sou · H4B355 · 2017-01-01 00:00:00 — The rise and fall of western disease. Nature 338: 371–372. Barker, D. (1991). The Foetal and infant Origins of Inequalities in Health in . , 13: 64-8. Barker, D. (ed). (1992). The fetal and infant origins of adult disease. : BMJ Publications. (2007). Health as human capital: synthesis and extensions. Economic Papers, 59: 379–410. doi:10.1093/oep/gpm020. S., & Mulligan, C. ( 1997). The endogenous Determination of Time Preference. , 112(3). doi: 10.1162/003355397555334. , Y., & . G, D. (1991). Deprivation in Infancy or in Adult Life: Which is more Important for Mortality Risk?. , 337: 530-4. Berkman, L. F. (2004). Introducing; seeing the and the trees. From observational studies to experiments in social epidemiology. , 20: 2–6. , J., , M., , P., , H., Ardö, J., Wadbro, J., , P. O., & Skärbäck E. (2008, April). Recreational values of the natural environment in relation to neighbourhood satisfaction, physical activity, obesity and wellbeing. Journal of epidemiology and community health. Blane, D., , M., d'Errico, A., Bartley, M., & , S. (2013). Social-biological transitions: how does the social become biological? Longitudinal and Life Course Studies 4(2): 136–146. (2010). Socialt hållbar stadsutveckling– en kunskapsöversikt. (2016). Bowin, J. (2011). Kompetensförsörjning: från strategi till resultat. : SIS förlag. Braveman, P., & Gruskin, S. (2003). Defining equity and health. J Epidemiol Community Health 57: 254–258. Bremberg, S. (2004). Nya verktyg för föräldrar - förslag till nya former av föräldrastöd. Bronfenbrenner, U. (1977). Toward an experimental ecology of human development. American Psychologist, 32: 513–531. (2014). Brott i nära relationer. En nationell kartläggning. Böhlmark, A., & ., H. (2011). med förändringar i skolan: Vad har hänt med likvärdigheten?. (2011). The epigenetics revolution: how modern biology is rewriting our understanding of genetics, disease and inheritance. (1991). How much does schooling influence general intelligence and its cognitive components? A reassessment of the evidence. Development Pscychology, 27(5). Centrum for idrottsforskning, rapport. (2014). Statens stöd till idrotten. Tillgänglig: content/uploads/2015/05/Statens-stod-till-idrotten-uppfoljning- 2014.pdf Centrum for idrottsforskning, rapport. (2015). Statens stöd till idrotten. Tillgänglig: content/uploads/2016/05/Statens-stod-till-idrotten- uppfoljning-2015.pdf C., & G. (2013). Socioeconomic status and health: mediating and moderating factors. Psychology, 9: 723–749. Cipollone, P., Radicchia, D., & Rosolia, A. (2007). The effect of education on youth mortality. Clougherty, J. E., Souza, K., & Cullen, M. (2010). Work and its role in shaping the social gradient in health. Annual Acadademy of Sciences, 1186: 102–24. Cockerham, W. C. (2005). Health lifestyle theory and the convergence of agency and structure. Journal of health and social behavior, 46: 51–67. Coombes, E., , A. P., & Hillson, M. (2010). The relationship of fysical activity and overweight to objectively measured green space accesibility and use. Social Science Medicine, 70. Cunha, F., Heckman, J. J., & Lochner, L. (2006). Interpreting the Evidence on Life Cycle Skill Formation, Handbook of the Economics of Education. : Bourke, . Cunha, F., & Heckman, J. (2007). , US: , 97(2): 31–47. Cunha, F., , I., & Culhane, J. (2013). Eliciting maternal expectations about Technology of Cognitive Skill Formation. , US: NBER Working paper, 19144. (2009). Healthy, Wealthy, and Wise: Socioeconomic Status, Poor Health in Childhood, and Human Capital Development. , 47(1): 87–122. , E., Bergsli, H., , K. A. (2014). Sosial uliket i helse: En norsk kunnskapsoversikt. : Høgskolen i og . , G., , M. (2007/1991). Policies and Strategies to in Health. Deaton, A. (2003). Health Inequality, and Economic Development. , 41: 113–158. (2010). Healthy Lives, Healthy People: Our strategy for Public Health in . , : The secretary of state for health. Desalvo, K. B., Bloser, N., , K., He, J., & Muntner, P. (2006). Mortality prediction with a single general self-rated health question. J Gen Intern Med, 21: 267– 275. doi: 10.1111/j.1525-1497.2005.00291. , , , T., & , M. (2001). The social basis of disparities in health. I , T. (red.) Challenging inequities in health: from ethics to action. , NY: . , , , I., , C. (2011). Health inequalities – determinants and policies, . , , , I., & , C. (2012). of the on Social Determinants of Health. Health Inequality - determinants and policies. , 40(8): 12–105. , , , C., & , I. (2015). Tackeling Health Inequalities Locally the Scandinavian Experience. , H., & , A. (red.) (2015). Svenska trender 1986–2014. , M., & Storrie, D. (2006). Swedish evidence on the longterm effects of job displacement. , 24: 831–856. , M., & , A. (2016). En förlorad genereation? Om ungas etablering på arbetsmarknaden. : IFAU, rapport 2016:1. , , , C., , K., Dock, M., , B., & , H. (2012). Stadens rumsliga påverkan på hälsa. : Kommission för ett socialt hållbart . , R., & Torssander, J. (2008). Social class and cause of death. , 18: 473–478. (2011). Kalorier kostar – en om vikten av vikt. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:3. , J., & Wallman-Lundåsen, S. (2014). Medborgerligt engagemang – klassresa eller klassklyfta?. (2011). European Parliament resolution of 8 2011 on reducing health inequalities in the EU. (2010/2089(). (2013). Special Eurobarometer 412, Sport and physical activity. Tillgänglig: 2_en.pdf ( 2009). Solidaritet I hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU. , : (KOM/2009/0567). (2010). Meddelande från kommissionen 2020. En strategi för smart och hållbar tillväst för alla. , Beligien: (KOM/2010) Europeiska kommissionen. (2015). Social differentials in health-related non-employment and poverty - Studies on consequences of limiting longstanding illness, musculoskeletal and mental disorders (Doctoral thesis, Studies, ). Falkstedt, D., & , T. (2011). Hälsokonsekvenser av arbetslöshet, personalneddragningar och arbetsbelastning relaterade till ekonomisk nedgång. (2008). Samhällsplanering för ett aktivt liv. (2015). Finanspolitiska rådets rapport . , M., , M., & , T. (2013). Effects of Compulsory Schooling on Mortality: Evidence from . International journal of environmental research and public health. 2013:10(8): 3596–618. (2014). Samråd med nationella minoriteter: behov, förutsättningar och metoder för datainhämtning bland nationella minoriteter och urfolk. (2015). Nationella resultat och tidsserier 2015. (2016). Fosse, E. (2009). Norwegian public health policy – revitalisation of the social democratic welfare state? , 13(2). Freese, J., & Lutfey, K. (2011). Fundamental Causality: Challenges of an Animating Concept for Sociology, I A. Pescosolido et al. ), Handbook of the Sociology of Health, Illness, and Healing: A Blueprint for the 21st Century, Springer: Handbooks of Sociology and . , J., , O., & Nermo, M. (2004). The impact of income: assessing the relationship between income and health in , , 32: 6–16. (1948). FNs Allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 3 och 25. Galobardes, B., , J. W., & , S. (2004). Childhood socioeconomic circumstances and cause-specific mortality in adulthood: systematic review and interpretation. Epidemiol Reviews, 26: 7–21. Garcy, A. M., & Vågerö, D. (2016, ). Does unemployment cause long-term mortality? Selection and causation after the 1992-96 deep Swedish recession, . , U., & , C. (2013). Vad kostar ojämlikhet i hälsa? (Och varför vill vi veta det?). , 2013, 110: CISM. Gisselmann, M. (2007). The first injustice: Socio-economic inequalities in birth outcome (Doktorsavhandling, ). Gluckman, P., & , M. (red.) (2006). Developmental origins of health and disease. (2007). Health and socio-economic inequalities. Maidenhead, UK, : . , C., , A., & , I-M. (2012). – en om tidigt stöd i skolan. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2012:2. (2014). Skillnader i livsvillkor och hälsa i . A., , M. (2009). Socioeconomic status and the developing brain. Trends in Cognitive Sciences 2009, 13(2): 65–73. Halfon, N., , K., Lu, M., , E., & , S. (2014). Lifecourse Health Development: Past, Present and Future. J 18: 344–365. (2012). Framtidens civilsamhälle: underlagsrapport 3 till , : . Heckman, J. (2000). Policies to human capital. Research in economics, 54(1): 3–56. Heckman, J. (2006). Skill Formation and the Economics of Investing inDisadvantaged Children. , DC, US: Science, 312: 1900–1902. , S., & , B. (2014). Hög mellanmänsklig tillit i – men inte bland alla, SOM-undersökningarna 2014, , 63. Hoven, H., & Siegrist, J. (2013). Work characteristics, socioeconomic position and health: a systematic review of mediation and moderation effects in prospective studies. Occupational Environmental Medicine, 70: 663-9. (2014). En tudelad arbetsmarknad – om matchningen på den svenska arbetsmarknaden efter den ekonomiska krisen. riksbank, Penning- och valutapolitik 2014:2. Idler, E. L., & Benyamini, Y. (1997). Self-rated health and mortality: a review of twenty-seven community studies. Behavior, 38: 21–37. doi: 10.2307/2955359. (red.) (2013). Determined to Succeed? : Performance versus Choice in Educational Attainment. , CA: . C., Redline, S., & Emmons, K. (2015, 18 ). Sleep as a Potential Fundamental Contributor to Cardiovascular Health Disparities. Health, 36: 417– 440. Jefferis, B. J., , ., & , C. (2002). weight, childhood socioeconomic environment, and cognitive development in the 1958 British birth cohort study. BMJ ; 325(7359): 305. (1970). : Allmänna förlaget. (1979). Mot en teori för social rapportering. Karasek, R. A., & , T. (1990). Healthy work: stress, productivity, and the reconstruction of working life. , NY: Basic books. Kastberg, G. (2014). Från idé till handling - En studie av framtagande och användande av en åtgärdsplan för mer jämlik folkhälsa, , , 131, 2014. Kawachi, I., Subramanian S. V., & Almeida-Filho, N. (2002). A glossary for health inequalities. Health, 56: 647–652. Kickbush, I., & Buckett, K. (2010). Implementing Health in All Policies. , : , . , M., , H. R., Sluiter, J. K., Starke, D., & Ursin, H. (2004). Psychosocial mechanisms of socioeconomic differences in health. Social Science & Medicine, 58: 1511–1522. , M., , H., , U., & , A. (2012). Begreppen hälsa och hälsofrämjande. I , A. & , M. (red.) Från barnhälsovård till palliativ vård. , M., & , A. (2016). Arbete för jämlik hälsa – en interaktiv process. Socialmedicinsk tidskrift 2016 – kommande publikation. J., , J., Hvinden, B., & Kangas, O. (red.). (2012). Changing social equality and the Nordic welfare model in 21st century. : Policy Press. (2014). Det framtida nordiska hälsosamarbetet. : Rapport på uppdrag av . J., & Bremberg, S. (2013). Utbildningens betydelse för hälsa. Socialmedicinsk tidskrift, 90(5). C., & Torssander, J. (2012). Causal effect of education on mortality in a quasi-experiment on 1.2 million Swedes. , 109(22): 8461– 8466. , D., & , C. (2000). Risk och prognos i socialt arbete med barn: Forskningsmetoder och resultat. : socialt arbete. , M., Landfors, P., Frisell-Ellburg, A., & , E., Myndigheten för delaktighet. (2015). Samlad uppföljning av funktionshinderspolitiken. Hur är läget 2015?. Serie A 2015:12. : Myndigheten för delaktighet. , E., Pemer, M. (2010). Boendesegregation – orsaker och mekanismer. En genomgång av aktuell forskning. (2016). Åtkomliga bostäder – Så gör vi det möjligt för hushåll med låga inkomster att hitta en bostad, 2016. (2016). Socioekonomiska skillnader i matvanor i , rapportserie nr 9/2016. Lleras-Muney, A. (2005). The Relationship Between Education and Adult Mortality in the . Review of Economic Studies, 72(1). doi: 10.1111/0034-6527.00329. om folkehelsearbeid (folkehelseloven). , O. (1993). The impact of childhood living conditions on illness and mortality in adulthood. Social Science & Medicine, 26(8): 1047–1052. , O., & Manderbacka, K. (1996). Assessing reliability of a measure of self-rated health. , 24: 218–224. , , , J., , Y., & M. Kölegård. (2010). The potential power of social policy programmes: income redistsribution, economic resources and health, , 19: 1–13. , , , Y., , M., & , O. (2014). DRIVERS Final scientific report: The role of income and social protection for inequalities in health, evidence and policy implications. Report produced as part of the ‘DRIVERS for ’ project, . , O., Garvin, P., , L., ., G & M, . (2015). Psychological resources are associated with reduced incidence of coronary heart disease. An 8-year followup of a community-based Swedish sample, , 22: 77–84. , A., , M., & , T. (2012). Unemployment and hozpitalization owing to an alcohol-related diagnosis among middle-aged men in . Alcoholism, clinical and experimental research, 36: 663–669. , A., Falkstedt, D., , I., & , T. (2014). Unemployment and coronary heart disease among middle-aged men in : 39 243 men followed for 8 years. Occupational and Environmental Medicine, 71: 183–188. , J., , G. D., , S., Hillemeier, M., , N., & , G. (2004). Is income inequality a determinant of population health? A systematic review. The Milbank Quarterly, 82: 5–99. , J., Verheij, R. A., Groenewegen, P. P., Vries, S., Spreeuwenberg, P. (2006). space, urbanity and health: How strong is the relation? 2006: NIVEL. Macintyre, S., & Ellaway, A. (2003).Neighborhoods and health: an overview. In: IKawachi, & Berkman, L. (Eds.). Neighborhoods and Health: 20–42. Mackenbach, J. P., , P., Looman, C. W., Dalstra, J. A., Kunst, A. E., & , E. (2005). The shape of the relationship between income and self-assessed health: an international study. , 34: 286–293. Mackenbach, J. P, Stirbu, I., Roskam, A-J., Svhaap, M., Menvielle, G., Leinsalu, M., & Kunst, A. (2008). Socioeconomic inequalities in health in 22 European countries. , 358: 2468–2481. (2013). Malmös väg mot en hållbar framtid. Hälsa, välfärd och rättvisa. Kommission för ett socialt hållbart . (2015). Det fortsatta arbetet för ett socialt hållbart – uppföljning 2015. Kommission för ett socialt hållbart . (2016). Det fortsatta arbetet för ett socialt hållbart – uppföljning 2016. Kommission för ett socialt hållbart . , A., Mullainathan, S., Shafir, E., & , J. (2013). Poverty Impedes Cognitive Function. Science, 341: 976–980. Marmot, M. (1994). Marmot, M. (2010, February). , Healthy Lives: , Strategic review of health inequalities in post-2010. 2nd Print Run ed: ; February 2010. Marmot, M., , J., , R., Bloomer, E., & Goldblatt, P. (2012). On behalf of the Consortium for Review of Social Determinants of Health and the Health Divide WHO European review of social determinants of health and the health divide. , 380: 1011–29. , K. A., Gallo, L. C., & , S. (2010). Are psychosocial factors mediators of socioeconomic status and health connections? A progress report and blueprint for the future. of Sciences, 1186: 146– 173. McKinley, J. (1979). A case for refocusing upstream: The political economy of illness, i (red. ), Patients, physicians, and illness: A sourcebook in behavioral science and health (3rd ed.). , CA: Free Press, 9–25. (2014). Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaderna mellan kvinnor och män?. Meghir, C., , M., & Simeonova, E. (2013). Education, Cognition and Health: Evidence from a Social Experiment. : : 2013. Melinder, K (2011). Post-Marmot – Om sociala skillnader i hälsa. Socialmedicinsk 88(4): 291. Meloni, M. (2014). The social brain meets the reactive genome: neuroscience, epigenetics and the new social biology. Frontiers in Human Neuroscience. 2014, 8: 309. Mirowsky, J., & , C. (2003). Education, social status and health. , R., & Popham, F. (2008). Effect of exposure to natural enviroment on health inequalities: an observational population study. ; 372, 9650: 1655–1660. (2014). , N., Palier, B., & , J. (2012). Towards A Welfare State? : Ideas, Policies and Challenges. : Policy Press. L., Gakidou, E. E., & , J. (1999). Health inequalities and social group differences: what should we measure?. Bulletin of the , 77 (7): 537–543. , , , A., & Svaleryd, H. (2014). Blir barn sjuka när föräldrarna blir arbetslösa? IFAU rapport 2014:6. , , , A., & Svaleryd, H. (2015). Hellre rik och frisk – om familjebakgrund och barns hälsa, 2015:13. (2014). Våld och hälsa – En befolkningsstudie om kvinnors och mäns våldsutsatthet samt kopplingen till hälsa. Nationellt centrum för kvinnofrid. (2016). Alcohol Availability, Prenatal Conditions, and Long-term Economic Outcomes, , kommande. för social- och hälsopolitik. (2016). Deklaration om det folkhälsosamarbete i . Tillgänglig: ministerraadet/ministerraad/nordiska-ministerraadet-foer- social-och-haelsopolitik-mr-s/deklarationer-och- foerklaringar/deklaration-om-folkhaelsosamarbete-i-norden (2000). Women and human development: The capabilities approach. , NY, . , L., , , , M., Hamreby, K. (2015). En studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård. : Uppdrag psykisk hälsa. (2011). Divided we stand – why inequality keeps rising. (2015). In it together: why less inequality benefits all. doi:10.1787/9789264235120-en. Pearlin, L. I., & Scooler, C. (1978). The Structure of Coping. , 19: 2–21. Phelan, J. C., Link, B. G., Tehranifar, P. (2010). Social conditions as fundamental causes of health inequalities: Theory, evidence, and policy implications. Journal of health and social behavior, 51: 28–40. , C., Roerecke, M., Beherendt, S., & , J. (2015). Gender differences in socioeconomic inequality of alcoholattributable mortality: A systematic review and meta-analysis. Alcohol and , 34: 267–277. 2002/03:35. Mål för folkhälsan. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). 2005/06:155. Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). 2007/08:110. En förnyad folkhälsopolitik. 2007/08:Sou11, rskr. 2007/08:226). 2013:14/191. Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande. (bet 2013/14:KrU9, rskr 2013/14:354). 2014/15:100. (2015). (2014a). Local action on health inequalities: Adult learning services. (2014b). Local action on health inequalities: children and young people’s resilience in schools. (2015). Processutvärdering social hållbarhet och jämlik hälsa. På uppdrag av Kommuner och Landsting & . Ramsden, S., , F. M., , G., , M. S., , C., Shakeshaft, C, et al. (2011). Verbal and non-verbal intelligence changes in the teenage brain. 2011, 479(7371): 113-6. Rawls, J. (1971). A theory of . , MA: . (1995). Nationella folkhälsomål, Dir. 1995:158. (2014). En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. D., Bearman, P. S., Blum, R. W., , K. E., , K. M., , J., et al. (1997). Protecting adolescents from harm: Findings from the national longitudinal study on adolescent health. 278(10): 823–832. Review of Social Determinants and the Health Divide in the WHO European region. (2014). Review of Social Determinants and the Health Divide in the WHO European region : final report. Rhoades, K. A. (2008). Children’s responses to interparental conflict: A meta-analysis of their associations with child adjustment. Child Development, 79(6): 1942–1956. , B. W., Kuncel, N. R., Shiner, R., Caspi, A., & , L. (2007). The The Comparative Validity of Personality Traits, Socioeconomic Status, and Cognitive Ability for Predicting Important . Perspectives on Psychological Science. 2007, 2(4): 313-45. Robeyns, I. (2005). The Capability Approach: a theoretical survey, , 6(1): 93–117. Rodríguez, M., & López-Valcárcel, B. (2011). Alas, there are no shortcuts to the complexities of the economy. J Epidemiol Community Health, 65: 389–390. doi:10.1136/jech.2010.130005. Roelfs, D. J., Shor, E., , K. W., & , J. (2011). Losing life and livelihood: A systematic review and metaanalysis of unemployment and all-cause mortality. Social Science Medicine, 72: 840–854. E., & Mirowsky, J. (2006). Sex differences in the effect of education on depression: Resource multiplication or resource substitution?. Social Science & Medicine, 63: 1400–1413. , F. (2013). Primary and secondary effects in in the transition to upper secondary and higher education for students born in 1972–1990, i: , M. ), Determined to Succeed? Performance, Choice and Education, : . Ryff, C. D., & , B. (1998). The contours of positive human health. Psychological Inquiry, 9(1): 1–28. , , och Kommuner och Landsting (2014). Bostad för alla – Vem tar ansvar för att alla får en bostad?. (2013). Arbetsmiljöns betydelse för sömnstörningar – En systematisk litteraturöversikt, SBU. (2014). Arbetsmiljöns betydelse för ryggproblem – En systematisk litteraturöversikt, SBU. (2015). Arbetsmiljöns betydelse för hjärt- och kärlsjukdomar – En systematisk litteraturöversikt, SBU. Sen, A. (2009). The idea of . Lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Förordning med instruktion för . K., Mullainathan, S., & Shafir, E. (2012). Some Consequences of Having Too . Science, 338: 682–685. Shkolnikov, V., , E., Jdanov, D., Jasilionis, D., Kravdal, Ö., Vågerö, D., & Valkonen, T. (2012). Increasing absolute mortality disparities by education in , and . , 66: 372– 378. (2016). En mer jämställd och rättssäker försäkring vid arbetsskada, Dir. 2016:9. (2009). (2013). Nationell utvärdering – vård och insatser vid depression, ångest och schizofreni: indikatorer och underlag för bedömningar. (2014). Tillståndet inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2015). Psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända migranter – ett kunskapsunderlag för primärvården. (2016). Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap. ., ., & . (2007). : ., ., & . Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan. (2008). Idrottens betydelse för folkhälsan, bilaga i SOU 2008:59, Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. En nationell cancerstrategi för framtiden. Romers rätt – en strategi för romer i . Stanfors, M. (2014). Det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. (2003). Förslag till mål och indikatorer inom folkhälsoområdet, Dnr. (2005). Homosexuellas, bisexuellas och transpersoners hälsosituation. Återrapportering av regeringsuppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen bland HBT-personer. (2007). Stress i stan och övervikt i glesbygden? Om samband mellan människors hälsa och typ av boendekommun. (2008). Utjämna hälsoskillnaderna inom en generation. Jämlikhet i hälsa genom påverkan av de sociala bestämningsfaktorerna. (2009). Tobak och avvänjning. (2010a). Hur mår nationella minoriteter? Kartläggning av hälsosituationen bland de nationella minoriteterna samt förslag till hälsofrämjande insatser. (2010b). Matvanor och livsmedel: kunskapsunderlag till Folkhälsopolitisk rapport . (2013). med svensk folkhälsopolitik. Folkhälsoarbete organiserat av kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, myndigheter och ideella organisationer 2004–2013. (2011). Arbetarnas levnadsförhållanden skiljer sig från tjänstemännens. ULF-undersökningarna, artikel Tillgänglig: amne/Levnadsforhallanden/Levnadsforhallanden/Undersokningar na-av-levnadsforhallanden-ULFSILC/12202/12209/Behallare-for- Press/Undersokningarna-av-levnadsforhallanden-ULF/ (2013). Integration – en beskrivning av läget i . Integration: rapport 6. (2015a). Arbetsmarknadssituationen för hela befolkningen 15–. (2015b). Ökat valdeltagande bland unga och äldre. Statistiknyhet från Nr 2015:318. (2016a). Livslängd och dödlighet i olika grupper. Demografisk rapport 2016:2. (2016b). Undersökningar av levnadsförhållanden. Tillgänglig: ngarna-av-levnadsforhallanden-ULFSILC/#_ (2013). Utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken, 2013:4. (2008). Improving parenting: The why and the how. in Childhood, 93(2): 102–104. (2015). : Kommissionen för ett socialt hållbart 2015. Stoor, P. (2016).