sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Ett av utredningens förslag innebär att huvudmännen för sameskolan och specialskolan ska lämna uppgifter till elevernas respektive hemkommuner om en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skol- enhet med en annan huvudman än hemkommunen, eller är från- varande på sätt som riskerar att ha negativ inverkan på elevens ut- veckling mot utbildningens mål. Utredningen utgår från att det sker en återkoppling mellan de två myndigheterna och elevernas respektive hemkommuner, men anser att det i reglering ska preciseras att den här skyldigheten är den samma för samtliga huvudmän och obligatoriska skolformer. Det finns en skillnad mellan exempelvis enskilda och offentliga huvudmän i att de offentliga huvudmännen även kan vitesförelägga vårdnadshavare att fullgöra sitt ansvar. Trots denna skillnad anser utredningen att elevens hemkommun alltid behöver få uppgifter om när en elev är frånvarande så att hemkom- munen kan bedriva en aktiv skolpliktsbevakning. Detta ändrar inte huvudmännens ansvar för att eleverna ska fullgöra sin skolgång. De krav på åtgärder som utredningen föreslår innebär också en precisering av den reglering som gäller vid frånvaro. Skolan har en skyldighet att arbeta för att få frånvarande elever att återvända till skolan. Utredningen bedömer att utredningens förslag i sin helhet kommer att beröra som förvaltningsmyndighet för skolväsendet. Utredningen bedömer att kostnaderna till följd av utredningens förslag ryms inom reguljära budget (prop. 2016/17:1). Utredningen bedömer att de föreslagna författningsändringarna i sin helhet kommer att beröra Skolinspektionen i egenskap av tillsyns- myndighet. Utredningen gör bedömningen att kostnaden till följd av utredningens förslag ryms inom myndighetens reguljära budget (prop. 2016/17:1). 20.8.4Ekonomiska konsekvenser för staten och finansiering Kostnaderna för utredningens samtliga förslag och bedömningar ska finansieras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. Finansieringen bör ske inom ramen för budgetarbetet (se prop. 2016/17:1, utgiftsområde 16). Kostnaderna består i huvudsak av upp- drag till och Skolinspektionen som utredningen bedömer ryms inom myndigheternas anslag. 20.9.1Konsekvenser för enskilda huvudmän Samtliga av utredningens förslag som riktar sig mot offentliga huvud- män ska också gälla enskilda huvudmän. Utredningen lägger ett för- slag för enskilda huvudmän som innebär att enskilda huvudmän, i likhet med nu gällande reglering för offentliga huvudmän, ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. Detta förslag innebär att samma regler gäller oavsett huvudman och skol- form. Utredningen bedömer att skyldigheten framgår av skolförfattningarna, men att kravet på huvudmannens ansvar tydlig- görs genom den föreslagna författningsändringen. Utredningen bedömer att förslagen om överlämningar i praktiken inte innebär några skillnader i förhållande till kommunerna. Det finns bestämmelser i skollagstiftningen som medför krav på bl.a. dokumentation och dokumenthantering, även om verksamheten i offentliga skolor och i fristående skolor vilar på olika grundprinciper. Förslaget om sammanhållna skoldagar innebär att skolor inte kan förlägga undervisningen till t.ex. en lektion och en lektion . Utredningen vill dock understryka att det handlar om ett förtydligande och att det finns krav på skolarbetets förläggning samt att de flesta skolor schema- lägger skoldagen så att håltimmar undviks i så stor utsträckning som möjligt. Ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän Hemkommunen ska, enligt särskilda bestämmelser i skollagen, lämna bidrag till enskilda huvudmän för varje elev. Bidraget ska enligt lika- behandlingsprincipen i skollagen beräknas på samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksam- heten av motsvarande slag. De ökande kostnader som förslagen kan medföra ska således kompenseras genom bidrag. Utredningen be- dömer inte att förslagen får specifika konsekvenser för fristående skolor jämfört med kommunala skolor, eftersom skollagens bestäm- melser är de samma för alla huvudmän. De ökade kost- nader som förslagen kan medföra ska kompenseras genom bidrags- bestämmelserna i skollagen. 20.10.1 Konsekvenser för personer med funktionsnedsättning Förslagen gäller alla elever i förskoleklassen, , sameskolan och specialskolan. Utredningen bedömer att förslagen kommer att leda till att närvaro främjas och frånvaro förebyggs och åtgärdas bland elever med funktionsnedsättning. Förslagen syftar till att stärka skyddsnätet kring eleverna utifrån skolans kompensatoriska uppdrag. De åtgärder som vidtas vid frånvaro ska utformas utifrån elevens individuella behov och förutsättningar. 20.10.2 Konsekvenser för vårdnadshavare Utredningen bedömer att förslagen som syftar till att elevens rätt till utbildning ska tillgodoses även innebär konsekvenser för vårdnads- havare som enligt skollagen har ansvar för att skolpliktiga elever full- gör sin skolplikt. Utredningen gör bedömningen att hemkommunen och i vissa fall Specialpedagogiska skolmyndighetens och Sameskol- styrelsens möjlighet att vitesförelägga vårdnadshavare som inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att eleven ska fullgöra sin skol- gång inte ska ändras, eftersom sanktionsmöjligheten har ett viktigt signalvärde gentemot vårdnadshavare och innebär ett förtydligande av det ansvar vårdnadshavare har enligt . Utredningens förslag och bedömningar i sin helhet ska bidra till tidig upptäckt och tidiga åtgärder som i sin tur ska förebygga och minska frånvaro och främja närvaro. Utredningen anser även att för- slagen som helhet bidrar till att verksamheter och hemkommuner i större utsträckning ska ta ansvar för frånvarande elever så att bördan till viss del minskar för de vårdnadshavare som aktivt arbetar för att deras barn ska närvara i undervisningen och få det stöd de behöver. Det är enligt utredningens bedömning viktigt att vårdnadshavare och övriga familjemedlemmar inte lämnas ensamma med att lösa den komplexa uppgiften att få eleven att närvara i under- visningen. 20.10.3 Konsekvenser för jämställdheten mellan könen Skolinspektionens mätning av omfattningen av ogiltig frånvaro visar att förekomsten av sammanhängande frånvaro är i stort sett lika van- lig bland pojkar som bland flickor. Upprepad ströfrånvaro är däremot något vanligare bland pojkar än bland flickor. Det är också vanligare att pojkar har ett åtgärdsprogram än flickor. Totalt har av flickorna och av pojkarna åtgärdsprogram.8 Utredningen bedömer att förslagen som syftar till att främja när- varo samt att skolan, huvudmannen och hemkommunen ska upp- märksamma, utreda och åtgärda frånvaro kommer att gynna både pojkar och flickor. att nå de integrationspolitiska målen Förslagen avser att gälla alla som har en rätt till utbildning och inte bara de elever som omfattas av skolplikten. De integrationspolitiska målen handlar i huvudsak om att politikens utformning ska vila på lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell 8 (2015). Särskilt stöd i 2014/15. bakgrund.9 Utredningen anser att skyldigheter att vidta åtgärder vid problematisk frånvaro ska omfatta såväl skolpliktiga elever som asyl- sökande och nyanlända elever. Åtgärderna ska beslutas utifrån det individuella behovet. Utredningen anser att förslagen kan ha positiva effekter för de integrationspolitiska målen, eftersom de syftar till att lyfta skolans kompensatoriska uppdrag vid frånvaro. 20.10.5 Konsekvenser för personlig integritet Utredningen bedömer att förslagen kan medföra konsekvenser för den personliga integriteten. Utredningen har identifierat ett antal åtgärder som ingår i skyldigheten att vidta åtgärder vid frånvaro och på andra sätt motverka frånvaro och främja närvaro. Dessa ska genomföras med respekt för elevernas integritet. Avsikten är dock att åtgärderna ska genomföras på individnivå och detta kan i vissa fall medföra en utökad registrering av personuppgifter, vilket kan ha konsekvenser för den personliga integriteten. Utredningen bedömer dock att fördelarna med ett arbete som främjar närvaro och före- bygger samt åtgärdar frånvaro överväger de nackdelar som finns. Uppgifter om antal frånvarotillfällen, åtgärdsprogram eller skrift- liga bedömningar är allmän handling och utredningens förslag innebär inga förändringar i den delen. Syftet med utredningens förslag är att motverka frånvaro och främja närvaro och därigenom tillgodose elevens rätt till utbildning. Barns rätt till utbildning är en mänsklig rättighet och lagstiftningen bör ut- formas så att detta förhållande får ett tydligt genomslag. Skyldigheten att vidta åtgärder vid frånvaro handlar till viss del även om att höja medvetenheten om de elever som på grund av olika skäl är frånvarande från skolan. Vikten av arbetet med att främja närvaro och förebygga frånvaro motiverar enligt utredningen införandet av administrativa krav som ställs på bl.a. huvudmän och rektorer enligt förslaget. Förslagen bedöms bidra till en mer jämlik och jämställd skola. 9 Ds 2000:1. Några konkreta bestämmelser som reglerar skyldigheten att vidta åtgärder vid frånvaro finns inte i . Däremot finns reglering av rätten till utbildning för barn. Förslagen bedöms inte påverka de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Utredningen bedömer inte att förslagen får några konsekvenser för överensstäm- melsen med . (2014). Skolstorlekens påverkan på elevers skol- prestationer och sociala situation i skolan – en forskningsöversikt. (2016). (2015). Policy för skolkuratorer. & Hedencrona, U. (2011). Individen bakom ogiltig frånvaro. En studie om åtta elevers erfarenheter kring ogiltig från- varo. , , , J. & , S. (2011). Gymnasieungdomar och deras arbetsmarknad. Ger en period av arbetslöshet lägre framtid inkomster? , M., , M. & , S.(2012). ”Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting”. Hur fungerar arbetet mot skolfrånvaro i ? Intervjuer med rektorer, elev- hälsoteam, lärare och ungdomar. (2012). om skola och allergi. Attwood, G. & Croll, P.(2006). Truancy in secondary school pupils. Prevalence, trajectories and pupil perspectives. Research Papers in Education, 27, 467–484. (2016). (2007). Elevvård i – Resurser, organise- ring och praktik. Rapport i socialt arbete nr 121. (2005). En undersökning av barn- och ungdomspsykiatrin. (2009). rättsliga ställning i . (2105). Välkommen till verkligheten. Barn och unga om samhällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan. (2016). Barns och ungas klagomöjligheter. Barn- ombudsmannens kartläggning av barns och ungas möjlighet att fram- föra klagomål och få sin sak prövad när deras rättigheter kränks. (2016). Respekt – barn med funktionsnedsätt- ning om samhällets stöd. (2015). Sammanfattande slutsatser och rekommen- dationer avseende femte periodiska rapport. Punkt 39–40. Bauducco, S.V., Tillfors, M., Özdemir, , I. & , S. (2015). Too tired for school? The effects of insomnia on absenteeism. Sleep Health, 1, 205–210. (2016). Exploring the posthumanist entanglements of school absenteeism. (2014). Arbetsterapeut i skolan. Intervjustudie inom projektet . och Myndigheten för del- aktighet. Borgstrand, L. & , P. (2015). Skolfrånvarons närvaro i peda- gogiskt arbete. En intervjustudie med speciallärare, specialpedagog och utifrån en specialpedagogisk analysmodell. Breuner, C.C., , M.S. & Womack, W.M. (2004). Factors related to school absenteeism in adolescents with recurrent headache. Headache, 44, 217–222. (2009). (2015). Hur mår elevhälsan? Röster från barn och professio- nella – ett underlag för diskussion. Brookmeyer, K., Fanti, K. & , C. (2006). School, parents and youth violence. A multilevel, ecological analysis. , 35, 504–514. Broussard, C. (2003). Facilitating home-school partnerships for multiethnic families. School social workers collaborating for success. Children and Schools, 25, 211−222. , , , P.M. & Chisolm, D.J. (2014). School absenteeism and mental health among sexual minority youth and heterosexual youth. , 52, 37–47. Cabus, S.J. & De , K. (2015). Does unauthorized school absenteeism accelerate the dropout decision? Evidence from a Bayesian duration model. Applied Economics Letters, 22, 266–271. , B., , G., Tonge, B. & , L.K. (2015). The role of parental self-efficacy in adolescent school refusal. , 29, 2, 162–170. Ciambriello, L. & , L. (2014). ”Kanske bara prata med dem …” – Ett utvecklingsarbete om hur skolan kan främja skol- närvaro. Coniavitis , L. (2010). Samverkan kring barn och unga i . Curran Neild, R., , S. & Furstenberg, F. (2008). Connecting entrance and departure. The transition to ninth grade and high school dropout. Education and , 40, 543–569. (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kommentar till om de mänskliga rättigheterna. Danermark, B., Germundsson, P. & , U. (2012). Samverkan för barns psykiska hälsa. Modellområden – psykisk hälsa, barn och unga. Slutrapport till SKL. Dansk Clearinghouse för Utbildningsforskning (2011). Viden om vejledning. Pupil absence in schools in : 2014 to 2015. National Statistics, SFR 10/2016, 24 2016. The link between absence and attain- ment at KS2 and KS4 2013/14 academic year. Research report 2016. Tilläggsdirektiv till barnrättsutredningen (S 2013:08). Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. Tilläggsdirektiv till (U2015:01). Hjälpmedel, teknik och metoder för delaktighet och själv- bestämmande. Tilläggsdirektiv till (U 2015:01). Tid för undervisning – lärares arbete med åtgärdsprogram. , , , J.E. & , A. (2003). School refusal and psychiatric disorders: A community study. Psychiatry, 42, 797–807. (1999). School refusal: Issues of con- ceptualisaton, assessment and treatment. , 40, 1001–1012. Ervasti, J., Kivimaki, M., Puusniekka, R., Luopa, P., , J., , S., Vahtera, J. & , M. (2012). vandalism, bullying and truancy with teachers’ absence due to illness: A multilevel analysis. logy, 50, 347–361. dom , Serie A, i målet mellan ”Relating to certain aspects of the laws on the use of languages in education in ” mot . dom , Serie A, i målet mellan och Cosans mot . , dom , Mål C-53/81: mot . , dom , Mål C-480/08: mot Borough of Lambeth, Secretary of State for the Home Department. och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (förordning 492/2011). (2014): Barn med inlärningssvårigheter. I (2014). Evidensbaserad elevhälsa, . Flakierska-Praquin, N. & , C. (1997). School phobia with separation anxiety disorder: a comparative 20 to -29 year follow- up study of 35 school refusers. Comprehensive Psychiatry, 38, 17–22. FN:s konvention om barnets rättigheter. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning. Folkhälsan (2014). Tillbaka till framtiden. Handlingsplan vid skol- frånvaro – så här gör du. Folkhälsan (2014). Tillbaka till framtiden. Metoder för att stärka skol- närvaro. Fostvedt, U., , Å. & , A. (2011). Friends (2016). En socioekonomisk analys. generalförsamlings resolution GA 217 A (III), antagen . Gentle-Genitty, C., Karikari, I., , H., Wilka, E. & , J. (2015). Truancy: A look at definitions in the and other territories. Educational Studies, 41, 62–90. Gorodzinsky, A.Y., Hainsworth, K.R. & Weisman, S.J. (2011). School functioning and chronic pain: A review of methods and measures. , 36, 991–1 002. & , A. (2014). Extended school non-attenders’ views: developing best practice. Educational Psychology in Practice, 30, 37–50. (2014). Hemmasittare – barn med problematisk skolfrånvaro. I (2014). Evidens- baserad elevhälsa, . (2014). Orolig och blyg i skolan. Att möta elever med vanliga och osynliga besvär. , M., Ekerfeldt , C., , M., , M. & , G. (2015). Teachers’ views on risk factors of problematic school absenteeism in Swedish primary school students. Education Psychology in Practice, 31, 4, 412–423. , ,, , , B., , C., , L., Fischbein, S. m.fl. (2010). School, learning and mental health: A systematic review. Guvå, G. (2009). Elevhälsans retorik och praktik. Hancock, K.J., , , , D. & Zubrick, S.R. (2013). Student attendance and educational outcomes. (2009). A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. Havik, T., Bru, E. & Ertesvåg, S.K. (2014). Parental perspectives of the role of school factors in school refusal. Emotional and Behavioural Difficulties, 19, 131–153. Havik, T., Bru, E. & Ertesvåg, S.K. (2015). Assessing reasons for school non-attendance. , 59, 316–336. Hawkrigg, S. & Payne, D.N. (2014). Prolonged school non-attendance in adolescence: a practical approach. in Children, 99, 954–957. Health Navigator (2016). Förbättrade livsvillkor för barn och unga i . Nulägesanalys och åtgärdsförslag. Hendron, M. & Kearney, C.A. (2016): School climate and student absenteeism and externalizing and internalizing behavioral problems. Children & Schools, 38, 109–116. & Dzanic, E. (2014). Inventering av insatser och metoder. Hemmasittare och problematisk frånvaro. , F. (2008). Individen, vägarna, valen. Karriärval och vägledning i socialt, mångkulturellt och köns- perspektiv, Heyne, D., King, N.J., Tonge, B.J., Rollings, S., , D., Pritchard, M. & Ollendick, T.H. (2002). Evaluation of child therapy and caregiver training in the treatment of school refusal. and Adolescent Psychiatry, 41, 687–695. Heyne, D., , F.M. & , B.R. (2015). I , and Ollendick . Moderators and mediators of youth treatment outcomes. Hjern, A., , L., Rostila, M. & , B. (2013). Barn som anhöriga: Hur går det i skolan? Nka: Rapport barn som anhöriga. (2013). Teknikstöd i skolan. Hochadel, J., , J., Wiater, A., Lehmkuhl, G. & Fricke- Oerkermann, L. (2014). Prevalence of sleep problems and relation- ship between sleep problems and school refusal behavarior in school-aged children in children’s and parent rating. Psycho- pathology, 47, 119–126. (2014). Hörsel och hörselsymtom. inspektioner-utredningar-och-kontroller/inspektion/aktuella- inspektioner/skoltillsynen-2013-2016/. /itiskolan/sa-arbetar-andra/. uddannelse-og-beskaeftigelse/evaluering-af-resultater. idenforsocialtarbete/tfco. http://svenska/framgangsrik-sprak-las-och-skrivutveckling-1.221475. Hysing, M., Haugland, S., Stormark, K.M., , T. & Sivertsen, B. (2015). Sleep and school attendance in adolescence: Results from a large population based study. , 43, 2–9. & , D. (2012). Fram- gångsfaktorer i svensk och internationell belysning. Natur och kultur. (2000). Ett mått på elevers arbetsmiljö? Handlingsplan för ökad skolnärvaro. , avgörande i mål nr 4314-11. , avgörande i mål nr 6107-12. Ingestad, G. (2006). Dokumenterat utanförskap: Om skolbarn som inte når målen. Inspektionen för vård och omsorg (2015). Tillsyn av elevhälsans medicinska och hälsofrämjande roll i sju län. , K.A., Oldehinkel, A.J., Dijkstra, J.K., Veenstra, R. & Rosmalen, J.G.M. (2011). School absenteeism as a perpetuating factor of functional somatis symptoms in adolescents: The TRAILS study. , 159, 988–993. (2016). Arbete för ökad skolnärvaro i – en studie i identifierade framgångsfaktorer. & , J. (2014). Att vända frånvaro till när- varo. En studie av skolans dokumentering och insatser. , sektionen för lärande och miljö, specialpedagog- programmet. , R., Hoare, P., , R., Dunhill, Z. & Sharpe, M. (2009). Frequent absences in secondary school students: survey and case-control study. in Childhood, 94, 763–767. (1990). Skolk: en forskningsresumé. : Skol- överstyrelsen. Kammarrätten i , avgörande i mål nr 1385-10. Kammarrätten i , avgörande , mål nr 3515-14. Kammarrätten i , avgörande , mål nr 1494-12. & , K. (2004). SKOLK: protest eller riskbeteende? Forsknings- och utvecklingsenheten. Kearney, C.A. (2008). An interdisciplinary model of school absenteeism in youth to inform professional practice and public policy. , 20, 257–282. Kearney, C.A. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A contemporary review. , 28, 451–471. King, N.J. & , G.A. (2001). School refusal in children and adolescents: A review of the past 10 years. and Adolescent Psychiatry, 40, 197–205. Knollman, M., Knoll, S., Reissner, V., Metzelaars, J. & Hebebrand, J. (2010). School avoidance in the view of the child and adolescent psychiatry: Symptomatology, development, course, and treatment. , 107, 43–49. , C. Jennische, Å. & , S. Projekt 2012– 2013. Ett samarbete mellan och Social- förvaltningen i . Konstenius, V. & , M. (2010). Tillbaka till skolan. Metod- handbok i arbetet med hemmasittande barn och ungdomar. (2004). Kön och autism – med fokus på flickor med någon form av autismspektrumstörning. Lam, W., , E.A. & Yeung, K.S. (2012). Implications for school nursing through interprofessional education and practice. , 22, 1988–2001. Lauchlan, D. (2003). Responding to chronic non-attendance. A review of intervention approaches. Educational Psychology in Practice, 19, 133-146. (2010). Samverkansteamet och Vändzonen. Utvärdering av två verksamheter i kommun. FoU i Väst och Göteborgs- regionens kommunalförbund. & Cotler, S. (2007). Toward reduced bias and increased utility in the assessment of school refusal behavior: The case for diverse samples and evaluations of context. Psychology in the Schools, 44, 551–565. och (2009). – om självvärdering och lärares utvecklingsarbete. (2013). Låt lärare vara lärare. Perspektiv på lärar- yrket. (2014). Så påverkar föräldrarna undervisningen. (2015). Vad säger statistiken om skolan i din kommun? Elevresultat, likvärdighet, resursanvändning, lärarlöner och behörighet . , H., , , , J. & , S. (2003). Absences from school: A study of its causes and effects in seven LEAs. Research Report, 424. Nottingham: DfES Publications. Maskrosbarn.(2013). Frågar man inget – får man inget veta. En kvali- tativ och kvantitativ studie med 50 ungdomar. , B.R., Brendel, K.E., Bulanda, J.J., Heyne, D., , A.M. & Pigott, T.D. (2015). Psychosocial interventions for school refusal with primary and secondary students: A systematic review. , 11, Issue 12. Midshult, Y. (2013). Ökad skolnärvaro – ett förbättringsområde inom Modellområde 2009–2011 samt det fortsatta arbetet 2012 inom Psynk. Kommuner och Landsting. & , M. (2105). ”Vilken vård du får avgörs av var du bor”, nationella kartläggning av regionala skillnader i elevhälsans medicinska insatser och resurser. Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funk- tionshinderspolitiken 2011–2016. Mötesplats Social Innovation (2013). ABC i sociala investeringar. (2014). Elevhälsans uppdrag – främja, förebygga och stödja elevens utveckling mot målen. , E, , I. och Wadeskog, A. (2016). En barriär mellan mig och världen. En socioekonomisk analys av elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. I SOU 2016:46, bilaga 7. , I., Wadeskog, A., ., L. & Sanandaji, N. (2014). Utanför- skapets pris. En bok om förebyggande sociala investeringar. & Wadeskog, A. (2010). De deprimerade tonårsflickorna. : idéer för livet. (2010). Unga som är utanför arbetsmarknaden. En socio- ekonomisk diskussion. Skrifter från Temagruppen Unga i arbets- livet 2010:3. & , M. (2014). Alla barn i skolan – slut- rapport av första fasen. (2016). (2016) Education at a glance 2016: Indicators. Osher, D., Poirer, J., Jarjoura, R., , R. & Kendziora, K. (2014). Avoid simple solutions and quick fixes: Lessons learned from a comprehensive districtwide approach to improving student behavior and school safety. on Children: Informing Policy for Children at risk, 5, article 16. (2011). En intervjuundersökning med skolkuratorer om deras syn på elever med hög ogiltig frånvaro. , S., & Hagquist, C. (2013): Quality and Per- formance Measure (SQPM): Anpassning för svenska förhållanden. Projektet växtkraft (2011). Bättre stöd när barn och ungdomar är delaktiga. Lyssna på oss! 1975/76:209. Om ändring i regeringsformen. 1979/80:2. Med förslag till sekretesslag m.m. 1985/86:10. Om ny skollag m.m. 1988/89:4. Om skolans utveckling och styrning. 1989/90:107. Om godkännande av om barnets rättigheter. 1993/94:117. Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 2008/09:171. Offentliga bidrag på lika villkor.