sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — Nationell strategi för kunskap och likvärdighet SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen för Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för , statsrådet , tillkallat en kommitté med uppdraget att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Tilläggsdirektiv beslutades av regeringen (dir. 2015:140) och (dir. 2016:86). Som kommitténs ordförande förordnades fr.o.m. , generaldirektör på . Som övriga ledamöter förordnades fr.o.m. : , grund- skolechef i kommun, , styrelseledamot i elevråd, , professor i pedagogik vid , , förbundsordförande i , , förbundsordförande i bund, , chef för utbildning, forskning och innovation vid , , direktor vid och huvudman för Grillska Gymnasiet, , förbundsordförande i , , Visiting Professor of Practice, , , professor i företagsekonomi vid , , kommunstyrelsens ordförande i , , professor i specialpedagogik vid samt , doktor i historia och dekan för lärarutbildningen vid . entledigades som ledamot fr.o.m. . , kanslichef vid , förordnades som ledamot fr.o.m. . för- ordnades som ordförande . Kommittén har antagit namnet skolkommission. Som sekreterare i kommittén anställdes (fr.o.m. ), (fr.o.m. ) och (fr.o.m. ). var anställd som sekreterare fr.o.m. t.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . anställdes som sekreterare fr.o.m. . har varit praktikant i sekretariatet fr.o.m. t.o.m. . har varit praktikant i sekretariatet fr.o.m. t.o.m. . har varit kommissionens huvudsekreterare. Som kommitténs experter förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , ämnesrådet , ämnesrådet , kanslirådet Per , ämnes- rådet , departementssekreteraren , departementssekreteraren , ämnesrådet samt kanslirådet . entledigades som expert fr.o.m. , och ersattes av kanslirådet . entledigades som expert fr.o.m. , och ersattes av rättssakkunnige . entledigades som expert fr.o.m. , och ersattes av kanslirådet . entledigades som expert fr.o.m. och ersattes av departementssekreteraren . entlediga- des som expert fr.o.m. . förordnades som expert fr.o.m. . entledigades som expert fr.o.m. , och ersattes av departementssekreteraren . entledigades som expert fr.o.m. , och ersattes av departementssekreteraren och departements- sekreteraren . Till betänkandet fogas tre reservationer och fem särskilda yttranden. Kommittén har arbetat i dialog med en parlamentariskt samman- satt referensgrupp. Referensgruppen har bestått av följande personer: (C), (KD), (S), (SD), (L), (MP), (V) samt (M). Härmed överlämnar skolkommission slutbetänkandet Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185)................................................................................ 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet........................................ 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan......... 1.5Förslag till förordning (XXXX:XX) om statsbidrag till resursförstärkning av undervisning och elevhälsa Uppdraget, genomförandet och betänkandets Kommissionens utgångspunkter, samlade problembild och strategi............................................. Viktiga utgångspunkter för kommissionens arbete ............. Utbildningens syfte och skolans uppdrag ............. En likvärdig utbildning ........................................... 3.1.3Lika villkor för offentliga och enskilda Hänsyn till barnets bästa ........................................ En samlad problembild........................................................... Ett försvagat skolsystem......................................... Skolan och det omgivande samhället..................................... Utbildning och demokrati...................................... Globalisering och hållbar utveckling ..................... 3.3.3Digitaliseringen och den teknologiska utvecklingens omvandling av samhälle Demografisk utveckling och migration................. Utgångspunkter för en sammanhållen strategi................... Stärkt huvudmannaskap genom statligt stöd 4.1En statlig skolmyndighet med närvaro på regional nivå för att stärka och stödja skolhuvudmännen................ Regional kompetensförsörjning till skolan ......... Samarbete och erfarenhetsutbyte......................... 4.1.8De regionala myndighetskontoren och deras Statlig reglering av skolchefens ansvar................. Tillsyn och tillståndsprövning.............................. 4.2Mer likvärdiga möjligheter till ingripande mot kommunala och enskilda huvudmän.................................... 4.2.2Gällande rätt avseende ingripanden inom Förslag, analys och överväganden ........................ Utgångspunkter för en myndighetsöversyn ....................... Myndighetsuppgifter och elevresultat.................. Omprioritering av myndighetsuppgifter ............. Kompetensförsörjning till skolväsendet ...................... 5.1Fortsatta insatser för att öka antalet behöriga lärare 5.1.3Kommissionens samlade bedömning gällande fortsatta insatser för att säkra tillgången på behöriga lärare och skolledare .............................. 5.2 Förstärkt lärarutbildning...................................................... 5.3Stärkt forskningskapacitet för att möta skolans och lärarutbildningarnas behov............................................ Lärares och skolledares professionella utveckling........ 6.1Inrättande av en nationell funktion för lärar- 6.2 Professionsprogram för lärare och skolledare..................... Kommissionens förslag och bedömningar........... Kärnuppgifterna undervisning och skolledarskap......... Övergripande om lärar- och skolledarrollen....................... 7.4Åtgärder för att möjliggöra koncentration på kärnuppgifterna för lärare och skolledare........................... Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering ............ Resursers betydelse för skolprestationer ............................ Klasstorlekens och lärartäthetens betydelse för elevens resultat ................................................ 8.1.2Lärarkompetensen är central för elevens 8.1.3Lärarfortbildningens betydelse för elevens 8.1.4Undervisningstidens betydelse för elevens 8.1.5Svenska utbildningsutgifter i internationell Kostnader för förskoleklass och grundskola....... 8.1.8Kommunernas resursfördelning till skola 8.2 Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering.................. Utfall av tilldelningen på kommunnivå ............... 8.2.3Ytterligare motivering till statsbidragets Möjligheterna med det av kommissionen Överväganden om gymnasieskolan..................................... En god miljö för lärande och utveckling ..................... Insatser för en trygg lärmiljö som främjar studiero............ Kommissionens bedömningar och förslag........... Ökade inslag av stöd och stimulans..................................... En stärkt och mer tillgänglig elevhälsa ................................ Kommissionens bedömningar och förslag........... 9.4Kommissionens samlade bedömning gällande främjandet av en god miljö för elevers lärande Aktivt skolval och minskad skolsegregation ................ Utvecklingen av likvärdigheten............................................ Val av skola i landets kommuner ......................................... Internationell utblick gällande åtgärder för att motverka skolsegregation och stärka likvärdighet.............. Utgångspunkter för kommissionens överväganden Allsidig social sammansättning............................. 10.6.3 Förändrade regler för placering vid skolenheter med huvudman............... 10.6.4 Förändrade regler för mottagande vid skolenhet med enskild huvudman ........................ 10.6.5Urval till skolenheter med gymnasieskolans 10.7.1 Problemen med dagens system för antagning och mottagande av elever...................................... 10.7.2 Behov av fortsatt utredning om förutsättningarna för gemensam antagning och begränsningar av antalet tillfällen då skolval medges.................................................. 10.7.3 Ytterligare utgångspunkter för förslag bildar en helhet ...................... Läroplansutveckling och utvärderingssystem............... Läroplansmål och kunskapskrav.......................................... Ett sammanhållet uppföljnings- och Ett robust skolsystem med utvecklingskraft och stärkt likvärdighet.............................................. Genomförande och ikraftträdande av kommissionens Kraven för konsekvensanalys............................................... Vilka berörs av förslag?...................... Problemet och vad som ska uppnås..................................... Utredningens förslag i korthet ............................................ Ekonomiska konsekvenser för staten ................................. Konsekvenser för och övriga Konsekvenser för lärosätena ................................................ Konsekvenser för statliga huvudmän................................... Konsekvenser för kommuner............................................... 14.10.1 Konsekvenser för den kommunala 14.10.2 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna...... Konsekvenser för enskilda huvudmän................................. Konsekvenser för företag ..................................................... Konsekvenser för arbetsmarknadens parter........................ Konsekvenser för elever ....................................................... 14.14.2 Konsekvenser för elever med 14.14.3 Konsekvenser för möjligheter att nå de 14.14.4 Konsekvenser för personlig integritet.................. Konsekvenser för lärare, rektorer och övrig Konsekvenser för övriga skolväsendet ................................ Konsekvenser för jämställdheten mellan könen ................. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ................................................ Konsekvenser för regionerna ............................................... Konsekvenser för miljön ...................................................... Konsekvenser för EU ........................................................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Reservationer och särskilda yttranden ................................ Bilaga 4 Nationella målsättningar för ett sammanhållet Bilaga 5 Resursfördelningsmodell för huvudmän .................... Bilaga 6 Definitioner och förklaringar av kostnads- beräkningar gällande förslaget till ökat nationellt ansvar för skolans finansiering .................................... Bilaga 7 Tabell över indexvärden, andel obehöriga, faktiska belopp, och resultatet per kommun av ett statligt tillskott på 6 miljarder.................................................. har till uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). I delbetänkandet redovisade kommissionen bland annat förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden (SOU 2016:38). Detta slut- betänkande innehåller konkreta förslag inom de utvecklingsområden som identifierades i delbetänkandet och en tidsplan för genomför- andet samt nödvändiga författningsändringar. Kunskapsresultaten har sjunkit i den svenska enligt internationella undersökningar. Det är glädjande att både 2015 och TIMSS 2015 visar på förbättrade kunskaps- resultat i matematik och 2015 även i läsförståelse och att där- igenom en fallande resultatkurva brutits. I TIMSS Advanced 2015 förbättrades resultaten i matematik jämfört med , men i fysik har försämringen fortsatt. Resultatet av de senaste internationella undersökningarna visar dessvärre en fortsatt negativ trend när det gäller likvärdigheten i . Resultaten tyder på att elevernas familjebakgrund har fått större betydelse för studie- resultaten. har visat att det är fullt möjligt att i ett land åstadkomma goda kunskapsresultat och en hög grad av likvärdighet. Det har också påvisats evidens för att det föreligger kau- salitet, dvs. att likvärdighet i termer av små skillnader i kunskaper mellan olika elevgrupper leder till högre nationella kunskapsresultat. förslag i detta betänkande syftar just till denna kombination av förbättringar. Skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter Skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter. Det har lett till försämrade förutsättningar för en hög kvalitet i undervisningen. Det senare är avgörande för att eleverna ska kunna nå goda kunskaps- resultat. Systemsvagheterna, som närmare beskrivits och analyserats i delbetänkandet, består enligt kommissionen framför allt i följande brister. •Sviktande kapacitet och ansvarstagande hos många skolhuvud- män. •För svag kompensatorisk resursfördelning. •Otillräcklig kompetensförsörjning till lärar- och skolledaryrkena och bristande förutsättningar för professionsutveckling. •Brister i resultatinformation som försvårar kvalitetsarbetet. •Skolsegregation som leder till kvalitetsskillnader mellan skolor. •Problem i lärandemiljön. •Splittrad och oenig nationell styrning av skolan. De brister som kommissionen identifierat har resulterat i ett för- svagat och delvis fragmentiserat skolväsende med en låg grad av samverkan, samarbete och gemensamt förbättringsarbete mellan skolor och skolhuvudmän. Samma svagheter har också uppmärksam- mats i granskning av den svenska skolan. Det gäller sär- skilt kapacitetsbrister, resursfördelning, läraryrkets attraktivitet, sam- verkan samt svagheter i utvärderingssystemet. Även om situationen är allvarlig har skolan i också styrkor som måste framhållas. Skolsystemet är väl utbyggt från förskola till vuxenutbildning. Elever och vårdnadshavare har möjlighet att välja mellan offentligt finansierade, avgiftsfria skolor med olika huvud- män. Relationerna mellan elever och lärare är goda och de allra flesta elever trivs bra i skolan. I t.ex. engelska, medborgarkunskaper och demokratisk kompetens uppvisar svenska elever goda resultat. I de kommande ansträngningarna att lyfta resultaten och för- bättra likvärdigheten är det viktigt att bevara och bygga vidare på skolans starka sidor. Enligt kommissionen är det centralt att staten på olika sätt stödjer och stärker skolhuvudmännen i deras viktiga uppdrag, som staten utvecklar en mer sammanhållen och ändamålsenlig styrning. Det är likaså viktigt att involvera lärarna och skolledarna i det fortsatta arbetet med att utveckla och stärka skolsystemet. Det professionella inflytandet över skolutvecklingen liksom lärares och rektorers professionella autonomi ska stärkas. Långsiktighet och uthållighet i den nationella skolpolitiken är andra nödvändiga förutsättningar för att lyckas. De bedömningar och för- slag som kommissionen lämnar bildar en samlad strategi för skol- systemet som helhet när det gäller de skolformer som uppdraget om- fattar: förskoleklass, grundskola och gymnasieskola. Kommissionens förslag och strategiska bedömningar Kommissionen lämnar i detta betänkande konkreta förslag till, lägger grunden till eller uttalar stöd för fortsatta processer inom ett antal utvecklingsområden enligt följande. Sammantaget innebär förslagen en samlad strategi för ett robust skolsystem med utvecklingskraft och stärkt likvärdighet. Stärkt huvudmannaskap genom statligt stöd och samverkan En statlig skolmyndighet med närvaro på regional nivå för att stärka och stödja skolhuvudmännen Alla skolhuvudmän måste ha tillräcklig kapacitet för sitt uppdrag. Ett stärkt huvudmannaskap ska åstadkommas genom statligt stöd och samverkan på regional nivå. En skolmyndighet ska genomföra resultatdialoger med skolhuvudmännen samt skolgranskningar med ett stödjande och utvecklande syfte. Stöd ska ges till det systema- tiska kvalitetsarbetet och den regionala kompetensförsörjningen ska främjas. Myndigheten ska ge riktat stöd till skolor med stora ut- maningar och främja samarbete och erfarenhetsutbyte mellan skolor, skolhuvudmän och lärosäten. Den regionala planeringen av gymnasie- skolan ska stärkas. En statlig reglering införs av skolchefens ansvar att aktivt verka för att de nationella bestämmelserna efterlevs. Be- stämmelserna om statliga åtgärder för rättelse gentemot en kom- munal huvudman ska aktualiseras i motsvarande situationer som ett återkallande av ett godkännande för enskild huvudman. Utgångspunkter för en myndighetsöversyn Kommissionen anser att de statliga skolmyndigheternas uppgifter bör omprioriteras så att resurser frigörs till vetenskapligt förankrat utvecklingsstöd och främjande arbete, som effektivt kan bidra till ökad kvalitet i undervisningen. Den statliga styrningen behöver för- tydligas. Tillsynens roll bör vara att ur ett medborgarperspektiv hävda elevers rätt samt grundläggande statliga krav på skolhuvudmännen. En myndighetsöversyn bör skyndsamt genomföras. Fortsatta insatser för att öka antalet behöriga lärare och skolledare Det krävs fortsatta insatser för att säkra tillgången på behöriga lärare och skolledare till det svenska skolväsendet. Det är viktigt att de åtgärder som vidtas bidrar till en långsiktigt bibehållen eller stärkt kvalitet. Det kapacitetsbyggande som behövs uppnås inte genom temporära kortsiktiga lösningar, utan genom en långsiktig systemför- stärkning. Den kapacitetsförstärkning och kvalitetsutveckling kom- missionen ser som nödvändig kommer att medföra behov av resurser och riktade insatser. Utöver satsningar på de reguljära lärarutbildningsprogrammen är det angeläget att skapa bättre tillgång till behörighetsgivande och behörighetskompletterande utbildningar. Det är även angeläget att skapa bättre tillgång till utbildningar som bidrar till utökad behörig- het för lärare, samt goda villkor för deltagande. Rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag. Befatt- ningsutbildningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Det är angeläget att skolhuvudmännen värnar den tid rektor behöver för att tillgodogöra sig utbildningen. Det är mycket viktigt att vidta åtgärder för att göra det attrak- tivt för behöriga lärare att vilja arbeta som lärare och som under- lättar för behöriga lärare som lämnat yrket att åter bli verksamma som lärare. Det är viktigt att säkerställa att lärosätena tilldelas tillräckliga resurser för att driva lärarutbildningar med hög kvalitet. En ökad tilldelning av ekonomiska resurser per student är en förutsättning för att till- godose det behov som finns av lärarledd undervisningstid, metodik- lektioner, tillämpningsövningar av olika slag, praktisk träning och gruppdiskussioner. De resursförstärkningar regeringen tidigare beslutat om bör följas upp och utvärderas. Det kan behöva tillsättas ytterligare medel för att det ska vara möjligt att skapa en lärarutbildning av god kvalitet i den volym som krävs. Lämplighetsbedömning för antagning till lärarutbildningarna kan övervägas, under förutsättning att resultatet av pågående försöksverk- samhet tillstyrker detta. Frågan om ett införande av högre behörig- hetskrav för antagning behöver utredas i särskild ordning. Lärarstudenternas förberedelse inför sitt framtida yrkesutövande kan stärkas genom en mer omfattande praktisk och verksamhets- förlagd inriktning på lärarutbildningarna. Detta handlar t.ex. om möj- ligheten för lärarstuderande att under handledning av erfarna och skickliga lärare få möjligheter att utveckla sin undervisningsskicklig- het och sitt ledarskap i klassrummet. De teoretiska och de praktiska inslagen i lärarutbildningarna be- höver knytas närmare varandra, både i de verksamhetsförlagda och i de lärosätesförlagda delarna av utbildningarna. Ett starkt samarbete mellan lärosäten och skolhuvudmän är en förutsättning för en verksamhetsförlagd utbildning (VFU) av god kvalitet. En infrastruktur inom skolområdet, liknande de förhållan- den som det s.k. ALF-avtalet1 tillförsäkrar hälso- och sjukvårdsom- rådet, skulle kunna lägga en ny grund för kunskapsutvecklingen till stöd för kvalitetsutvecklingen inom lärarutbildningarna t.ex. gällande VFU. För att stärka lärarutbildningarnas vetenskapliga grund är det ange- läget att andelen forskarutbildade lärare ökar inom utbildningarna. Frågan om en statlig satsning på inrättande av s.k. excellenta centra eller starka utbildningsmiljöer för lärarutbildning bör utredas. 1 Avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. En sådan satsning kan bidra till såväl en stärkt kvalitet som en höjning av lärarutbildningsområdets status. Stärkt forskningskapacitet för att möta skolans och lärarutbildningarnas behov Utveckling av den praktiknära forskningen kan ske genom att läro- säten utvecklar miljöer som integrerar forskning och lärarutbildning, genom aktiv och nära samverkan sker mellan dessa miljöer och skol- huvudmännen samt med skolor som är intresserade av aktiv med- verkan i forsknings- och utvecklingsarbete. Ett sätt att föra samman forsknings- och erfarenhetsbaserad kun- skap är att skolor utvecklas till att bli centra där även praktiknära forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs. Det är viktigt att möjlig- göra för skolornas lektorer och övriga lärare att i sina anställningar samverka med universitet och högskolor genom att delta i och även leda forskning, liksom medverka i handledarutbildning, VFU och övrigt utvecklingsarbete. Det är viktigt att anknytningen mellan forskning och skolans verksamhet är ömsesidig, så att forskningen och lärarutbildningarna utvecklar lärarnas och skolledarnas praktiska yrkesutövande, som lärares och skolledares yrkesutövning utvecklar forskningen och lärarutbildningarna. Lärares och skolledares erfarenhet behöver ut- vecklas i den dagliga verksamheten, t.ex. genom kollegiala samtal, dokumentation, utvärdering, och kritisk granskning av yrkesut- övningen. Den generella forskningskapaciteten behöver stärkas för att kunna möta skolväsendets och lärarutbildningarnas behov. Detta inne- fattar en långsiktig satsning på uppbyggnad av grundforskning såväl som stöd för uppbyggnad av praktiknära forskning. Spridningen av forskning måste utvecklas så att relevant forsk- ning i ökad utsträckning kan göras tillgänglig för skolledare, lärare och andra yrkesgrupper som är verksamma i skolan för att därmed bidra till skol- och undervisningsutveckling. Detta innefattar frågan om lärares och skolledares tillgång till universitets- och högskole- bibliotek. Lärares och skolledares professionella utveckling Kommissionen föreslår att en nationell funktion för lärar- och skol- ledarutveckling inrättas. Frågan om hur funktionen ska organiseras och ledas bör hanteras inom ramen för den myndighetsöversyn på skolans område som kommissionen föreslår. Till dess att utredningen tillsatts föreslås en interim arbetsgrupp påbörja beredningen av funktionens arbete. Kommissionen föreslår att ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare inrättas. Programmets övergripande syfte ska vara att främja lärares och skolledares professionella utveckling samt skolutveckling, för att därmed skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet och en stärkt undervisning och bidra till positiva effekter på elevers kunskapsutveckling och skolors resultat Genom programmet skapas en struktur för kapacitetsbyggande på system- och skolnivå och för lärares och skolledares professionella utveckling.