sou · H4B333 · 2017-01-01 00:00:00 — Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon Betänkande av Bonus–malus-utredningen SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade (dir. 2015:59) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på hur ett så kallat bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas. Uppdraget omfattade också att utreda och vid behov lämna förslag avseende fordonsskatten för samtliga fordon samt utreda och lämna förslag avseende fordonsbeskattningen i systemvårdande syfte. Kammar- rättsrådet, numera lagmannen, förordnades som särskild utredare. Som experter förordnades från ämnesrådet , den rättslige experten , filosofie licentiaten , teknologie doktorn , rättssakkunnige , teknologie licentiaten , kansli- rådet , departementssekreteraren och ämnesrådet Hans G . Som sekreterare anställdes från hovrättsassessorn samt från professorn och universitetslektorn . Utredningen, som antagit namnet Bonus–malus-utredningen, överlämnar härmed betänkandet Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (SOU 2016:33). Uppdraget är med detta slutfört. Begrepp och förkortningar................................................... 1.1Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) ............................................................................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt............................... 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie................................... Uppdraget och dess genomförande.............................. Utredningens uppdrag enligt kommittédirektiven............... EU-rättsliga förutsättningar och krav ................................... Förordningar om nya bilars utsläpp av Tekniska krav på motorfordon ............................... Närmare om processen för typgodkännande ........ 3.3 Svenska klimat- och transportpolitiska mål.......................... Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan..... 3.3.2Visionen om ett utan nettoutsläpp av 3.3.3Långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 ....................... Målsättningen för förnybar energi ......................... 3.3.5Målsättningen för den icke-handlande sektorn Transportsektorns övergripande mål..................... 3.4 Något om tidigare utredningar om fordonsbeskattning...... 3.4.1Bilen, miljön och säkerheten – slutbetänkande av , 3.4.2Skatt på väg – slutbetänkande av , SOU 2004:63 ........... Effektivare skatter på klimat- och energiområdet, Ds 2009:24..................................... Fossilfrihet på väg – betänkande av utredningen om fossilfri fordonstrafik, 3.4.5Förslag till åtgärder för en mer hållbar konsumtion, – redovisning 3.5Hur ser situationen ut i beträffande lätta fordons klimatpåverkan?........................................................ Dagens fordonsbeskattning med mera .......................... 4.2Dagens system med fordonsskatt, skattebefrielse och Allmänt om fordonsskatt ....................................... 4.2.2Närmare om det koldioxidbaserade 4.2.3Befrielse från fordonsskatt för vissa miljöanpassade lätta fordon .................................... Supermiljöbilspremie för personbilar .................... 4.3Hur hänger fordonsskatt, skattebefrielse för miljöbilar och supermiljöbilspremie samman? 4.3.2Fordonsskattens storlek beror på hur mycket koldioxid fordonet släpper ut ................................. 4.3.3Fordonsskattens storlek beror på vilket drivmedel som kan användas .................................. 4.3.4Fordonsskattens storlek utifrån exemplet 4.4Nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade Styrmedel för att reducera koldioxidutsläpp från 5.2Allmänt om ekonomiska styrmedel för att reducera 5.3Styrmedel för att reducera koldioxidutsläpp från 5.3.4Direkt reglering av koldioxidutsläpp från nya Andra styrmedel som påverkar............................. 5.4Beteendeekonomiska aspekter på köp och användning Bonus–malus: några länders system, erfarenheter och 6.2Beskrivning av några andra länders system med bonus– 6.3En jämförelse mellan några länders bonus–malus- 6.4Vetenskapliga utvärderingar av nuvarande bonus– Simuleringsstudier av hypotetiska system .......................... Nuvarande fordonsskatt och nybilsförsäljningen .............. Nuvarande minskningstakt av koldioxidutsläpp ................ Mål – Vad ska bonus–malus-systemet styra mot?.............. Förslag på ett nytt bonus–malus-system för nya lätta Uppdraget med mera............................................................ Sammanfattning ................................................av förslaget Hur ska .....................................bonus och malus regleras? 8.4Vilka fordon ska ingå i ett nytt bonus–malus-system för nya lätta fordon?............................................................. 8.5Vilka fordon ska ingå i bonus- respektive malusdelen i ett nytt bonus–malus-system för nya lätta fordon? 8.6Ska det nya bonus–malus-systemet för nya lätta fordon utformas linjärt eller är ett system med trappsteg att Ska malusen vara lika stor fordonet är i Vad är lämpliga initiala gränser och belopp för bonus?...... 8.9Vad är lämpliga initiala gränser och belopp för malus i en variant av bonus–malus-system för nya lätta fordon som är oberoende av fordonets vikt?................................... Vilken viktjustering är lämplig i en variant av bonus– malus-system som är beroende av fordonets vikt? Vilka gränser och nivåer ska gälla för bonus respektive malus längre fram i tiden? 8.12Hur ska bränslefaktorn och miljötillägget för dieseldrivna fordon hanteras i ett nytt bonus–malus- Ska bonus–malus-systemet för nya lätta fordon utformas för att beakta trafiksäkerhetsmässiga Hur ska bonus och malus synliggöras? Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet ......... Allmänna överväganden och avgränsningar ........................ Ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten ...................... Ändringar för dieseldrivna fordon i det 9.5Uppgift om viktad/blandad körning ska användas för 9.6 Justeringar i det viktbaserade fordonsskattesystemet ........ 9.7Koldioxidbaserad fordonsskatt för nya motorcyklar och justering av enhetsskatten för befintliga ...................... Frågor av systemvårdande karaktär ............................ Betalning av fordonsskatt och tilläggsdebiteringar ............ Skatteår och skatteperiod i vägtrafikskattelagen ................ Av- och påställning av fordon samt tillfällig registrering .. Överväganden i fråga om tilläggsdebiteringar .................... 10.5.1 Inledning – problemet med 10.5.2 Tänkbara lösningar och konsekvenser ................. 10.5.3 Ett enhetligt skatteår bör inte införas.................. Överväganden i fråga om av- och påställning av fordon.... Sammanfattning av konsekvenserna.................................... Konsekvenser för marknaden .............................................. Styreffekten av systemet....................................... 11.4.2 Konsekvenser för nybilsförsäljningen: typer Konsekvenser för nybilsförsäljningen: koldioxidutsläpp per kilometer ............................ Konsekvenser för konsumenter ........................... 11.4.5 Konsekvenser för producenter av bilar, återförsäljare och andra aktörer............................ Konsekvenser för fordonens utsläpp .................................. Konsekvenser för den offentliga sektorn............................ 11.6.3 Konsekvenser för myndigheter och domstolar... 11.7.1 Konsekvenser för jämställdheten ......................... 11.7.2 Konsekvenser för fördelningen mellan inkomstgrupper och regioner ............................... 11.7.3 Konsekvenser för de transportpolitiska målen .... Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt............................. Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2015:59 ........................................... Används i betänkandet med samma definition som i drivmedelslagen (2011:319) om inget annat anges. Ett fordon där energitillförseln ute- slutande sker genom att batteriet laddas från elnätet. Ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som är framställt av bio- massa och avsett för motordrift. Huvudsakligen metan som fram- ställs genom rötning eller förgas- Den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restpro- material av vegetabiliskt och anima- liskt ursprung), skogsbruk och där med förknippad industri, Biomassa utgör råvara för Ett bränsle är en substans som genom förbränning eller annan pro- cess kan omvandlas så att använd- bland annat användas som driv- medel. Begrepp och förkortningar SOU 2016:33 Omräkningsfaktor som gör att dieselbilar har högre fordonsskatt Detta för att kom- pensera för att dieselolja har lägre energiskatt än bensin. Intyg om överensstämmelse. (Certificate of Comformity) fordonstillverkare som har fått ett typgodkännandeintyg för en for- donstyp ska utfärda ett intyg för varje fordon som tillverkas av den godkända typen som en garanti att fordonet motsvarar denna. Ett bränsle som är avsett för motor- drift eller energi i annan form som också är avsedd för motordrift. Bensin, diesel, E85, el och fordons- gas är exempel på drivmedel. Drivmedel bestående av 85 volym- procent etanol och resterande andel E85 kan användas som bränsle i fordon med en så kallad Sammanfattande begrepp för for- don med batterier som kan laddas fordon och laddhybrider. Fordon som tankas och körs med ett drivmedel, men som även kan ha ett batteri eller en kondensor för energilagring samt en elmotor som hjälper till vid accelerationer SOU 2016:33 Begrepp och förkortningar Alkohol som kan användas som Blandas med bensin till annat i personbilar som även kan drivas med bensin. Drivmedel av fossilt ursprung, det vill säga som tillverkas av råolja (bensin eller diesel), naturgas eller Drivmedel av icke-fossilt ursprung. även drivmedel som framställs från förnybara energikällor, exempelvis grön el eller vätgas producerad med Elfordon där batterierna laddas med elström från elnätet, men som även är försedd med en förbrännings- En buss med en totalvikt av högst En lastbil med en totalvikt av högst Ett fossilt drivmedel som huvud- sakligen består av metan. I tillämpas två system för fordonsbeskatt- ning, det koldioxidbaserade och det viktbaserade. Nyare lätta for- don beskattas inom det koldioxidbaserade systemet utifrån fordo- nets koldioxidutsläpp per kilometer och äldre lätta fordon beskattas inom det viktbaserade systemet utifrån fordonets vikt. Beskattningen av fordon påverkas även av vilket drivmedel fordo- net kan drivas med. För lätta fordon som beskattas utifrån koldioxid och som kan drivas med etanolbränsle eller gasbränsle, förutom gasol, är fordonsskatten lägre i förhållande till fordonets koldioxid- utsläpp. För lätta fordon som kan drivas med dieselbränsle är for- donsskatten högre för att kompensera för att energiskatten på dieselbränsle är lägre än energiskatten på bensin. För dieseldrivna lätta fordon som omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskatten tas även ett miljötillägg ut. Nyare lätta fordon med bättre miljöegenskaper kan befrias från fordonsskatt . Därutöver kan bilköpare få ett särskilt stöd vid inköp av personbilar med särskilt låga koldi- oxidutsläpp, den så kallade supermiljöbilspremien. Utredningen har fått i uppdrag att lämna förslag på hur ett bonus– malus-system för nya lätta fordon kan utformas. Med bonus–malus- system avses ett system där miljöanpassade fordon med låga ut- släpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med höga utsläpp av koldioxid belastas med en högre skatt. Bonus och malus är latin och betyder bra respektive dålig. Bonus–malus-systemet ska, enligt kommittédirektiven, utformas inom ramen för befintligt system med supermiljöbilspremie och fordonsbeskattning. Utredningen ska, enligt nämnda direktiv, lämna förslag på två varianter av bonus–malus-system, dels en variant som är oberoende av fordonets vikt, dels en variant där fordonets vikt beaktas. Utredningen anser att redan det nuvarande systemet kan betrak- tas som ett bonus–malus-system i den meningen att supermiljöbils- premien gynnar fordon med låga utsläpp av koldioxid medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Utredningens uppdrag handlar därför om att justera dagens bonus och skärpa dagens malus för nya lätta fordon. I uppdraget har också ingått att utreda och vid behov lämna för- slag avseende fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet. I översynen har även ingått att analy- sera hur fordonsskatteuttaget för motorcyklar bör utformas. Slut- ligen har det ingått att utreda vissa frågor av systemvårdande karaktär. Nytt bonus–malus-system för nya lätta fordon Utredningen föreslår att det införs ett nytt bonus–malus-system för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar av fordonsår 2018 eller senare som registreras i vägtrafikregistret eller . Malusdelen ska även för det nya bonus–malus-systemet regleras i vägtrafikskattelagen (2006:227) och bonusdelen regleras i den nu gällande förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie. Bonusen ska benämnas supermiljöbilsbonus. Liksom tidigare tas ett grundbelopp på ut för alla lätta fordon oavsett om fordonet berättigar till bonus eller belastas med malus. Den femåriga befrielsen från fordonsskatt slopas i och med att det nya bonus– malus-systemet införs. För fysiska personer som förvärvar en bonusberättigande bil uppgår bonusen till om fordonet vid blandad körning släpper ut noll gram koldioxid per kilometer, till om fordonet släpper ut mer än noll gram men högst koldioxid per kilometer och till om fordonet har ett koldioxid- utsläpp på men högst per kilometer. Beloppen och nivåerna är desamma för bonusar till juridiska perso- ner, men för dessa finns det en begränsning som innebär att bonusen kan vara maximalt av skillnaden i nypriset mellan bonus- bilen och närmast jämförbara bil. För såväl fysiska som juridiska personer får bonus medges endast med ett belopp som motsvarar av fordonets nypris. Malusdelen av fordonsskatten för nya fordon ska vara högre från det att fordonet tas i trafik. För bensin- och dieselfordon innebär det att malusen utgår i form av en koldioxidkomponent i fordonsskatten om per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . För tiden därefter är koldioxid- beloppet per gram koldioxid, räknat från samma utsläpps- gräns. För fordon som kan drivas med alternativa bränslen är koldi- oxidkomponenten per gram koldioxid som fordonet släpper ut per kilometer utöver , under alla år fordonet är i trafik. I den variant av bonus–malus-system för nya lätta fordon som beaktar fordonets vikt bestäms gränsen för när koldioxidbeloppet tas ut i stället utifrån fordonets utsläpp av koldioxid per kilometer i förhållande till fordonets tjänstevikt. För fordon med en tjänste- vikt på är gränsen densamma som i systemvarianten som är oberoende av fordonets vikt. För fordon som väger mer eller mindre än görs en viktjustering av koldioxid- komponenten så att gränsen för koldioxidutsläpp blir högre respek- tive lägre. Viktdifferentieringen gäller oavsett vilket drivmedel for- donet kan drivas med och under fordonets hela livslängd. Bränslefaktorn för nya dieselbilar ska vara 1,97 i varianten av bonus–malus-system utan viktdifferentiering och 2,13 i varianten med viktdifferentiering. Miljötillägget för dieseldrivna fordon tas bort för fordon som uppfyller utsläppsklass Euro 6. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet Mot bakgrund av utformningen av det nya bonus–malus-systemet föreslås en del ändringar i fordonsbeskattningen för lätta fordon som inte är nya. Gränsen för när ett koldioxidbelopp tas ut i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet sänks från nuvarande till för alla lätta fordon som beskattas i detta system. Någon ändring föreslås inte när det gäller storleken på koldioxidbeloppen per gram för fordon som drivs med bensin eller diesel och för fordon som kan drivas med alternativa bränslen. Miljötillägget för dieseldrivna fordon tas bort även för lätta fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet om kraven för utsläppsklass Euro 6 är uppfyllda. Bränslefaktorn för dieselfordon sänks till 2,10 för dessa fordon. De lätta fordon som ingår i det viktbaserade systemet för uttag av fordonsskatt inordnas inte i systemet för koldioxidbaserad fordonsskatt. En del skattesatser justeras dock som en följd av fordonsskattehöjningen för lätta fordon som beskattas i det koldi- oxidbaserade fordonsskattesystemet och för vilka ett koldioxid- belopp tas ut. Nya motorcyklar, som blir skattepliktiga efter utgången av 2017, inordnas i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet. För dessa fordon ska fordonsskatt tas ut med ett grundbelopp om och ett koldioxidbelopp som för ett skatteår uppgår till per gram koldioxid som fordonet släpper ut per kilometer utöver . Fordonsskatten för övriga motorcyklar höjs till . Frågor av systemvårdande karaktär Tilläggsdebiteringar uppstår till följd av att lagändringar sker så att fordonsskatt ska tas ut med ett högre belopp än vad som har be- slutats för ett skatteår eller en skatteperiod. Tillkommande belopp som understiger behöver inte betalas. Tilläggsdebite- ringarna upplevs av en del fordonsägare som orättvisa eftersom de får betala igen för något de redan har betalat. De extra debitering- arna kan även innebära en faktisk orättvisa då vissa fordonsägare på grund av beloppsgränsen inte behöver betala det tillkommande beloppet. Till följd av ett rullande uppbördssystem med skatteår som börjar vid tio olika tillfällen beroende på fordonens registrerings- nummer är det ofta samma fordonsägare som får betala fordons- skattehöjningen. Problemet med tilläggsdebiteringar bör dock inte lösas genom att det införs en enhetlig skatteperiod som är densamma för alla fordon. Dagens system fungerar bra för de ordinarie fordonsskatte- debiteringarna och det är därför inte rimligt att bryta upp detta för att lösa problemet med enstaka tilläggsdebiteringar. Ett skärpt bonus–malus-system för nya lätta fordon kommer att påverka vilka fordon som köps. Fordon med relativt sett lägre kol- dioxidutsläpp kommer att efterfrågas mer. Med ett nytt bonus–malus-system utan viktdifferentiering be- döms, fram , andelen bensin- och dieseldrivna fordon minska något, medan rena elfordon kommer att öka relativt mycket. För övriga alternativa fordon (elhybrider, gas- och etanolfordon) blir andelen ungefär oförändrad. I varianten med viktdifferentiering bedöms andelen bensindrivna fordon bli något lägre och andelen dieseldrivna bli något högre. Andelen rena elfordon och ladd- hybrider, liksom fordon med övriga alternativa bränslen, kommer bli lägre i en variant av bonus–malus-system med viktdifferentie- ring. Koldioxidutsläppet per bil bedöms, i en variant av bonus–malus- system utan viktdifferentiering, minska med mer jämfört med det nuvarande koldioxid- baserade fordonsskattesystemet. I varianten med viktdifferentie- ring bedöms minskningen bli mer . Den genomsnittliga fordonsskatten kommer, med förhöjd malus, i varianten utan viktdifferentiering öka från dagens till för bensindrivna per- sonbilar och från dagens till för diesel- drivna personbilar. För en genomsnittlig personbil blir fordons- skatten 2,8 gånger högre med förhöjd malus än under resten av fordonets livslängd. För lätta lastbilar ökar den genomsnittliga fordonsskatten, under den förhöjda malusperioden, från till . I varianten med viktdiffe- rentiering blir fordonsskatten med förhöjd malus lägre för dieseldrivna fordon än i varianten utan viktdifferentiering. Eftersom antalet fordon som berättigar till bonus ökar och antalet fordon som belastas med malus minskar kommer skatteinkomsterna från malus att minska och utbetalningar till bonus att öka. Utredningen bedömer att fordonsskatteökningen från den förhöjda malusen motsvarar utbetalningar för bonusar i högst från det att bonus–malus-systemet för nya lätta for- don införs. Fordonsskatten kommer dock att höjas även för vissa fordon som beskattas i det koldioxidbaserade respektive i det vikt- baserade fordonsskattesystemet. Det är svårt att förutse hur den tekniska utvecklingen blir och vilken styreffekt det nya bonus–malus-systemet får. Effekten på fordonsflottan av ett förändrat bonus–malus-system bör därför utvärderas . lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikskattelagen (2006:227) dels att 2 kap. 6 och 11 a §§ ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 § och 2 kap. 2, 7, 9 och 10 §§ och rubriken närmast före 2 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 1 kap. 6 b § och 2 kap. 9 a §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vägtrafikskatt i form av fordonsskatt och saluvagnsskatt ska betalas till staten för vissa fordon enligt denna lag. För vissa personbilar, lätta För vissa personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar ska bussar, lätta lastbilar och motor- fordonsskatt i stället betalas till cyklar ska fordonsskatt i stället staten enligt lagen (2006:228) betalas till staten enligt lagen med särskilda bestämmelser om (2006:228) med särskilda bestäm- melser om fordonsskatt. Uppgift om fordons utsläpp av koldioxid hämtas i vägtrafik- 1 Senaste lydelse SFS 2009:1468. Om det för fordon finns upp- gift om fordonets utsläpp av kol- dioxid vid drift med en bränsle- blandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol, ska den uppgiften användas. Om det för fordon finns upp- gift om fordonets utsläpp av kol- dioxid vid viktad/blandad kör- ning, ska den uppgiften användas. Följande fordon, vars ålder, beräknad som skillnaden mellan fordonsåret och innevarande kalenderår, är eller äldre, är inte skattepliktiga (veteranfordon): 2.bussar, lastbilar och personbilar som inte används i yrkes- mässig trafik som avses i och rådets förord- ning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG eller yrkestrafiklagen (2012:210) eller i taxitrafik enligt taxitrafiklagen (2012:211). Skattepliktiga enligt denna lag är inte heller 1. personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar som beskattas enligt lagen (2006:228) med sär- skilda bestämmelser om fordons- skatt, 1. personbilar, lätta bussar, lätta lastbilar och motorcyklar som beskattas enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 2.traktorer, motorredskap eller tunga terrängvagnar som hör till skatteklass II enligt 17 §, 3.släpvagnar som dras av tunga terrängvagnar som hör till skatteklass II eller av motorredskap som hör till skatteklass II eller beskattas enligt 19 §, 2 Senaste lydelse SFS 2012:222. 2. personbilar klass I som är av tidigare fordonsår än 2006, men uppfyller kraven för miljö- klass 2005, El eller Hybrid en- ligt bilaga 1 till den upphävda lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motor- bränslen,3. personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga efter utgången av , och4.