommun samt valet i . I val till har omval skett beträffande valet i . Riksdagsvalet vann laga kraft när avslog de överklaganden som var hänförliga till det valet. När det gäller valen till landstings- och kommunfullmäktige fann nämnden i två fall att de fastställda valresultaten skulle upphävas. Som nämnts avsåg besluten valet till i och valet till kommunfullmäktige i . beslöt om omval i samtliga valkretsar i . När det gäller förordnade nämnden om omval i valkretsen nordöstra, dvs. i endast en av flera valkretsar inom kommunen. Omvalen ägde rum . Även allmänna val beslutades om omval. Det gällde valet till kommunfullmäktige i . Det beslutet fattades och omvalet hölls . I samband med omvalen framfördes kritik mot systemet. Det anfördes bl.a. att tiden för genomförande av ett omval bör förkortas och att det saknas stöd i vallagen för hur ett omval ska hanteras. kan i praktiken endast agera som om det vore extra val eller nyval. Det anfördes att omvalen därmed inte var omval i egentlig mening utan snarare nya val eftersom de ägde rum efter det ordinarie valet samt omfattade nya partier och nya väljare. (Se och , Vi tar om’et igen, i Omstritt omval, bokserie 55, s. Det har även diskuterats vad som var anledningen till det stora antalet överklaganden av val. En förklaring som framförts är att rapporteringen i media väckte ett intresse att överklaga samt att det var ett mycket jämnt valresultat (se 2011:1 Erfarenheter från valen , s. 24). Vidare avsåg många överklaganden brister i förfarandet vid förtidsröstningen. Den ökade 2010 och många väljare förtidsröstade under delvis nya former jämfört med den tidigare mer kontrollerade förtidsröstningen i Postens regi. Dessa förhållanden i kombination med det jämna valresultatet har också ansetts vara orsaken till de många överklagandena. (Se , Omval och andra omtagningar under , i Omstritt omval, bokserie 55, s. 39 ff.) fick vallagskommitté i uppgift att göra en översyn av delar av valsystemet (se avsnitt 3.1.1). I kommitténs uppgift ingick bl.a. att utreda frågor om utbildning av röstmottagare för att säkerställa tillförlitlighet och effektivitet i systemet. Med utgångspunkt i och redovisade erfarenheter av de allmänna valen fick utredningen även i uppdrag att se över andra delar av lagen för att göra den mer förutsebar och lättillämpad. Kommittén lämnade två betänkanden (SOU 2012:94, Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater och SOU 2013:24, E-röstning och andra valfrågor) som har lett till lagändringar i flera avseenden. 4.2.4Riksdagens tillkännagivande i frågan tillsatte en grupp inom utskottet bestående av en representant för respektive parti för att följa upp allmänna val (se Rapport över uppföljning av val, bilaga till Konstitutionsutskottens betänkande 2012/13:KU13 Snabbare omval). Gruppen skulle särskilt beakta administrativa och organisatoriska frågor som rör överklagande av val. Efter en genomgång av handläggning av överklagandena pekade gruppen på nämndens behov av resurser för att kunna möta de krav som ställs vid en stor mängd överklaganden samt på ett utbildningsbehov för röstmottagarna. Vidare ansåg gruppen att det var angeläget att framtida omval kan genomföras . En tidsfrist för genomförande av omval borde övervägas. Om omval kunde ske med i princip samma förutsättningar som vid det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra ett omval. Gruppen pekade bl.a. särskilt på möjligheten att förkorta tiden för förtidsröstning vid utlandsmyndighet och noterade även att det vid omval beslutades att röstmottagning vid utlandsmyndigheterna inte skulle ske. Det anfördes som gruppens uppfattning att det borde övervägas att införa en i författning bestämd tidsfrist för när ett omval senast ska äga rum. bedömdes behöva utrymme att vidta nödvändiga utredningsåtgärder och överväganden för att fullfölja sitt uppdrag, varför en frist borde börja löpa först efter beslut om omval. Under alla omständigheter borde enligt gruppens uppfattning regelverket anpassas så att omval kan hållas på samma förutsättningar som vid det ordinarie valet, med undantag för korrigeringar av det slaget att personer som avlidit sedan det ordinarie valet inte ska tas upp i röstlängden och inte heller som kandidater på valsedlar. delade gruppens uppfattning att det är angeläget att framtida omval kommer till stånd än som skedde allmänna val. Det ansågs därför nödvändigt att förkorta både handläggningstiden i och tiden för genomförande av ett omval. Enlig utskottet fanns det anledning att utreda förutsättningarna för omval och en författningsreglerad tidsfrist för genomförande av omval. En tidsfrist skulle kunna bidra till att öka förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist borde vara så kort som det är praktiskt möjligt. (Se a. bet. s. 10 f.) Utskottet instämde vidare i vad gruppen anfört om att med förutsättningar som är i princip desamma som vid det ordinarie valet skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta hade betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Även tiderna för brevröstning och röstning på utlandsmyndigheter borde uppmärksammas. Under alla omständigheter borde regelverket anpassas så att omval kan hållas på samma förutsättningar som vid det ordinarie valet med nödvändiga korrigeringar exempelvis beträffande avlidna personer. På så sätt skulle förutsättningarna förbättras att snabbt genomföra ett omval. tillkännagav således för regeringen som sin mening att det i ett lämpligt sammanhang borde utredas vissa frågor som rör omval (se a. bet. s. 4 och rskr. 2012/13:140). Dels borde ändrade förutsättningar för omval ses över, så att i princip samma förutsättningar för omval gäller som för det ordinarie valet. Dels borde det utredas om det är möjligt att införa en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. har redovisat sina erfarenheter års omval i Västra och i en av valkretsarna i , dels i sin årsredovisning för samt dels i rapporterna Erfarenheter från valen (2011:1) och Erfarenheter från omvalen (2012:1). Av detta underlag framgår bl.a. följande. började förbereda ett eventuellt omval . Arbetet genomfördes under stor tidspress. Alla ledtider minimerades för berörda valmyndigheter och för partierna. IT- stödet behövde anpassas för administration av val i endast en valkrets av flera när det gällde omvalet i . Det beslutades att röstmottagning inte skulle ske vid utlandsmyndigheterna. Brevröstning skulle i stället användas av väljare utomlands. Brevröstningsmaterial kunde beställas från bl.a. och kommunerna i omvalsområdena och skickades även till flera ambassader för att öka tillgängligheten till materialet. Beredskapslagret av valmaterial räckte i stor utsträckning till omvalet. Vissa produkter såsom handböcker för valnämnder och gjordes tillgängliga för nedladdning på internet i stället för att tryckas. Det ordinarie informations- och utbildningsmaterialet kontrollerades och justerades. Ett antal informationsinsatser gjordes, såsom annonser i pressen, och informationsmaterial översattes till andra språk. Det gjordes anpassningar av materialet till lättläst svenska och det togs fram information i punkt- Röstkort och röstlängder kunde distribueras . I 45 kommuner utanför omvalsområdena genomfördes förtidsröstning. An- talet förtidsröster utanför den egna kommunen uppgick till av det totala antalet väljare som förtidsröstade inom landet. Brevrösterna från utlandet uppgick till 365 stycken. Beträffande partiernas anmälan av kandidater konstaterades att bestämmelsen i 2 kap. 9 § vallagen inte anger hur länge en anmälan gäller men bestämmelsen tolkades så att en anmälan till det ordinarie valet ansågs giltig även för omvalet. Vidare tolkades 2 kap. 10 § vallagen så att partier som vid det ordinarie valet inte hade anmält kandidater och ville ställa upp i omvalet till hade möjlighet att anmäla sina kandidater till omvalet, trots att det omfattade endast en valkrets av fyra. Det kunde därmed komma att finnas valsedlar med både anmälda och icke anmälda kandidater, en ordning som i och för sig kunde ifrågasättas enligt . pekade också på att vid omvalet i nominerade partierna kandidater som redan var utsedda till ledamöter i någon av de valkretsar som inte omfattades av omvalet. Dessa kandidater kunde därmed inte utses till ledamöter, trots att de var nominerade. Beträffande omvalet till har anfört sammanfattningsvis följande (se rapport 2015:1 Erfarenheter från valen 2014–2015 och årsredovisning 2015). Valdagen, , bestämdes efter samråd med . Valadministrationens gemensamma IT-stöd anpassades till omvalssituationen. Utbildningsmaterial för och valnämnder uppdaterades liksom blanketter och valmaterial. Informationsmaterial togs fram. Det gjordes översättningar av materialet och det anpassades för teckenspråk, punktskrift och lättläst svenska. Röstkorten togs fram och kunde distribueras före valdagen. Det beslutades i samråd med att röstmottagning vid utlandsmyndigheterna inte skulle anordnas. Brevröstningsmaterial för eventuella röstberättigade utomlands producerades. Sammanlagt avgavs tre brevröster, varav två underkändes såsom för sent inkomna. I 16 kommuner utanför ordnades förtidsröstning. Totalt förtidsröstade 18 väljare. Den totala kostnaden för kommunerna som höll förtidsröstning uppgick till nästan . fanns även på plats vid valnämnds preliminära rösträkning efter valet samt vid fastställande av valresultatet. har också samlat sina erfarenheter i rapporten av prövningen av överklaganden allmänna val (dnr 13-2011). I rapporten ifrågasätts bl.a. om kungörelseförfarande i Post- och är det mest effektiva sättet att tillkännage valresultatet vad gäller riksdagsvalet. Det väcks även frågor om behovet av att kungöra de överklaganden som kommer in samt möjligheten för medborgarna att yttra sig över överklagandena, eftersom det i princip inte förekommer att någon yttrar sig. Förändringar i arbetsformer och tillförande av resurser till myndigheten borde också förkorta handläggningstiden i nämnden. framhåller vikten av att upprätthålla de höga krav som ställs på utredningen vid handläggningen av överklaganden som det är mycket angeläget att besluta i ärendena. Målsättningen bör enligt nämnden vara att handläggningen av överklagandena av under valåret. 4.2.7Länsstyrelsen i läns och kommuns erfarenheter Utredningen har vid besök hos i och inhämtat synpunkter och erfarenheter från val och omval . Sammanfattningsvis framkom följande. I personalstyrka ingick 100–120 personer till omvalet och de flesta fick rekryteras externt. Administrationen kring omvalet krävde i princip samma åtgärder som vid det ordinarie valet för . Att starta upp hela IT-systemet för valadministrationen tog mycket resurser i anspråk. Vidare krävdes det utbildning för personalen eftersom de flesta inte arbetar med valfrågor annars, inte ens de som är anställda på . Vidare mötte det svårigheter att hitta en lämplig lokal där arbetet kan utföras, såväl när det gäller utrymme som logistik. Därtill måste lokalen vara värdemässigt neutral, olika lokaler i t.ex. Folkets husbyggnader kunde inte an-