sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Utredningens förslag skapar en ökad ekonomisk trygghet för den blivande läraren vilket bedöms bidra till att fler personer som redan har en anställning ska vara beredda att byta yrke och delta i utbild- ning. Förslaget möjliggör att läraren inom tiden för anställningen genom studier på halvtid kan nå sådana ämneskunskaper som krävs för att antas till en kompletterande pedagogisk utbildning. Detta som arbetstiden inte begränsas i en sådan utsträckning att huvudmannen i praktiken har svårt att använda läraren i verksam- heten. För den som har varit verksam i sfi eller annan undervisning som avser svenska som nybörjarspråk i andra verksamheter bör yrkeserfarenheten kunna tillgodoräknas och därmed utbildningstiden kunna begränsas. Nationellt centrum för svenska som andraspråk har kloka idéer om hur en ämnesutbildning för yrkesverksamma men obehöriga sfi-lärare skulle kunna planeras och genomföras. Utredningen menar att det är viktigt att den kom- petens som finns vid det nationella centret, liksom de tankar centret har om hur en sådan utbildning kan planeras, tas tillvara. Utredningens förslag innebär att en stor grupp personer omgå- ende kan bli yrkesverksamma i sfi som kvaliteten på under- visningen stegvis kan höjas då kontinuerlig utbildning genomförs. Utredningen menar dock att personer som saknar legitimation och behörighet inte bör kunna anställas tillsvidare utan att målet på lång sikt även fortsättningsvis bör vara att samtliga lärare i sfi ska vara legitimerade och behöriga. Ett fortsatt krav på en behörighetsgiv- ande examen och relevanta ämneskunskaper är av största vikt för att 33 Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) säkerställa att elever i sfi undervisas av väl kvalificerade lärare. Möjligheten till en förlängd visstidsanställning bör därför bara finnas tillfälligt när sfi sätts under särskild press och gälla de som anställs före . Tiden kan förlängas om lärar- situationen i sfi även fortsatt bedöms vara problematisk efter 2023 men utredningen menar att möjligheten inte bör finnas tillsvidare. Förslaget för sfi skiljer sig därmed från utredningens förslag för yrkeslärare där möjligheten till en förlängd visstidsanställning före- slås finnas tillsvidare. En viktig skillnad är dock att yrkeslärarna, till skillnad från aktuella lärare i sfi, redan har de ämneskunskaper som krävs för att undervisa i ämnet. bör få i uppdrag att infor- mera om de nya möjligheterna till förlängd visstidsanställning. Utredningen menar att det ovan beskrivna förslaget är det som bäst kan svara mot behovet att snabbt kunna utöka antalet sfi-lärare och värna kvaliteten i undervisningen men väljer också att lämna ett alternativt förslag. Detta då utredningens huvudförslag som beskrivits ovan inte svarar mot det uppdrag som regeringen har lämnat till utredaren. Enligt uppdraget ska utredaren analysera om det finns lärare med annan utbildning än en lärarexamen som genom kompetensutvecklingsinsatser ska kunna få anställas tillsvidare som lärare, ansvara för undervisningen och självständigt sätta betyg i sfi. I utredningens direktiv lyfts personer med folkhögskollärar- examen fram som ett exempel på en grupp som skulle kunna anstäl- las i sfi. Utredningen menar dock att antalet personer med en folk- högskollärarexamen är så begränsat att gruppen ensam inte klarar situationen i sfi. har i snitt drygt 60 personer avlagt en folkhögskollärarexamen. Folkhögskolan har också ett stort behov av lärare med folkhögskollärarexamen i sin verksamhet. Omfattande erfarenheter av att undervisa vuxna i svenska som nybörjarspråk finns dock inom bl.a. folkhögskolor och studie- förbund även bland många andra lärare än de som har en folkhög- skollärarexamen. Detta särskilt efter att flera olika statliga satsningar på nybörjarsvenska genomförts . Dessa erfarenheter skulle kunna vara till stor nytta i sfi om de också kompletterades med utbildning i ämnet svenska som andraspråk. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) nativ kan därmed vara att personer som varit verksamma som lärare eller motsvarande inom utbildning för vuxna under vissa förutsätt- ningar skulle få ansvara för undervisningen i sfi och få anställas utan tidsbegränsning. Utredningen menar att ett alternativt förslag för att hantera bris- ten på lärare i sfi därför är att en lärare som under minst fyra av har varit yrkesverksam som lärare, dvs. har haft arbetsuppgifter som liknar undervisning i skolväsendet, på minst halvtid i utbildning som avser svenska som nybörjarspråk inom vuxenutbildning, folkhögskola, studieförbund eller mot- svarande utbildning för vuxna, bör kunna anställas utan tidsbegräns- ning. Detta bör dock endast vara möjligt om läraren har ämnes- kunskaper i svenska som andraspråk som motsvarar minst 30 hög- skolepoäng. Huvudregeln är att ansvarar för bedömningen om en lärares utbildning och erfarenhet är av sådan omfattning och karaktär att den kan ge behörighet i ett visst ämne. Det alternativa förslag som här skrivs fram skulle innebära att ansvaret för bedömningen om en lärare har den erfarenhet och de ämneskunskaper som krävs för en anställning flyttas till huvudmannen, detta då inget krav på behörighetsgivande examen ställs och därmed legitimation och be- hörighet inte kommer att meddelas av . Detta riskerar att leda till att bedömningen inte blir likvärdig mellan olika huvudmän. Utredningen menar dock att det trots detta finns flera skäl till varför huvudmannen skulle ansvara för bedömningen. Ett är att undvika de administrativa ställtider som annars kan uppstå om t.ex. skulle få i uppdrag att genomföra bedömningen. Ett annat skäl är att kostnaden, bl.a. för den enskilde läraren, begränsas. Goda möjligheter behövs till ämnesutbildning i svenska som andraspråk med ett vuxenpedagogiskt perspektiv Det är nödvändigt att det för obehöriga sfi-lärare finns goda möj- ligheter att delta i utbildning i svenska som andraspråk. Detta om- fattar både funktionella utbildningsvägar liksom tillräckligt goda ekonomiska förutsättningar.34 Flera omfattande satsningar genom- 34 (2017). Redovisning av uppdrag att undersöka om det finns köer till vuxenutbildning i svenska som invandrare. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) förs för att öka skolväsendets kompetens vad gäller svenska som andraspråk, bl.a. inom ramen för Lärarlyftet II och flera statsbidragssatsningar. Insatserna behöver dock utökas och omfatta fler lärargrupper än för att skapa goda förutsättningar för lärare hos samtliga huvudmän att kunna delta i utbildning och svara mot det stora behov av lärare som finns. Utredningen vill också lyfta fram vikten av att samtliga lärare som är verksamma i sfi, oavsett om det är sfi i regi eller annan, som saknar ämneskunskaper i svenska som andraspråk bereds möjlighet att delta i det pågående Lärarlyftet II. Även lärare som blivit behöriga i svenska som andraspråk utan att ha ämnesstudier bör skyndsamt beredas plats. Utredningen ska i det betänkande som enligt direktivet ska läm- nas bl.a. ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för behörighetsgivande fortbildning. Utredningen tar med sig frågan om utbildningsvägar för sfi-lärare i det arbetet liksom frågan om de ekonomiska förutsättningarna att delta i sådan utbildning. Utredningen återkommer i slutbetänkandet också om möjligheten att läsa svenska som andraspråk inom ramen för fler utbildningar. Stödinsatser för att främja kvalitén För att främja kvaliteten i undervisningen föreslår utredningen att stödinsatser ska utvecklas och finnas tillgängliga. Detta är särskilt viktigt för de många nya obehöriga lärarna i sfi. För att dessa lärare som saknar en behörighetsgivande utbildning ska få bättre förutsätt- ningar att bedriva undervisningen på ett ändamålsenligt sätt menar utredningen att bör få i uppdrag att ta fram ytterligare stödmaterial, t.ex. i form av standardiserade undervisningsmodeller, som kan användas av de lärare i sfi som så önskar. Den nya obehö- riga lärare som t.ex. saknar kunskaper om undervisningsmetoder kan ha stor nytta av att ha ett sådant stödmaterial att utgå från i arbetet även i andra delar av sfi än alfabetisering och läs- och skrivinlärning där motsvarande material redan finns. Detta, tillsammans med t.ex. det digitala språkinlärningspaket i syfte att stärka asylsökandes kun- skaper i svenska som länsstyrelserna har i uppdrag att ta fram, bör kunna ge den nya sfi-läraren tillräckligt goda förutsättningar för att kunna bedriva undervisningen på ett ändamålsenligt sätt. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) För att ytterligare bidra till undervisningens kvalitet menar utred- ningen att det är viktigt att varje huvudman arbetar för att skapa goda villkor för lärarna i sfi t.ex. genom att utse handledare åt nyan- ställda och avsätta tid för utbildning och handledning. Utredningen menar att det också kan finnas anledning för huvudmännen att överväga hur verksamheten kan organiseras i övrigt, t.ex. hur annan personal än lärare, exempelvis flerspråkiga s.k. lärarassistenter, kan bidra. Lärarexamen med inriktning mot vuxnas lärande och svenska som andraspråk? finns ingen lärarexamen som svarar mot de särskilda kom- petensbehov som finns i sfi. Lärarutbildningarna är via examens- ordningen reglerade för att svara mot grund- och gymnasieskolans behov och ger endast begränsade möjligheter till profilering. Sfi stäl- ler särskilda krav på kompetens hos läraren, både för att undervis- ningen svarar mot andra krav än de som ställs inom ramen för sven- ska som andraspråk men inte minst då de elever som läraren möter har så varierande bakgrund och skiftande förutsättningar. Utred- ningen menar att det är olyckligt att det inte finns en utbildningsväg som svarar mot det särskilda kompetensbehov som finns i en del av skolväsendet som, liksom övriga delar av skolväsendet, är så viktig för många individers framtid och möjlighet att etablera sig i sam- hället. Det bör därför övervägas om en lärarexamen med inriktning mot arbete i vuxenutbildning i svenska för invandrare och svenska som andraspråk i vuxenutbildningen i övrigt ska införas eller hur detta behov av särskild kompetens på annat sätt kan tillgodoses. På behövs också skärpta behörighetskrav Man kan utifrån den komplexitet som utbildningen i sfi rymmer ifrågasätta om dagens behörighetskrav att en komplettering om 30 högskolepoäng i svenska som andraspråk ger den kunskap som krävs för att undervisningen ska hålla hög kvalitet. menade att kravet på ämnesstudierna borde utökas och i stället om- fatta 60 högskolepoäng inriktade mot vuxendidaktik, andraspråks- inlärning och interkulturell kommunikation inklusive arbetslivets SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) kommunikationsstrategier.35 Utredningen gör motsvarande bedöm- ning som gjorde men menar att det inte rimligt att i det läge vi är i föreslå några skärpningar i kraven på utbildning för behörighet, även om det är önskvärt . 35 SOU 2013:76. Svenska för invandrare - valfrihet, flexibilitet och anpassning. 11Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet reglerar skollagen huvudmannens skyldighet vad gäller att låta nya lärare och förskollärare genomföra en introduktions- period. Uppföljningar pekar dock på att långt ifrån alla lärare och förskollärare i praktiken får genomföra en introduktionsperiod av den omfattning och med det innehåll som regelverket föreskriver. Enligt direktivet ska utredaren undersöka vad som krävs för att säkerställa att huvudmannen erbjuder varje nyexaminerad lärare och förskollärare en introduktionsperiod och lämna förslag på sådana åtgärder. Sedan utredningens direktiv beslutades har Skolkom- mission presenterat sitt slutbetänkande.1 Slutbetänkandet innehåller bl.a. förslag till att ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare ska inrättas inom vilket bedömer att en del bör utgöras av ett introduktions- och mentorsprogram. Detta förslag kan komma att påverka innehållet i, och därmed den nuvar- ande regleringen av, introduktionsperioden. Här föreslås därför endast mindre justeringar av skollagen och behörighetsförordningen i avvaktan på att kommissionens förslag har remissbehandlats och beretts i . 1 SOU 2017:35. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet 11.1Varför är introduktionen i yrket så viktig? Att gå från utbildning till yrkesliv innebär en stor förändring. Få, om ens någon, är en fullfjädrad lärare eller förskollärare när examen utfärdas, särskilt om inte omfattande erfarenhet av arbete i skolan eller förskolan finns . Förmodligen kan ingen utbild- ning heller fullständigt förbereda för yrket, i alla fall inte under lop- pet av en sådan utbildningslängd som är attraktiv för studenten och ekonomiskt försvarbar för samhället och individen. Den nyexami- nerade läraren eller förskolläraren behöver i stället få adekvat och tillräckligt stöd under sin första tid i skolan eller förskolan, både för att undervisningen ska hålla så hög kvalitet som möjligt men också för att den nya läraren eller förskolläraren ska vilja och orka vara kvar i yrket. Lärare behöver också kontinuerlig fortbildning, inte minst då dagens snabba förändringar i kraven på lärarna, t.ex. i form av förändrade elevgrupper och krav på kompetens i nya om- råden, leder till att lärare i lägre grad än tidigare kan förlita sig på kunskaperna inhämtade i sin grundutbildning under sitt yrkesliv.2 Forskning pekar på att nyexaminerade lärare tenderar att vara idealistiska och orealistiska i förväntningarna på den egna undervis- ningen. De kan inte planera sin undervisning lika effektivt som mer erfarna kollegor och har även svårare att hantera oväntade händelser. De upplever arbetssituationen som tuff med till synes oändliga ar- betsuppgifter och har svårigheter att prioritera. Klassrumssituation- en och disciplinfrågor är två områden som nyexaminerade lärare ofta lyfter fram som svåra att hantera. Lärarna är inte heller förberedda på den arbetsbelastning och det ansvar de förväntas klara av. Känslan av otillräcklighet är ett stressmoment som ofta leder till att nya lärare har svårt att koppla av från arbetet. För att inte bli betraktad som okvalificerad drar sig inte sällan nyexaminerade lärare också från att rådfråga mer erfarna kollegor. 3 En fungerande introduktion kan bidra till att den nya läraren ska kunna hantera situationen på ett bra sätt. 2OECD (2016). Teaching excellence through Professional Learning and Policy Reform – les- sons from around the world. 3Se t.ex. , Å & , G (2001), De första ljuva åren – Lärares första tid i yrket, , A (2006), i yrket – från student till lärare. En studie av de svårigheter nyblivna lärare möter under sin första tid i yrket och , U (2006), På väg mot en yrkes- identitet: mentorskap som stöd för nyblivna lärares professionaliseringsprocess. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Det finns starkt stöd för att en välfungerande introduktion i yrket ökar lärareffektiviteten och främjar nya lärares välmående lik- som bidrar till att en minskad andel väljer att lämna yrket. Vissa för- utsättningar behöver dock finnas för att ett introduktionsprogram ska ge dessa positiva effekter, t.ex. behöver introduktionsprogram- met ha ett tydligt syfte och upplägg och det måste finnas tillräckliga resurser avsatta. De resurser som krävs är framför allt tid, de nya lärarnas undervisningstid behöver begränsas för att skapa utrymme för handledning, utbildning och reflektion. På samma sätt behöver mentorerna tid för att kunna genomföra sitt uppdrag.4 En enklare introduktion till arbetsplatsen räcker alltså inte för att nå de efter- strävansvärda effekterna utan en mer omfattande insats krävs. 11.2Är tidiga avhopp från lärar- och förskolläraryrkena ett problem? En väl fungerande introduktion i yrket ger inte bara möjligheter att öka yrkesskickligheten och därmed höja kvaliteten i undervisningen utan påverkar också viljan att vara kvar i yrket vilket är viktigt t.ex. ur ett ekonomiskt perspektiv för såväl samhället som den enskilda individen. Att få utbildade personer att stanna i yrket är särskilt viktigt i tider av omfattande brist på lärare och förskollärare när varje utbildad lärare och förskollärare behövs i skolväsendet. Det är relativt vanligt att nyexaminerade lärare och förskollärare inte fortsätter i yrket. Detta är dock inte särskilt just för nyexami- nerade lärare och förskollärare utan gäller för många yrkesgrupper. Av de med lärarexamen som började arbeta som lärare 2010 arbetade drygt sju av tio som lärare . Det är en något högre andel än bland de lärare och förskollärare som började arbeta , jämför tabell nedan. Som lärare räknas här de som bedriver egen undervisning i en elevgrupp inom grund- och gym- nasieskolan, grund- och gymnasiesärskolan, specialskolan, kommu- nal vuxenutbildning, eller i särskild utbildning för vuxna. 4 EPPI-Centre (2004). The impact of newly qualified teachers (NQT) introduction program- mes on the enhancement of teacher expertise, professional development, job satisfaction or reten- tion rates: a systematic review of research literature on induction. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Observera att skalan på den lodräta axeln inte börjar på noll. Källa SCB (2016) ”Vanligt arbeta som lärare”, artikel Nr 2016:37 Att någon inte längre arbetar som lärare kan bero på tillfällig tjänst- ledighet (exempelvis föräldraledighet) dvs. att man med stor sanno- likhet återkommer som lärare, men det kan också bero på att person- en bytt yrke eller övergått till en tjänst eller skolform som inte om- fattas av registret över pedagogisk personal, t.ex. förskola. Detta förklarar dock bara en del av den minskande andelen lärare arbetar i någon av de beskrivna skolformerna . Central reglering av introduktionsperioden En del i den legitimations- och behörighetsreform som sjösattes var det nya, centralt fastställda, kravet på genomförd intro- duktionsperiod. För att få legitimation som lärare eller förskollärare krävdes under reformens tre första år både en behörighetsgivande Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet examen och att en lång introduktionsperiod hade genomförts med tillfredsställande resultat.5 Introduktionsperioden syftade både till att hjälpa den nya läraren eller förskolläraren in i yrkesrollen men skulle också fungera som en avstämning av lämpligheten för yrket. skulle en ge råd och stöd till den nya läraren eller förskol- läraren, medan rektorn eller förskolechefen ansvarade för bedöm- ningen i slutet av lärarens eller förskollärarens introduktionsperiod. Mentorn skulle dock inför bedömningen bidra med sin kunskap om den nya lärarens eller förskollärarens sätt att utöva yrket. Bedöm- ningen av lämpligheten att undervisa sammanfattades i ett yttrande eller intyg över lärarens eller förskollärarens vilket bifogades legiti- mationsansökan. För att finansiera det nya kravet på introduktionsperiod och admi- nistrationen kring utlåtandet tillfördes huvudmännen tills vidare.6 Kravet på att ha genomfört en introduktionsperiod med tillfreds- ställande resultat för att få legitimation avskaffades 2014.7 Dagens reglering i skollag och behörighetsförordning ska en huvudman som har anställt en lärare eller förskol- lärare som har behörighetsgivande examen se till att läraren eller för- skolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod inom undervisning som i huvud- sak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet, om inte lära- ren eller förskolläraren har genomfört en sådan introduk- tionsperiod.8 Huvudmannens skyldighet förändrades därmed från det tidigare att på begäran se till att en nyanställd lärare eller för- skollärare får genomföra en introduktionsperiod, till att huvudman- nen ska se till att en nyanställd lärare eller förskollärare genom- för en introduktionsperiod. 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. 2010/11:20. 2013/14:220. Ändrade regler om introduktionsperiod och legitimation för lärare och förskollärare. 82 kap. 22 a § skollagen (2010:800). Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Vissa undantag finns dock från det generella kravet.9 Huvudman- nens skyldighet gäller endast lärare eller förskollärare med behörig- hetsgivande examen. Huvudmannen har dock ingen skyldighet att se till att en lärare eller förskollärare får påbörja en introduktionsperiod när hon eller han anställs för eller när en lärare eller förskollärare anses behörig på grund av en utländsk lärar- eller för- skollärarutbildning.10 Introduktionsperioden ska enligt behörighetsförordningen om- fatta minst ett läsår eller motsvarande på heltid. Den nya läraren eller förskolläraren ska få stöd av en legitimerad och erfaren . I förordningen slås också fast att rektorn eller för- skolechefen ska se till att det finns en plan för introduktions- perioden.11 har bemyndigats att meddela föreskrifter om introduk- tionsperioden.12 Av föreskrifter framgår bland annat vad introduktionsperioden syftar till men också t.ex. att introduktionen ska planeras utifrån den nya lärarens eller förskollärarens tidigare kunskaper, erfarenheter och förmåga att fungera självständigt i yrkesrollen, att läraren eller förskolläraren själv ska kunna påverka hur det egna utvecklingsbehovet ska tillgodoses, att introduktionsperioden ska omfatta så många av yrkets uppgif- ter som möjligt, för lärare t.ex. att planera och genomföra under- visning och utvecklingssamtal, bedömning och dokumentation, betygssättning och frågor om bemötande, samverkan och ledar- skap, att mentorn ska ge läraren individuellt stöd och regelbundet följa arbetet, och 92 kap. 22 a § 2 st. skollagen (2010:800). 105 kap. 4 § förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollär- are. 115 kap. förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. 122 kap. 22 a § 3 st. skollagen. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet hur den nya läraren eller förskolläraren ska kompenseras om hon eller han inte har varit i tjänst.13 En relativt omfattande och tydlig reglering finns därmed vad gäller introduktionsperioden Regleringen kompletteras dessutom av det stödmaterial om introduktionsperioden som har tagit fram och som berörda kan använda sig av i fall de så önskar.14 11.4Frågan har uppmärksammats länge Vikten av en väl fungerande introduktion har upp- märksammats inte minst av flera av arbetsmarknadens parter inom skol- och förskoleområdet. Redan i anslutning till Avtal 2000, som träffades mellan dåvarande , och 1996, fanns skrivningar om introduktionsår för nyanställda lärare. Detta introduktionsår syftade till att under- lätta nyanställda lärares inträde i läraryrket, vilket skulle ske genom att det lokalt upprättades kommunala introduktionsprogram utifrån det ramverk som angavs i avtalet. Så blev dock inte alltid fallet, många skolhuvudmän avstod från att införa introduktionsprogram och de som upprättades var av varierande kvalitet.15 I samband med att Kommuner och Landsting (SKL), Pacta samt och Lärarnas Riksförbunds Samverkans- råd avtal 12 förlängdes 2015 gjordes vissa överenskommelser om att ett gemensamt utvecklingsarbete, bl.a. kring introduktions- period och mentorskap, skulle genomföras. Parterna ska inom ramen för arbetet bl.a. göra en gemensam nuläges- och behovsanalys av egna åtgärder samt föreslå utvecklingsinsatser för lagstiftaren.