sou · H4B346d2 · 2017-01-01 00:00:00 — Förslaget till ändring av 8 § i förslag till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning, som avser att avtal mellan huvudmän om samverkansområde för en SAK-miljö ska bifogas ansökan, ska dock träda i kraft först i samband med att regleringen av SAK-miljöer föreslås träda i kraft. Elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning är relativt få, vilket gör det svårt att upprätthålla hög kompetens kring grupperna i mindre kommuner. Där den specifika kompetensen finns blir den dessutom lätt isolerad. Lärare i hörsel- och kommunikationsklasser som utredningen besökt säger att de sitter som små öar med kunskap på olika håll i landet. De upplever att kunskapen inte alltid tas till vara. För att sprida och tillvarata den erfarenhet och kompetens som redan finns på området har utred- ningen i uppdrag att främja erfarenhetsutbyte på nationell nivå mellan de huvudmän som bedriver utbildning för målgrupperna. Det finns en hel del regionala utbyten och nätverk men erfarenhets- utbytet på nationell nivå är däremot mycket begränsat. I detta kapitel beskrivs de nationella nätverk och konferenser som utredningen har kommit i kontakt med genom sitt statsbidrag eller på annat sätt. Här sammanfattas också utredningens bedömning av vad staten kan göra för att främja erfarenhetsutbytet. 24.1Befintliga och föreslagna nationella nätverk och konferenser I utredningens statsbidrag för åren 2013–2015 var det sammanlagt 70 projekt som innefattade studiebesök, nätverk eller konferenser för lärare. En del av dessa tillfällen för erfarenhetsutbyte arrangerades på nationell nivå. Nedan listas befintliga nationella och större regionala nätverk och konferenser. I listan ingår även ett par önskemål och förslag om nationella nätverk och konferenser som framkommit i utredningens kontakt med rektorer och lärare i kommunikations- och hörselklasser. Nationellt hörselnätverk för skolledare Utredningen har för åren 2013–2015 beviljat medel till att återuppta och utvidga ett nationellt nätverk för skol- ledare inom hörselverksamhet. Nätverket har träffats en gång per termin för seminarier, och även haft fortlöpande kontakt med utredningen. Enligt utvärderingen av projektet borde det vara en uppgift för Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, att stötta den här typen av nätverk. Annars finns en överhängande risk att nätverken dör ut. SPSM:s konferenser om grav språkstörning SPSM har anordnat tvådagars rikskonferenser om grav språkstörning. Den första arrangerades och den andra tillsammans med utredningen den 15–. Antalet deltagare begränsades till 350 respektive 900, men vid båda till- fällena var efterfrågan på platser så stor att antalet hade kunnat fördubblas. Konferensen bestod av fem stora föreläsningar och 24 valbara seminarier inom området grav språkstörning. Utbildningsradion filmade båda konferenserna och SPSM har på så sätt kunnat använda och hänvisa till föreläsningarna på sin webb- sida och i sina kurser. Det fanns starka önskemål, från både del- tagarna och dem som inte fick plats, om att SPSM skulle genomföra liknande konferenser . för grav språkstörning erbjuder kompetens- utveckling och erfarenhetsutbyte . Skolpersonal som har gått myndighetens distanskurs om grav språkstörning bjuds in att ingå i nätverket. Flera av lärarna som utredningen träffat på skolbesöken hade gått SPSM:s kurs och deltar i nätverket. Lärare i flera av kommunikationsklasserna som utredningen besökte berättade om en nedlagd årlig konferens för kommunikationsklasser. Det var kommunala huvudmän, ibland tillsammans med , som turades om att bjuda in kommunikationsklassernas personal till tvådagarskonferenser med föreläsningar och erfarenhetsutbyte. De senaste tillfällena var i , och . Det kostade en del för kommunerna och konferenserna lades enligt lärarna ned för att de krävde så mycket av den verksamhet som skulle planera dem. Konferenserna hade varit mycket uppskattade och lärarna önskade att liknande konferenser skulle anordnas framöver. Önskemål om nationella hörseldagar I redovisningarna av statsbidraget har utredningen fått in förslag om att ge SPSM i uppdrag att arrangera nationella hörseldagar. Enligt ett av förslagen skulle de bestå av forskningsseminarier, nät- verk och diskussion för skolledare, ambulerande specialpedagoger, speciallärare, assistenter, elevhälsan och andra berörda. I förslaget poängteras vikten av att det blir ett forum för alla typer av verk- samheter – specialskolor, regionala hörselklasser, kommunala hörsel- klasser, kommunala hörselspår och skolor som har individintegrerade elever med dövhet eller hörselnedsättning Pedagogiskt kompetensforum i Södra regionen SPSM:s södra region har med hjälp av utredningens statsbidrag utvecklat ett pedagogiskt kompetensforum kring elever med döv- het, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Här samarbetar kommunerna, landstingen och SPSM kring kommunkartläggning, fortbildning, skolledarnätverk och information. I två av regionens fyra län finns samverkansavtal i form av policydokument kring ansvarsfördelningen mellan kommuner, landsting och stat. Enligt redovisningen av statsbidraget pågår ett arbete för att även få till avtal i de sista två länen. Hörsel- dövforum är ett samarbete mellan SPSM:s östra region och Hörselhabiliteringen barn och ungdom på Universitets- sjukhuset. Samarbetet är inriktat på att förtydliga och effektivisera stödet till barn och elever med dövhet och hörselnedsättning, deras familjer och berörd personal i förskola och skola. En del av utredningens statsbidrag har gått till nätverk mellan skolor för kunskapsspridning kring elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning. I en redovisning från kommun beskrivs ett erfarenhetsutbyte där lärare från Solanderskolans hörselklasser besöker Silviaskolan i och Östervångsskolan i . Flera hörselklasser har i sin redovisning lämnat önskemål om ökad samverkan mellan olika verksamheter för elever med hörselnedsättning. Samverkan finns även när det gäller elever med grav språk- störning. Kommunikationsskolan i beskriver ett erfarenhets- utbyte med andra kommunikationsklasser: Kannebäckskolan i , i och i . ”Mitt unika barn” – tredagarskonferens för föräldrar Intresseorganisationerna DHB och Talknuten anordnar till- sammans med SPSM den årliga konferensen ”Mitt unika barn” för föräldrar till elever med språkstörning. har en årlig konferens där ett tjugotal logopedchefer från hela landet samlas. De diskuterar gemensamma frågor och utbyter erfarenheter. Utredningen deltog i konferensen , och då handlade diskussionerna bland annat om hur man kan skapa större nationell likvärdighet i rutiner och kultur kring diagnosen generell språkstörning. Nationell konsensuskonferens för barnlogopedi Medicinska fakulteten på har åtagit sig att samla logopeder från hela för en serie konferenser om terminologi och insatser som rör språkstörning hos barn och unga. Den första konferensen ägde rum . genomfördes andra konferensen, där även utredningen deltog. Syftet är att kunna enas om och presentera riktlinjer för kartläggning och diagnosticering av språkstörning och riktlinjer för intervention. Bland annat följande frågor diskuteras: •Hur definierar vi språkstörning? •Vilka kartläggningsmetoder och tester är bästa tillgängliga för olika åldersgrupper? •Hur sätter vi diagnos? •För vilka (direkta och indirekta) insatser finns starkast veten- skapligt stöd? •Inom vilka områden saknas studier om insatsers effektivitet? 24.2Hur staten kan främja kunskapsspridning och utveckling Utredningen gör bedömningen att SPSM bör vara en motor i stora delar av det nationella erfarenhetsutbytet kring elever med dövhet, hörselnedsättning och grav språkstörning. Myndigheten har goda förutsättningar för det tack vare sin både regionala och nationella organisation. De nav som utredningen föreslår kommer bland annat att ha i uppgift att samordna insatser och kunskapsspridning på regional nivå, se kapitel 18 Nav – ett sätt att organisera sam- verkan och få resurserna att följa eleven. Personalen som anställs vid de olika navens kanslier kommer som en naturlig följd av sitt gemensamma uppdrag att utbyta erfarenheter med varandra inom SPSM:s nationella organisation. På så sätt kommer de att kunna öka möjligheterna för nationellt erfarenhetsutbyte på flera nivåer. Det skulle på en övergripande organisatorisk nivå kunna handla om att sprida goda exempel på samverkan mellan stat, kommun och På skolledarnivå och pedagogisk nivå skulle det kunna handla om nationell kunskapsspridning och kollegialt lärande kring målgrupperna, deras skolgång och behov. Naven skulle också kunna stimulera uppkomsten av både nationella och regionala nätverk för olika yrkesgrupper som arbetar med målgrupperna utifrån sin specifika kompetens. 25Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder har utredningen haft ett tillfälligt riktat statsbidrag att fördela till kvalitetshöjande åtgärder. Samtliga huvudmän som erbjuder utbildning för elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning har kunnat ansöka om medel för att utveckla sin verksamhet eller skapa ny verksamhet för målgruppen. Syftet har varit att öka elevernas måluppfyllelse och ge dem större valfrihet i sin skolgång. I detta kapitel redovisas inledningsvis formalia kring stats- bidraget, utredningens prioriteringar och huvudmännens ansök- ningar för de tre åren. Huvuddelen av kapitlet består sedan av statistik över hur medlen har använts och en sammanställning av huvudmännens utvärderingar fördelat under rubrikerna •implementering av lärverktyg och metoder •kompetensutvecklande åtgärder, kunskapsspridning och samverkan. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Grundvillkoren för ansökan framgår av förordning (2013:120) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar.1 Utredningen har beviljat statsbidrag till •kvalitetshöjande åtgärder i syfte att öka måluppfyllelsen för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning, och •ny eller utvidgad hörsel- eller kommunikationsverksamhet i syfte att öka elevernas möjligheter att välja skola. Skolhuvudmännens ansökan skulle avse elever inom grundskole- utbildningen och inte till exempel barn i förskolan eller elever i gymnasieskolan. För att uppfylla grundvillkoren behövde ansökan avse projekt som riktades mot målgruppen och som förväntades bidra till ökad kvalitet i utbildningen. Enligt förordningen fick statsbidrag lämnas ett kalenderår i sänder för åtgärder som avsåg •kompetenshöjande åtgärder för lärare •nya eller utvidgade undervisningsmiljöer. Statsbidraget har totalt beviljats . fördelades beloppet och både var beloppet . Anledningen till det lägre beloppet var att statsbidraget bara kunde beviljas för eftersom utredningen tillsattes . Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder 25.2Ansökningar och utredningens prioriteringar Statsbidraget har varit översökt . Det totala beloppet i ansökningarna uppgick till för de tre åren, alltså så mycket som utredningen hade att fördela, se tabell 25.1. Tabell 25.1 Belopp i ansökningar och belopp att fördela Ungefärligt belopp i åren 2013–2015 Eftersom statsbidraget var översökt beslutade utredningen om urval. Förutom principen att fördela statsbidraget mellan huvud- män över hela landet har utredningen prioriterat ansökningar enligt följande: •De ansökningar som förväntades ge störst effekt på elevernas måluppfyllelse. •Ansökningar för ny verksamhet där det inte fanns hörsel- eller kommunikationsverksamhet. •De ansökningar som var av långsiktig och stabil karaktär och som skulle ge effekter . (Ett sätt för huvud- mannen att visa ett långsiktigt åtagande var att själv finansiera delar av projektet). •De ansökningar som innebar ökat samarbete med andra huvud- män eller samarbete regionalt. Ansökningar för , 2014 och 2015 Totalt kom det in 335 ansökningar till utredningen under stats- bidragets . Det har varit vanligt att en och samma huvudman skickat in ansökningar för flera olika projekt. Både antalet ansökningar och antalet huvudmän har stigit över åren, se tabell 25.2. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder SOU 2016:46 Tabell 25.2 Ansökningar från olika typer av huvudmän Antal ansökningar resp. ansökande huvudmän åren 2013–2015 * Ett företag som inte var skolhuvudman skickade in fem ansökningar om statsbidrag 2014. Ett antal ansökningar (11 stycken och 2015) uppfyllde inte grundvillkoren för ansökan enligt förordningen (2013:120) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar. Ansökningarna var inlämnade av ett företag som inte var en skolhuvudman eller avsåg barn i förskolan eller elever i gymnasieskolan. Resten av ansökningarna uppfyllde grundvillkoren. Vad huvudmännen ansökte om Huvudmännen kunde ansöka om statsbidrag inom en eller flera av de sex poster som räknas upp i förordningen. Projektens planerade kostnader sträckte sig ofta över flera poster. Tabell 25.3 visar hur ansökningarna fördelade sig mellan posterna. Allra vanligast var det att ansöka om medel för personalförstärkning och kompetens- höjande åtgärder för lärare. SOU 2016:46 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.3 Huvudmännens ansökningar Antalet ansökningar inom varje post Kompetenshöjande åtgärder för lärare Anpassning av undervisningsmiljön* *Posten omdöpt till ”Anpassning eller utvidgning av undervisningsmiljön” 2015. **Posten omdöpt till ”Ny verksamhet” 2015. Nästan alla 41 ansökningar om statsbidrag för rörde elever med hörselnedsättning, i de flesta fall i kombination med elever med dövhet och i 18 fall även i kombination med elever med grav språkstörning. Den lägre andelen ansökningar kring grav språk- störning berodde på att utredningens uppdrag och statsbidraget ännu inte omfattade den huvudsakliga delen av gruppen elever med grav språkstörning. Efter att utredningen fick sitt tilläggsuppdrag2 och förordningen om statsbidraget ändrades3 ökade andelen ansökningar som rörde elever med grav språkstörning, se tabell 25.4. Tabell 25.4 Målgrupper för ansökningarna Antal ansökningar per målgrupp (av totalt 41) (av totalt 133) (av totalt 161) Elever med grav språkstörning Ansökningarna berörde målgruppen elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning i olika skolformer. 3Förordning (2013:928), utfärdad . Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder ansökningar handlade om elever i , men även elever i grundsärskolan och specialskolan berördes i flera av de planerade projekten, se tabell 25.5. Tabell 25.5 Ansökningarnas fördelning mellan , grundsärskolan och specialskolan Antal ansökningar per skolform (av totalt 41) (av totalt 133) (av totalt 161) Av ansökningarna som uppfyllde grundvillkoren var det 30, 91 respektive 102 stycken som beviljades statsbidrag , 2014 respektive 2015, antingen för hela eller delar av det ansökta beloppet. Av de projekt som beviljades statsbidrag genomfördes och slutredovisades 28, 82 respektive 89 projekt. Alla landets län finns representerade med minst ett projekt utom , som inte kom in med någon ansökan. Förutom den geografiska spridningen fick statsbidraget en spridning mellan olika sätt att organisera undervisningen. Av de 199 projekt som genomfördes har 132 använt medel för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning i reguljär klass, 48 för elever i hörselspår eller -klass alternativt kommunikationsspår eller -klass, 47 för central samordning av hörsel- eller kommunikationsverksamhet i en kommun och 10 för samverkan mellan grundskola och special- skola. (Summan är högre än 199 eftersom samma projekt kunde involvera flera typer av undervisning.) Målgruppen för de genomförda projekten var, precis som i ansökningarna, oftast elever med dövhet eller hörselnedsättning, och oftare elever i än grundsärskolan. Mellan ökade antalet genomförda projekt som riktade sig till elever med grav språkstörning som en spegling av de ökade ansökningarna kring målgruppen, se tabell 25.6. SOU 2016:46 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.6 Målgrupper för de genomförda projekten (av totalt 28) (av totalt 82) (av totalt 89) Elever med grav språkstörning Andelen genomförda projekt som rörde grundsärskolan respektive specialskolan har sjunkit , se tabell 25.7. Utredningen har bara beviljat medel till projekt på specialskolan om de handlat om samverkan med andra huvudmän. Tabell 25.7 Skolform i de genomförda projekten (av totalt 28) (av totalt 82) (av totalt 89) Skolhuvudmännen har använt statsbidraget för olika delar av sina befintliga verksamheter och även utvidgat dem genom anpassningar av ytterligare lokaler. De har i viss utsträckning genomfört projekt som innebär ett ökat samarbete med andra huvudmän. Däremot har inga mer långtgående regionala samarbeten utvecklats. Huvud- männen har i några fall använt statsbidraget för att starta helt nya verksamheter där det tidigare saknats verksamhet för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Inom startades ett kommunikationsspår på en F-6-skola . Ett projekt som innefattade kartläggning av utbildningssituationen för barn och ungdomar med språkstörning i stad ledde till att en högstadieskola startade ett kommunikationsspår, se avsnitt 25.4 Huvudmännens utvärderingar av statsbidraget. Båda dessa satsningar har skett med handledning och stöd från SPSM. Huvudmännen har sökt och redovisat statsbidrag under de sex posterna i förordningen. Anpassning av lokaler har i flera fall redovisats under posten nya eller utvidgade undervisningsmiljöer. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Vid utredningens utvärdering av statsbidraget för visade sig detta bli missvisande eftersom antalet nya verksamheter kunde uppfattas som större än det var. Av den anledningen ändrade utredningen i ansöknings- och redovisningsblanketterna för stats- bidrag 2015 så att utvidgade undervisningsmiljöer kopplades ihop med posten anpassning av undervisningsmiljön. På så sätt redovisas nya undervisningsmiljöer för sig, och rubriken har ändrats till ny verksamhet för att förtydliga vad utredningen avser. I den samlade utvärderingen av statsbidraget har utredningen sorterat om huvud- männens poster enligt följande uppställning för att få alla anpass- ningar under en post och synliggöra antalet nya verksamheter: •kompetenshöjande åtgärder för lärare •anpassning eller utvidgning av undervisningsmiljön Utredningen har i sin analys ibland även behövt sortera om kost- naderna som huvudmännen redovisar mellan olika poster. Till exempel kan trådlösa hörsystem i några fall ha redovisats inom kostnader för införskaffande av lärverktyg medan de flesta andra huvudmän och utredningen snarare ser det som en anpassning av undervisningsmiljön. Eftersom utredningen har sett variationer i huvudmännens tolkningar av posterna och gjort vissa omsorteringar redovisas kostnaderna för respektive post inte noggrannare än avrundat till hela 10 000-tal kronor i tabell 25.8. Projektens kostnader har till stor del betalats av statsbidraget, men huvud- männen har stått för viss medfinansiering. I tabell 25.8 redovisas hela kostnaden, vilket förklarar varför beloppet i tabellen kan överstiga beloppet för statsbidraget. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.8 Hur projektkostnaderna har fördelats på olika poster Antal projekt och kostnader per post (pga avrundning blir totalkostnaden inte exakt samma som summan av delbeloppen) 2013 (tkr) 2014 (tkr) 2015 (tkr) * Ny verksamhet innebär ofta ytterligare belopp bokfört inom posterna personalförstärkning och kompetenshöjande åtgärder för lärare. Tabellen visar att en stor del av projektens kostnader handlar om personalförstärkning och anpassning eller utvidgning av under- visningsmiljön. Den post som förekommer i flest projekt är kompetenshöjande åtgärder för lärare, som kostnadsmässigt ligger på ungefär samma nivå som införskaffande av lärverktyg. Lägst kostnader redovisas för posterna ny verksamhet, andra utvecklings- insatser och övrigt. Posten övrigt togs bort inför ansökan om stats- bidrag 2015, men hade innefattat projektens kostnader för till exempel framställning av informationsmaterial, elevresor, upphandlings- och revisorskostnader. särredovisade flera projekt ändå sina revisorskostnader. Kostnadernas fördelning på olika typer av aktiviteter inom varje post redovisas i avsnitt 25.4 nedan. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder förbrukades ungefär 12,8 av statsbidragets . förbrukades ungefär 26,2 respektive 26,3 av . Resten av kostnaderna som redovisas i tabell 25.8 ovan täcktes av medfinansiering. Det innebär att () av stats- bidraget inte utnyttjades. När huvudmännen beskriver anledningen till att de inte har kunnat utnyttja bidraget enligt plan handlar det ofta om att det inte har funnits personer med lämplig kompetens att anställa eller att en utbildning inte har startat. Att bidraget är ettårigt och följer kalenderår, inte läsår, gör det också svårare för dem att utnyttja hela bidraget. Något färre än hälften av de genomförda projekten hade med- finansiering av huvudmännen. Den medfinansiering som redo- visades inom projektens kostnader uppgick till sammanlagt för de tre åren. I redovisningarna nämns dessutom separata insatser som huvudmännen finansierat till en sammanlagd kostnad av . 25.4Huvudmännens utvärderingar av statsbidraget Syftet med statsbidraget har varit att öka elevernas måluppfyllelse och ge dem större valfrihet. I ansökningarna om statsbidrag har huvudmännen satt upp process- eller resultatinriktade mål för sina projekt. I redovisningarna skulle insatsernas effekter utvärderas mot de egna målen och elevernas eventuellt ökade måluppfyllelse eller ökade valfrihet skulle bedömas. Huvudmännens redovisningar skiljer sig i djup och koppling till de uppsatta målen. De enklaste är generellt hållna uppräkningar av insatserna med ganska korta pedagogiska diskussioner eller resone- mang om tänkt effektkedja. De mest avancerade redovisningarna är separata utvärderingsrapporter som har presenterats inom huvud- männens skolorganisation. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Genomgående anser huvudmännen att den ökade valfriheten har infriats i de projekt som syftar till att tillgodose elevernas behov av anpassningar i en skola som ligger nära hemmet. Elevernas ökade måluppfyllelse har varit svårare att utvärdera, bland annat på grund av den korta projekttiden . I utvärderingarna återkommer pedagogiska och verksamhetsnära resonemang som bygger på att rätt anpassningar kan väntas öka elevernas måluppfyllelse. Det finns exempel på hur huvudmännen har uppskattat elevernas ökade måluppfyllelse med hjälp av elevernas betyg eller bedömningar av deras språkliga förmåga. Innan huvudmännens utvärderingar beskrivs närmare ges några exempel på hur de har arbetat med att följa upp elevernas måluppfyllelse. Uppföljning av elevernas måluppfyllelse Uppföljningen av måluppfyllelsen hos elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning har ofta varit en del av skolornas rutiner. På till exempel i träffades rektorn och arbetslaget och diskuterade anpassningar för alla elever, även den elev med CI som det beviljade statsbidraget kopplades till. Frågor som diskuterades var: Hur går det i förhållande till kunskapskraven? Vilka anpass- ningar görs och behövs ytterligare? Hur fungerar hörtekniken? Är det något vi måste utveckla eller uppdatera oss om? Rektorn hade också en dialog med hörselenheten i och CI-teamet i , som träffade eleven varje termin för att bedöma kunskaps- utvecklingen. Uppföljningen av elevernas måluppfyllelse är ett långsiktigt och formativt arbete. Statsbidraget är mer kortsiktigt och har delats ut långa projekt. Under ett projektår är det tveksamt om en eventuell ökning av måluppfyllelsen kan mätas kvantitativt, och det är inget utredningen har uppmanat till. Det finns ändå flera projekt som har försökt uppskatta projektens framgång med hjälp av de mått som har funnits att tillgå.