sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Vi ser förnybar energi som ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte som ett mål i sig själv. Målet bör i stället vara att värna om det näst intill fossilfria elsystem som har. Vi anser att det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att vidta åtgärder inom de sek- torer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, process- industrin och jordbruket. Dyra subventioner utan klimatnytta Förlängningen av elcertifikatsystemet och stödet till havsbaserad vindkraft innebär stöd till ny elproduktion trots att elmarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Liberalerna välkomnar all form av utsläppsfri elproduktion men den ska byggas när den behövs och på marknadsmässiga grunder. Elcertifikatsystemet innebär att mogen teknologi kommer att sub- ventioneras i ytterligare fram . Enligt riks- dagens utredningstjänst kan förlängningen av elcertifikatsystemet kosta beroende på antaganden om el- och certifikatprisutveckling. Utöver detta tillkommer subventioner till havsbaserad vindkraft på . Kost- naderna för dessa subventioner kommer i första hand att bäras av de elproducenter, framförallt vatten- och kärnkraftsägare, som inte får del av subventionerna. måste dock kostnaderna på ett eller annat sätt bäras av elkunderna. Eftersom samtlig elproduktion i EU ingår i det gemensamma handelssystemet EU-ETS med en förutbestämd utsläppsbana så finns det ingen klimatnytta med ett förlängt elcertifikatsystem. Ökade subventioner till förnybar el leder tvärtom till att priset på utsläpps- rätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft ökar. Ökade sub- ventioner i kan alltså få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion i övriga EU försvåras och försenas. Även om man bortser från EU-ETS och räknar på elcertifikatsystemets klimatnytta som en enskild åtgärd blir utsläppsminskningarna små och kostnaderna mycket höga jämfört med åtgärder i andra sektorer. Visionen för energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygg- het och energisäkerhet. Energitillförsel skapar någon form av miljöpåverkan. Fossila bränslen skadar klimatet och för- orenar luften. Kärnkraft skapar farligt avfall som måste hanteras. Förnybar energi förbrukar under driftfasen inte ändliga resurser, men kan i vissa fall påverka naturen och tära på den biologiska mång- falden. Energisystemets miljö- och klimateffekter ska minskas genom smarta energieffektiviseringsåtgärder och en successiv introduktion av klimatneutrala energikällor. För att driva på miljöanpassningen behövs generella regelverk som innebär att förorenaren betalar. Sam- hällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort snarare än att subventionera det som ska in. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat men reformerat utsläppshandels- system inom EU är därför viktiga styrmedel. Det måste kosta att skada klimatet. Målet om att minska energiintensiteten jämfört med innebär att energitillförseln måste minska med () med ett anta- gande om 2 procents årlig BNP-tillväxt. I praktiken innebär målet ett tak för energianvändningen. Varför med en mycket hög andel fossilfri energi och med en kraftigt växande befolkning ska införa ett tak på energianvändningen är svårt att förstå. I det scenario från som ligger till grund för målsättning finns flera tveksamheter. Energi- myndigheten har räknat med 700 000 färre invånare jämfört med SCB:s befolkningsprognos. Energianvändningen i bostads- sektorn antas minska trots att anser att vi behöver bygga över 700 000 nya bostäder . Industrins energi- användning antas vara oförändrad trots ambitioner om ökad indu- striproduktion och satsningar på serverhallar och annan energi- intensiv industri. har dessutom inte inkluderat de åtgärder för ökad energitillförsel som finns med i energiöverens- kommelsen såsom elcertifikatsystemet, slopad effektskatt och sänkt fastighetsskatt på vattenkraft. Sammantaget leder detta till att energieffektiviseringsmålet riskerar att bli betydligt svårare och dyrare att nå jämfört med de antagan- den som gjorts. Det saknas också konsekvensanalyser för vad målet kan innebära för både olika aktörer och samhällsekonomin i stort. Elexport till våra grannländer Det finns stora fördelar med att öka sammankopplingen av elnäten i och . Sammantaget leder det till lägre kostnader och bättre miljöprestanda. Genom export av bland annat klimatsmart el till våra EU-grannar kan vi medverka till klimatomställningen sam- tidigt som vi bidrar till våra grannars energisäkerhet och minskar deras beroende av osäkra energileverantörer. I tider av ökad konflikt i vårt närområde där bland annat gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. Energiöverenskommelsen saknar ett tydligt resonemang om hur nära säkerhetspolitiken hänger samman med energipolitiken och vilka de säkerhetspolitiska aspekterna av de föreslagna åtgärderna är. Energifrågorna är i högsta grad gränsöverskridande och tjänar på ett starkare EU-samarbete. Liberalerna ser positivt på en gemen- sam energiunion och anser att måste vara pådrivande för ett närmare europeiskt samarbete på energiområdet. som fördelarna med en ökad grad av sammankoppling och elexport är stora finns det flera frågor som lämnar obesvarade. För att de ekonomiska och miljömässiga nyttorna ska realiseras måste utbyggnaden av elproduktion och överförings- kapacitet gå hand i hand. Vi riskerar nu att genom subventioner bygga upp ett elöverskott som vi inte kan bli av med. Resultatet kan bli in- låst kraft och stora samhällsekonomiska kostnader som följd. Energi- kommissionen har glömt bort att för att ska kunna exportera el måste det finnas någon som importerar. Det saknas både strate- gier och samverkan med berörda länder för detta. Överenskommelsen är strikt nationell och det har inte skett några diskussioner med våra nordiska grannländer som ingår i den gemen- samma nordiska elmarknaden. Detta trots att flera av förslagen kom- mer att påverka övriga nordiska länder. Ett större samarbete mellan de nordiska länderna behövs inom energipolitiken. En nordisk energi- kommission bör därför tillsättas. av (SD) Den av regeringen tillsatta har haft uppdraget att lämna ett underlag till en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning, med fokus och framåt. Jag () kan inledningsvis konstatera att så inte blivit fallet då förhandlingarna om innehållet i en sådan överenskommelse inte inkluderat vårt parti, som i Riksdag utgör det näst största oppositionspartiet. Vi kan endast beklaga detta och att man inte försökt få till stånd en så bred överenskommelse som möjligt. Det finns förslag i överenskommelsen som är bra och avgörande, men flera som är dåliga, vilket gör att vi övervägande inte kan ställa oss bakom överenskommelsen i sin helhet. Den femparti-överenskommelse som finns på plats karaktäriseras ytterst av kompromisser som ger både hopp och besvikelse med delvis stabila förutsättningar för befintliga produk- tionsanläggningar men även av ytterligare subventioner som dikte- rats av de gröna partierna. På det stora hela saknas lösningar på dagens och framtidens problem för energisystem och elmarknad. Man har helt kringgått orsakerna till dagens energimarknadskris och föreslår mer av det som orsakade krisen från första början, nämligen marknads- snedvridande subventioner till elproduktion som marknaden inte har efterfrågat. De subventionerade produktionsanläggningarna är vidare så kallade intermittenta, eller väderberoende, och kommer obönhörligen att ge upphov till stora fluktuationer i produktionen och återkommande elunderskott på nätet den dag som baskraften forceras ut ur systemet. Vi vill inledningsvis påtala vikten av att en nation har kontroll över sin energiförsörjning. Vi förespråkar mot den bakgrunden att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energi- politikens mål. Denna inställning utesluter dock inte samarbete kring energi- systemet med nationer i vårt närområde. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Ett konti- nuerligt arbete med energieffektivisering är en del i partiets politik, men om partiets mål i övrigt infaller – expansion av den tunga indu- strin och en övergång till mer el i transportsektorn – kan elförbruk- ningen i komma att öka signifikant. föreslår att målet till 2040 ska vara att av den svenska elproduktionen ska vara förnybar, men betonar att målet inte förbjuder kärnkraft och att det inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. anser att den av kommissionen föreslagna målet för sammansättningen av svensk elproduktion är olycklig, fram- för allt för att målbilden i en stor del av klimatarbetet är fossilfritt och vilket elproduktionen nu ställs mot helt förnybart. hade i stället förordat ett mål om att svensk elproduktion ska vara fossilfritt. delar givetvis bedömning om att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljö- påverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Energikommission- ens faktiska förslag är dock i praktiken ytterst svårförenliga med dessa mål. En avgörande grundläggande inställning vid utformning av energi- politiken är att den ska syfta till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstan- dard. Till skillnad från slutsatser har vi dock en sammanhängande och realistisk plan för hur vi når dit. I kommissionens bedömning återges även att utgångspunkten för är att vi inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. ser här en uppenbar risk i den svenska ambi- tionen att agera som föregångsland på klimatområdet. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Snarare ligger det närmre till hands att denna politik genom så kallat koldioxidläckage bidrar till att öka utsläppen i andra länder då vår egen industriella verksamhet flyttar dit produktion blir mer lönsam. Enligt bidrar varje procentuell ökning av elpriset till en minskning av export- en , vilket sätter fokus på vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom EU. uppfattning är därför att är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenere- rande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimat- politik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättig- heter är åsidosatta. föreslår även ett mål om energieffektivise- ring som uppgår till effektivare energianvändning jämfört med uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. anser att energieffektivisering är en självklar inriktning för energipolitiken och att målet utgör ett lämpligt rikt- märke, men den föreslagna nivån är vansklig och kan innebära pro- blem i den mån man på politisk väg avser vidta alltför långtgående åtgärder för att uppnå målet. Det är däremot bra att målet är konstru- erat så att vi de facto kan använda mer energi beroende på den ekonomiska utvecklingen. föreslår att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Sverigedemo- kraterna anser inte att kommissionen härvidlag lyckats greppa den större bilden gällande elmarknaden och elcertifikatsystemet med de subventioner som riktas mot främst väderberoende kraftslag. Därför är det angeläget att reflektera kring hur överutbudet på kraftmark- naden uppstått som så kraftfullt har pressat elpriserna. Den akuta energimarknadskrisen har primärt uppstått kopplat till politisk klåfingrighet där man pumpat in otaliga subventions- miljarder i det man på ideologisk grund tyckt ha varit fint och gott. Elcertifikatsystemet som infördes , med senare kraftiga ambi- tionshöjningar under alliansregeringen, har skapat ett kraftigt över- utbud av produktionskapacitet som marknaden inte har efterfrågat. Således har elpriserna pressats nedåt så att i princip ingen elpro- ducent kan få kalkylerna att gå ihop. Problemet är bara att när subventionerna går till opålitliga och väderberoende energislag är det svårt att ta bort något annat ur systemet, då landet måste ha beredskap för kalla vinter- dagar utan varken sol eller vind. Det är viktigt att komma ihåg att det är den akuta energimark- nadskrisen som gjort att partierna blocköverskridande kunnat sätta sig ner och söka breda överenskommelser. Men trots läget väljer man i denna överenskommelse att förlänga och höja ambitionsnivån i elcertifikatsystemet med långtgående mål om främst väderberoende elproduktion. Man anmodar alltså mer av samma medicin som ska- pade problemen från första början. Det finns således all anledning till oro över att man inte gjort upp med krisens grundorsaker till varför vi fick en kris från första början. Vill vi gå mot en fungeran- de elmarknad behöver vi sanera marknaden från konkurrenssned- vridande stöd och det är därför som vill fasa ut elcertifikatssystemet genom att nya investeringar i förnybar el- produktion inte längre ska tilldelas elcertifikat. vill även se en justering av fastighetsskatten för vindkraften som har en reducerad fastighetsskatt och en- bart betalar , i stället för den normala industrifastighets- skatten om . har meddelat i ett ställningstagande att den nedsatta fastighetsskatten för vindkraft- verk kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen (0,) om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt EU kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraft- slagen och undanröja administration för efterlevnaden av stats- stödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter. föreslår även att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. I sammanhanget bör det beaktas att gratis anslutning betyder att någon annan betalar, i de allra flesta fall det statliga , som i sin tur måste täcka upp kostnaderna genom högre avgifter, vilka i slutändan hamnar på elkunderna. kan bara be- klaga att man utöver tankar om ytterligare subventioner till ny elpro- duktion har planer på att även välja ut kraftslag i denna kategori som ska erhålla ytterligare stöd och där det även i detta fall handlar om väderberoende elkraft. Enligt vår uppfattning kan den samhälls- ekonomiska nyttan ifrågasättas av en sådan subvention och där förut- sättningarna för en långsiktigt hållbar elmarknad ytterligare urholkas. Kopplat till havsbaserad vindkraft hade där- emot välkomnat en industrisatsning där staten inom ramen för energi- politiken stödjer ett pilotprojekt med flytande vindkraft till havs. Utan större reflektioner eller djupare resonemang gör även Energi- kommissionen bedömningen att det är rimligt att fortsatt är en nettoexportör av elkraft . Det är i sak inget som vi i Sverige- demokraterna motsätter oss och vi har inget emot att handla med elkraft med våra grannländer. Men synar man de ekonomiska incita- mentet för den nuvarande elexporten ser det väldigt problematiskt ut ur ett affärsmässigt perspektiv. exporterade elkraft och värdet av denna export uppgick till , vilket innebär ett genomsnittligt pris om per kWh. Nettoexporten upp- gick till och där värdet av nettoexporten uppgick till , vilket innebär ett genomsnittligt värde om per kWh. I promemoria om kostnaderna för nya el- produktionsanläggningar i framgår att exempelvis kostnaden för ny elkraft från landbaserad vindkraft utifrån antagandena i pro- memorian uppgår till per kWh, vilket även är den kraftkälla som huvudsakligen numera tillkommer i elcertifikatsystemet. Den elexport som vi då har byggt upp, till stor del tack vare massiva subventioner till vindkraften från svenska elkonsumenter, innebär att vi subventionerar industrin och hushållen i våra grann- länder som , och . I sak betyder det exem- pelvis i fallet med landbaserad vindkraft att vi framställer elkraft för per kWh som vi sedan säljer till våra grannländer för drygt Det tycker vi i , till skillnad från , är en dålig affär. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion, och en avveckling av den svenska kärnkraften skulle vara ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin. Hus- hållen skulle dessutom riskera att drabbas av än högre elpriser och tvingas förlita sig på ökad import av el som har producerats med fossila energikällor. står för en positiv syn på den svenska kärn- kraften och dess framtid. Kärnkraften är och borde enligt vår upp- fattning vara ett centralt inslag i den svenska energimixen även fortsättningsvis. Därigenom kan säkra elförsörjningen och upprätthålla den svenska basindustrins konkurrenskraft, vilket även är en förutsättning för att vi ska kunna bevara och utveckla den svenska välfärdsmodellen. Utöver detta är kärnkraften koldioxidfri och därmed ett mycket betydelsefullt medel i strävan efter att bromsa det globala klimathotet. ställer sig därför även bakom Energikom- missionens förslag om att avveckla skatten på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer, vilken har skapat en obalans i konkurrensen på den fria elmarknaden. Detta är en inriktning som stridit för länge och är ett viktigt steg i den svenska energipolitiken. Det är därför angeläget att borttagandet av effektskatten nu fullföljs. Vi delar också bedömning om att utöka placeringsreglementet för Kärnavfallsfonden, där mer troliga drift- tider används samt att öppna för en mer rationell hantering av de medel som finns i fonden som möjliggör för investeringar i mer hög- avkastande instrument. Det kommer leda till att avgiftsnivån hålls nere och inte blir onödigt hög samt öppnar även för möjliga sänk- ningar av avgiften . Däremot vad gäller den kärnkraftsfrånvända politik som Energi- kommissionen föreslår kring bibehållandet av principerna om förut- sättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer delas inte av . Dessa principer stoppar exempelvis statligt stöd till kärnkraft i form av direkt eller indirekta subventioner. delar generellt principen om att utgångsläget bör vara att inget kraftslag ska subventioneras utan att elproduktion primärt ska ske på en affärsmässig grund. Men vi ser inget skäl till att lyfta undan enskilda fossilfria kraftslag och skulle i sak inte ha något problem med ett statligt stöd i det fall det är samhällsekono- miskt och miljömässigt motiverat. De bibehållna principerna reglerar också antalet kärnkraftsreak- torer, deras placering och att de endast får byggas för att successivt ersätta nuvarande reaktorer. Vi i är öppna för en utbyggnad av den svenska kärnkraften och enligt vår uppfattning ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Därför anser vi att den bestämmelse i , 17 kap. 6 a §, som hindrar en fortsatt kärnkraftsutbyggnad i , ska avskaffas. Av den förnybara elproduktionen är vattenkraften den i särklass mest användbara. Den är både storskalig och småskalig och det är möjligt att lagra energi i vattenmagasinen och omvandla den till el vid behov. Därutöver är vattenkraften reglerbar, vilket blir en allt mer värdefull egenskap i takt med att väderberoende energikällor som sol- och vindkraft byggs ut. Enligt vår uppfattning måste vattenkraft således bevaras och utvecklas. har staten utövat skattesanktioner mot vatten- kraften, där det tagits ut en högre fastighetsskatt än för övriga indu- strifastigheter. Enligt förslaget från avvecklas denna sanktion stegvis med start . Detta är en inriktning som stridit för länge gällande den småskaliga vattenkraften och är ett viktigt steg i den svenska energipolitiken. Det är därför angeläget att sänkningen av fastighets- skatten nu fullföljs. produceras över elenergi från de drygt 2000 små- skaliga vattenkraftsstationerna, dvs. anläggningar med en mindre effekt än 10 MW, som finns i . Det finns en stor potential i dessa kraftstationer, där effektiviteten kan ökas ytterligare, utan att behöva öka vattenflödet, som det nästan finns lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Vi ser med tilltagande oro på vad som håller på att hända med den småskaliga vattenkraften med omfattande ny- och omprövningar av befintliga tillstånd som hotar en fortsatt verksamhet. Dessa mindre vattenkraftsstationer ligger ofta på platser där vattenkraften har använts för att driva kvarnar, sågar, hammare och liknande. Utöver det kulturhistoriska värde som dessa kraftverk representerar så bidrar man med en effekt uppemot 900 MW vilket gör dem energipolitiskt intressanta. Det är således bekym- mersamt av flera skäl att dessa kraftverk nu hotas av nedläggning till följd av dessa omfattande och kostsamma miljöprövningar. En lagändring är nödvändig för att kunna ge dessa producenter rimliga villkor och för att på ett konstruktivt sätt åstadkomma miljö- nytta där det är relevant och kostnadseffektivt. förefaller i stort dela denna syn på problematiken, men det är ange- läget att frågan prioriteras då situationen är prekär för många kraft- stationsägare. delar även bedöm- ning om en fondlösning för att fördela kostnaderna mellan kraft- stationsägarna som uppkommer för omprövningarna och miljöför- bättrande åtgärder. Det skapar kostnadseffektivitet där man i första hand kan genomföra de åtgärder som ger störst marginaleffekt. Den ökade andelen väderberoende och därmed icke planerbara kraftproduktionen i , men även i vårt närområde, har medfört att en stor del av elproduktionen inte infaller som när efter- frågan är som störst. Det leder till att det ekonomiska värdet av elen blir väldigt låg och att priset allt som oftast betydligt understiger kostnaden för att producera elen. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter när elenergin efterfrågas mer bör förutsättningarna utredas för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften. föreslår att det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstift- ning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energi- effektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifiering av transportsektorn. Sverigedemokra- terna ställer sig bakom förslaget om att genomföra regelförenklingar för småskalig produktion, men är avvisande till ytterligare marknads- snedvridande subventioner i form av skattelättnader, vilket är vad politiken har kommit att handla om. För att uppnå en långsiktigt hållbar elmarknad måste ledstjärnan för alla aktörer, oavsett storlek, vara att alla investeringar sker på ekonomiskt rationella beslut där det underliggande elpriset är av- görande. Regeringen har infört en form av nettodebiterings- system, eller vad som kom att kallas ”Skattereduktion för förnybar mikroproduktion av förnybar el”, där man som producent ska få en skattereduktion som motsvarar två gånger den energiskatt som be- löper på den mängd el som mikroproducenten matat in på elnätet upp till 10 000 kWh. Införandet av detta system är uteslutande kopplat till att främja solceller. Ett väsentligt problem gällande solceller är den oregelbundna produktionen i och med att kraftkällan av självklara skäl är bero- ende av solljus. Särskilt på nordliga breddgrader som i medför detta att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader.