sou · H5B332 · 2017-03-31 00:00:00 — Användning av metoden innebär att produktgruppen i fråga genomgår en bedömning i tre steg. Förslag till centrumets inriktning 1.Relevans (R) bedömer vilken miljörisk som finns för användningen av produkten och hur omfattande den är. Likt Göteborgsmodellen (se bilaga 2) är ämnenas inneboende egenskaper, volymer i sam- hället och exponering för hälsa och miljö centrala i bedömningen. 2.Potential (P) bedömer möjlighet för riskminskning för produkten. Här vägs även tekniska och ekonomiska aspekter in. En förutsätt- ning för substitution är att likvärdiga alternativ finns tillgängliga och att utbytet kan ske till en rimlig ekonomisk kostnad. Vissa an- vändningar kan vara mycket relevanta för substitution men saknar alternativ. Även om det blir svårt att få till en substitu- tion är det viktigt att inkludera behovet av nya alternativ i analysen. En bedömning görs också av den potentiella miljövinsten för att få en uppfattning om vad en substitution skulle kunna leda till i fram- tiden. 3.Styrbarhet (S) bedömer om och i vilken utsträckning som cent- rumets verksamhet kan påverka marknaden. I denna del utvärderas bland annat om det finns ett intresse för substitution bland olika aktörer och hur konkurrensen på marknaden ser ut. Att använda sig av en metod för att utvärdera olika tänkbara ämnes- eller produktgrupper säkerställer att de får en likvärdig bedömning. Det medför också att det blir transparent vad Substitutionscentrumet grundar sina prioriteringar på och i slutändan goda förutsättningar att driva en riktad substitutionsverksamhet riktad mot strategiska pro- duktgrupper. När Substitutionscentrumet genomfört analysen och identifierat en strategisk produktgrupp som är Relevant (avseende volym, farlighet och exponering), har Potential (tekniskt och ekono- miskt) och är Styrbar (marknadsmässigt påverkbar) så har utredningen identifierat några olika tillvägagångssätt för centrumet att gå vidare med. Det är inte ovanligt att miljöarbetet stannar vid slutsatserna i en bra analys. Utmaningen är att komma vidare och utifrån de förändrings- möjligheter som identifierats försöka få processen i rörelse. Utred- ningen har identifierat tre sätt för Substitutionscentrumet att komma vidare beroende på vad RPS-analysen visar: Förslag till centrumets inriktning 1.Matchning mellan tillverkare, inköpare och upphandlare, samt att skapa genvägar mellan handlande företag och kemiindustrin. 2.Stöd till strategisk leverantörskontroll inom det specifika produkt- området, 3.Kanalisera behov av nya alternativ till relevant del av forsknings- samhället, alternativt ta initiativ till att offentliga verksamheter genomför innovationsupphandlingar. 4.3.2Matchning mellan tillverkare, inköpare och upphandlare Utredningen konstaterar att marknadskrafterna i många fall inte på egen hand förmår att driva produktutvecklingen så att användningar av farliga ämnen som innebär en potentiell risk helt fasas ut och sub- stitueras. erfarenheter visar att en oberoende aktör kan ha goda förutsättningar att hjälpa processen framåt genom dialog med nyckelaktörer på marknaden (se bilaga 2 om Göteborgsmodellen). Tillverkarna behöver övertygas om att det finns en marknad för hälso- och miljöanpassade produkter, eller åtminstone en fördel med att utveckla sådana. Parallellt måste användarna övertygas om att det är viktigt att välja dessa produkter och att de har en god funktion. I praktiken handlar mycket av detta om matchning, en slags kopp- lingsverksamhet, där intresserade tillverkare paras ihop med moti- verade användare. Arbetet fokuserar sedan på att stödja tillverkarna med kunskap om vad som bedöms som hälso- och miljöfarligt sam- tidigt som användarna ges trovärdig information om att det man prövar verkligen har en bättre hälso- och miljöprestanda. Från tidigare erfarenheter kan vi notera att tillgången till test- möjligheter av både miljöegenskaper och teknisk funktion varit en framgångsfaktor. Utvärderingar har även understrukit vikten av opar- tiskhet när det kommer till testning. Vidare konstateras att centrumet så långt det är möjligt ska tillhandahålla testresultat så att den är lätt åtkomlig för olika konsument- och användargrupper. Ett viktigt steg i arbetet är att få fram de goda exemplen, ämnen eller produkter som är bättre ur hälso- och miljösynpunkt, som har en bra funktion men inte är orimligt mer kostsamma för kon- sumenten än de som ska bytas ut. Därefter finns flera möjliga vägar att stimulera en bred substitution. Några exempel är miljömärkning, Förslag till centrumets inriktning tekniska standarder, ekonomisk styrning, branschöverenskommelser, myndighetsstyrd konsumentinformation, olika företagsåtaganden via miljöcertifiering etc. När realistiska alternativ väl finns på plats för- bättras även förutsättningarna för regering och riksdag att införa skarpa ekonomiska styrmedel eller nationella begränsningar alternativt föreslå reglering på EU-nivå. Skapa genvägar mellan handlande företag och kemiindustrin Ett annat sätt att åstadkomma ökad dialog i leverantörskedjan handlar om att skapa genvägar mellan företag nedströms och uppströms, mel- lan handlande företag, kemiindustri och basindustri. Substitutions- centrumet kan bidra till att skapa genvägar inom leverantörskedjan genom att agera språkrör och kanalisera nedströmsaktörernas behov direkt till kemiindustrin. Utredningen visar att företrädare från såväl kemiproducenter som handlande företag långt ner i leverantörskedjan ser en fördel med att i större utsträckning få möjlighet att kommunicera med varandra di- rekt, utan mellanliggande leverantörssteg. När sådan samverkan skett spontant har det gett goda resultat. Detta menar både kemiföretag och handlande företag som utredningen träffat. Kemiproducenterna får större förståelse för handlande företagens behov och önskemål och kan i många fall möta efterfrågan. I praktiken tycks dock detta inte ske i någon stor utsträckning. Den generella bristen på tid och resurser hos små och medelstora företag är en del av förklaringen. De saknar också tillräckliga kunska- per för att kunna beskriva vad de behöver och vad de inte vill ha. Även om de hade kemikalieteknisk kompetens så skulle det finnas andra hinder, långa leverantörskedjor är ett sådant exempel. Ytterligare ett problem handlar om skillnaden i storlek. Även stora svenska hand- lande företag är i regel för små för att kemiindustrin ska vara intres- serad av en dialog. Sammantaget ger detta dåliga förutsättningar för den typ av direktdialog som både kemiindustri och handlande företag efterlyser. Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet överväger förut- sättningarna att agera länk mellan nedströmsaktörer och kemiindust- rin. Det handlar om att samla små och medelstora handlande företag och utifrån en strategiskt utvald produktgrupp föra deras talan som Förslag till centrumets inriktning neutral part i förhållande till kemiproducenterna. Substitutionscent- rumet skulle på så sätt fungera som språkrör och kontaktyta där hand- lande företag och kemiindustrin kan mötas. En drivkraft för kemi- företagen att delta är det kan innebära en konkurrensfördel att genom dialog få ökad kunskap om vad kunder längre ner i leverantörskedjan efterfrågar. får handlande företagen bättre förutsättningar att leva upp till kraven enligt Reach och andra EU-lagstiftningar. Eftersom centrumets organisation bygger på oberoende i förhål- lande till konkurrerande företag kan eventuellt konfidentiell informa- tion hanteras med sekretess inom centrumets verksamhet. 4.3.3Samverkan kring strategisk leverantörskontroll Om RPS-analysen, i avsnitt 4.3.1, visar att det finns bättre och sämre alternativ men att leverantörskedjorna är långa och komplexa så kan det vara svårt att lyckas med matchning enligt avsnittet ovan. I dessa fall kan centrumet i stället understödja strategisk leverantörskontroll inom det specifika produktområdet. Exempelvis genom samordning av stickprovstester eller underlättande av egenkontroll. När svenska företag beställer varor från leverantörer utanför EU blir de enligt kemikalielagstiftningen ansvariga för varans kemikalie- innehåll. Utredningen visar att företag i ett flertal branscher rutin- mässigt låter göra stickprovskontroller av kemiskt innehåll i varor de köper in. Stickprovskontrollerna ingår som en del av företagens kva- litetssäkringsprocess. Textilbranschen är ett exempel där leverantörskedjorna är kom- plexa och där samverkan kring strategisk leverantörskontroll kan bli aktuellt. Utredningen konstaterar att många svenska företag har byggt upp långvariga relationer med sina leverantörer och i perioder även använder samma leverantörer som sina konkurrenter (i vissa fall kän- ner de till detta, i andra fall inte). Detta öppnar för möjligheten till strategisk företagssamverkan kring testresultat kopplat till produkt- typ, material, och leverantör. Genom att samla anonymiserade stickprovresultat och göra dessa sökbara och tillgängliga för deltagande företag ökar kunskapen och kompetensen bland nedströmsföretag. Varje enskilt företag behöver på så sätt inte testa samma leverantör på samma produktgrupp. Med en ökad samverkan ökar kunskapen om ämnesförekomst per mate- Förslag till centrumets inriktning rial och tillverkningsland. Sammantaget bidrar det till att överbrygga det en del av det strukturella informationsunderskott som handlande företag (långt ner i leverantörskedjan) har gentemot tillverkande företag (högre upp i leverantörskedjan). Att överkomma detta infor- mationsgap är en förutsättning för att kunna ställa relevanta krav vid inköp och öka substitutionen. Utredningens bedömning är att det finns ett intresse bland företag att samverka kring strategisk leverantörskontroll, något som dock behöver undersökas närmare. En förutsättning är dock att Substitu- tionscentrumet genom en RPS-analys identifierar särskilda riskämnen och avgränsar databasen till särskilt relevanta produktgrupper. Utred- ningen har inte analyserat förutsättningar för att bygga upp en sådan databas, till exempel vad det skulle innebära för arbetsmängd och kostnader. Det återstår för centrumet att undersöka. Stärka förutsättningarna för egen leverantörskontroll En faktor som hindrar nedströmsföretagen att kontrollera leverantö- rer och garantera produktsäkerhet är de höga kostnaderna för stick- provsanalyser. Några av de stora svenska handlande företagen har därför köpt in egen mätutrustning. Ett exempel på är så kallade XRF- scanners, som detekterar grundämnen i olika material, exempelvis tungmetaller som bly, kadmium, koppar och kvicksilver. På så sätt har det blivit möjligt för större företag att i vissa avseenden göra egna stickprovskontroller av inköpta varor och produkter. För många små och medelstora företag är dock den typen av investering omöjlig. Substitutionscentrumet bör utvärdera förutsättningarna att hjälpa små och medelstora företag i arbetet med att följa upp leverantörer. Exempelvis genom samverkan, där centrumet kan hjälpa företagen att samordna stickprovskontroller av leverantörer till flera småföre- tag. En annan möjlighet är att centrumet köper in XRF-scanners som kan leasas av centrumets partners till självkostnadspris. Förslag till centrumets inriktning 4.3.4Kanalisera behov av nya alternativ till forskningen Om RPS-analysen visar att tillgängliga alternativ brister i kvalitet, inte klarar marknadskraven, är för kostsamma eller helt enkelt saknas så behöver det finnas en möjlighet för Substitutionscentrumet att kanalisera detta till forskarsamhället. Ett centrum som befinner sig mittemellan företag, myndigheter och akademi har förutsättningar att förutse kritiska marknadsomställ- ningar och innovationsbehov. Med hjälp av tidig kunskap om före- tagens efterfrågan på nya funktioner och produkter, och nya forsk- ningsrön om miljö- och hälsorelaterade problem med befintliga produkter och material kommer centrumet sitta på strategisk infor- mation som behöver komma forskningssamhället till del. För att detta ska kunna ske behöver det finnas en mekanism för att kanalisera be- hov av nya alternativ för substitution. Utredningen konstaterar att Substitutionscentrumet behöver kunna ta initiativ till eller stimulera offentliga verksamheter att styra forskningssatsningar och innova- tionsupphandlingar3 mot områden strategiska ur substitutionssyn- punkt (se avsnitt 7.4.1). När alternativ väl finns på plats kan centrumet ta vid inom ramen för matchningsverksamheten. I många fall saknas alternativ på marknaden som uppfyller före- tagens eller det offentligas krav och förväntningar. För att utveckling ska ske måste behov och efterfrågan samlas, formuleras och lyftas till relevant del av forskarsamhället. Utredningen konstaterar att avstån- det är långt mellan företag och forskningsinstitut. Små och medelstora företag har sällan direktkontakt med forsknings- instituten även om behovet av kemikaliesmart produktutveckling är stort. Även stora företag kan ha svårt att på egen hand finansiera forskning och utveckling, trots att det finns långsiktiga konkurrens- fördelar att hämta. Utredningen föreslår att centrumet aktivt samverkar med företag som i brist på alternativ är beroende av farliga kemikalier i de egna varor eller produkter. Ett exempel är Bisfenol A i konservburkar där det saknas bra alternativ som lever upp till de krav som ställs på livsmedelsförpackningar. Genom samverkan med och initiativ från centrumet skulle exempelvis förpackningsindustrin kunna söka statlig 3 Upphandling som främjar utveckling och införande av nyskapande och bärkraftiga lösningar, innovationer. Förslag till centrumets inriktning samfinansiering för utveckling av alternativa material och förpack- ningar. Samverkan kan bli aktuellt både inom och mellan branscher. Av konkurrensskäl kan centrumet behöva garantera deltagande företag sekretess. Genom att samla företag och skapa förutsättningar för samfinansiering kan Substitutionscentrumet bidra till att fler företag kan använda de statliga forskningsinstitutens kompetens. Centrumet agerar på så sätt språkrör och kompetensstöd genom att kommunicera identifierade behov av nya alternativa lösningar till forskningsinstitut, forskningsråd eller akademin i övrigt. Det kan handla om alternativ inom en viss produkttyp eller mer branschöverskridande, exempelvis utveckling av alternativa material. Antingen genom en dialog eller genom att hjälpa företagen med formella ansökningar till , Mistra eller Formas eller industriforskningsinstitut som eller samfinansierade projekt inom IVL4. Substitutionscentrumet kan även ta initiativ till eller stimulera offentliga verksamheter att genomföra innovationsupphandlingar. När offentliga verksamheter använder innovationsupphandling som metod skapas förutsättningar för innovativa lösningar att bli kommersiellt gångbara, på så sätt kan säkrare produkter kommer medborgarna till del och ersätta miljö- och hälsofarliga ämnen. främjas och stärks innovativa företag som vill utveckla bättre alternativ. För att Substitutionscentrumet ska kunna utgöra kontaktpunkt mellan företag eller offentliga aktörer och industriforskarsamhället behöver centrumet upparbeta ett kontaktnät i olika branscher och inom olika forskningsinstitut. Kontakten med relevanta forsknings- institut bör även kunna ske genom centrumets samverkansråd med representanter från akademi, myndigheter, näringsliv och civilsam- hälle. De två huvudinriktningarna som utredningen identifierat ser olika ut och drivs med olika utgångspunkt (del A stödjer företagen med gene- rella verktyg för den löpande verksamheten och del B tar sin utgångs- 4 Styrelseordförande i är , utredare i denna SOU. Förslag till centrumets inriktning punkt i strategiskt viktiga produktgrupper utifrån en samhällsnytto- analys). Utredningen bedömer att centrumet med dessa två inrikt- ningar har goda förutsättningar att samla in kunskaper om problem och lösningar inom olika branscher och samhällssektorer. Problem- ställningar som uppkommer inom del A kan tas upp i del B och vise versa. Input från olika aktörer till Substitutions- centrum Substitutionscentrum kanaliserar behov av lösningar till andra aktörer Behov av generell kunskap och info stöd. Input till t.ex. KemI eller Upphm. I substitutionstrappan behov av nya alternativ. Formas och eller Substitutionsforum I substitutionstrappan behov av nya alternativ. Input till SKL eller Upphm om behov av innovationsupphandling 4.4.1Input till Substitutionscentrumet hanteras på olika sätt Figuren ovan illustrerar att centrumet får information om substitu- tionsbehov (input)5 från olika håll, att denna sedan bearbetas av cent- rumet och antingen hanteras av centrumet (inom del A eller del B) eller förs vidare till andra berörda aktörer att hantera. Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet upprättar ett arbetssätt för att ta omhand olika typer av input. Som framgår av figuren kommer input till centrumet från bl.a.: 5 Med ”input” till Substitutionscentrum avses i det här sammanhanget uppslag eller information om substitutionsbehov. Förslag till centrumets inriktning –företag som vänder sig till helpdesken med frågor, –företag som använder sig av modellen för kemikalieanalys, –befintliga positiva listor som centrumet bearbetar och samman- ställer, –myndigheters tillsynsverksamhet och rapporter, –webbtjänsten ”Fråga Kemikalieinspektionen”, –vetenskapliga publikationer, –rapporter från EU:s institutioner och andra organisationer, –Substitutionscentrumets egna samverkansråd, –offentliga aktörer som identifierar problem kopplat till farliga kemikalier. I vissa fall kan Substitutionscentrumet bidra till lösningen och andra fall behöver frågan kanaliseras vidare till lämplig aktör att hantera. Input till centrumet kan se ut på olika sätt och komma från olika aktörer. Med fyra fiktiva exempel illustreras nedan hur olika typer av input kan se ut och omhändertas av Substitutionscentrumet. 1.Input från Substitutionscentrumets helpdesk gör gällande att SME-företag i textil- och modebranschen efterfrågar stöd med kravställning i förhållande till sina leverantörer i . –Hanteras inom A-delen. Baserat på en uppdaterad PRIO-guide kan centrumet hjälpa företagen så att de kan ta fram specifika inköpskrav anpassat till aktuella material och produktionsland. Där så är möjligt kan Substitutionscentrumet hjälpa företag som importerar till att samverka kring leverantörs- uppföljning och därmed förfina och effektivisera kravställning, stickprovskontroller och/eller uppföljning. 2.En konstaterar att förekomsten av farliga ftalater i importerade plastvaror är ett prioriterat kemikalieproblem. –Hanteras inom B-delen. Efter en RPS-analys bedömer Substi- tutionscentrumet att det både finns relevans, potential och för- utsättningar att påverka berörda aktörer. Genom att kontakta en rad företag som säljer varor som innehåller dessa proble- matiska ämnen initierar Substitutionscentrumet en kampanj för företag som vill fasa ut mjukgörare . Företag som vill vara med i kampanjen och som går med på att ställa vissa speci- Förslag till centrumets inriktning fika krav vid inköp, samt arbeta mot en gemensam målsättning att fasa ut de oönskade ämnena kan delta. Principen är att före- tagen genom att delta visar sina kunder att man tar kemikalie- frågan på allvar. får den tillverkande industrin en sig- nal om var marknaden är på väg. 3.Media uppmärksammar ny forskning som presenterar ny data om hormonstörande egenskaper hos flera vanligt förekommande flamskyddsmedel i textilier och elektronik. –Hanteras inom A-delen. inom textil och elektronikbranschen vänder sig till centrumet för att veta hur de kan minska risken för att deras produkter innehåller dessa kemikalier. Substitutionscentrumet tar fram metodstöd i form av positiva listor anpassade till grupper av företag. Substitu- tionscentrumet guidar företagen via helpdesk. Genom förbätt- rad kravställning vid inköp och samverkan kring leverantörs- uppföljning kan centrumet hjälpa handlande företag. 4.En miljöorganisation observerar att PFAS är vanligt förekom- mande i kosmetika och hygienprodukter i svenska butiker. Kun- skapen om eventuella hälsorisker med de PFAS som används är bristfällig men däremot är forskarna eniga om att de utgör ett potentiellt miljöproblem p.g.a. att de inte bryts ner i miljön. Pro- dukter som innehåller PFAS kan vid användning hamna i renings- verken och därefter i miljön. –Hanteras inom A-delen. Företag som säljer kosmetika och hygienprodukter till konsumenter vänder sig till Substitutions- centrumet för att fråga hur de kan undvika PFAS i sina pro- dukter. Centrumet hjälper företagen med stöd för att företagen ska kunna ställa bättre krav vid inköp samt vägleder kring posi- tiva listor på alternativa produkter eller ämnen som uppfyller samma funktion. –Hanteras inom B-delen. En RPS-analys visar att det är relevant, finns potential och förutsättningar för att driva ett strategiskt projekt för att minska användningen av PFAS i kosmetika. Detta genom att involvera såväl tillverkare som användare. Företag som deltar i projektet ska arbeta mot ett gemensamt mål som ska vara uppfyllt ett visst år. Bland annat ska företagen ställa specifika krav vid inköp. Förslag till centrumets inriktning 4.4.2Substitutionscentrumet genererar växelverkan mellan A och B Utredningen bedömer att information som kommer via stödfunk- tionerna helpdesk eller positiva listor kan tas vidare i en RPS-analys. Exempelvis genom att Substitutionscentrumet får uppslag till sub- stitutionsbehov och arbetssätt, vilket i sin tur kan leda till ett strate- giskt substitutionsprojekt (del B). Utredningen bedömer även att re- sultatet från det strategiska substitutionsarbetet (del B) även kan vara till nytta för de generellt riktade substitutionsverktygen (del A) inom Substitutionscentrumet. Organisationer som har erfarenhet av att arbeta med företag i deras substitutionsarbete framhåller vikten av att bygga upp en systematik i kemikaliearbetet t.ex. i form av rutiner, system och kompetens. 5Förslag till organisation och styrmodell i form av en ideell förening Utredningen föreslår att regeringen inrättar ett centrum för sub- stitution av farliga ämnen i varor och kemiska produkter. Cent- rumet organiseras som en ideell förening genom ett gemensamt initiativ mellan staten, representanter från näringslivet och kom- muner/landsting. 5.1.1Substitutionscentrumets syfte och ändamål Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet vänder sig till aktörer som importerar, säljer och tillverkar varor, material och/eller kemiska produkter eller verkar som inköpare och/eller upphandlare eller be- driver forskning eller kunskapsutveckling inom kemikalieområdet. Företagens arbete med substitution sker i en kontext av globala leve- rantörskedjor. Därför måste Substitutionscentrumet söka internatio- nell samverkan och inhämta kunskap utanför gränser. Genom samverkan och kunskapsutbyte mellan företag, akademi och myndigheter ska Substitutionscentrumet bidra till ökad substi- tution av farliga ämnen i varor och kemiska produkter. Föreningens verksamhet ska bidra till att minska företagens affärsrisker som innovation och konkurrenskraft ökar. Övergripande målsättning bör vara att stimulera en hållbar produkt- och affärsutveckling som systematiskt minskar kemikalierelaterade miljö- och hälsorisker från varor, material och kemiska produkter, genom utbyte eller minskning Förslag till organisation och styrmodell av farliga ämnen i produkter och processer eller tillämpning av icke- kemiska metoder och tekniker. Verksamheten ska baseras på vetenskaplig grund med tydliga kri- terier som utgår från de av beslutade Generationsmålet och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och därmed också sju av de Globala målen.1 Centrumet ska utgå från en definition av substitution som innebär utbyte eller minskning av farliga ämnen i produkter och pro- cesser med mindre farliga eller ofarliga ämnen, och uppnå en likvärdig funktionalitet via tekniska eller organisatoriska åtgärder.