sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — föreslår i sitt betänkande att ska ges ett förberedande uppdrag att anpassa ämnesplaner och pro- gramstrukturer inför ett eventuellt införande av ämnesbetyg. Gym- nasieutredningen konstaterar också att översynen kan behöva ta hänsyn till vilka ämnen som i högre grad bör ingå som obligato- riska i de nationella programmen vid en eventuell förändring av systemet med meritpoäng.4 föreslår att det ska ingå i uppdrag att se över hur man kan få fler elever att läsa ämnet moderna språk i gymnasieskolan. Nya bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning innebär att också behöver informera om de nya bestämmelserna. Det gäller framför allt information till gymnasieskolor, den kom- munala vuxenutbildningen, elever och blivande elever. Utredningens förslag att meritpoängen ska avskaffas, kommer för- modligen att leda till att färre elever läser moderna språk och fördju- pande kurser i engelska och matematik om kurserna liksom är valbara. Om betydligt färre elever väljer att läsa språk och matematik får det konsekvenser för vilka kurser som erbjuds inom ramen för pro- gramfördjupning och inom det individuella valet. Det kommer att få konsekvenser för gymnasieskolornas organisation och bemanning, men det är svårt att uppskatta den exakta omfattningen av kon- sekvenserna. Det skiljer sig både mellan ämnena och mellan skolor. vet huvudmännen i stor utsträckning vilka kurser eleverna kommer att välja inom det individuella valet. Vid ett avskaffande av meritpoängen blir det mer oförutsägbart vilka kurser som kommer att väljas. Ett ändrat kursutbud och efterfrågan på olika kurser får också konsekvenser för behovet av lärare med olika ämneskom- binationer och hur fördelningen av ämnen ser ut inom deras tjänster. För mindre skolor blir detta mer kännbart. När det gäller de moderna språken har meritpoängen varit sty- rande, det märktes inte minst när bestämmelserna om meritpoäng gjordes om i samband med Gy 2011. Som utredningen har konstaterat beror konsekvenserna på hur man väljer att hantera äm- net moderna språk framöver, det vill säga om det görs obligatoriskt i större omfattning än eller inte eller om eleverna på annat sätt kan stimuleras att läsa ämnet. Om moderna språk görs obligato- riskt i större omfattning än , är en förmodad konsekvens att 4 SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och full- följa en gymnasieutbildning. färre läser språk på högre nivå och fler på nybörjarnivå. Det kan också innebära att fler elever väljer att läsa andra språk än franska, spanska och tyska. Om det även i fortsättningen kommer att vara valbart att läsa moderna språk ser utredningen en stor risk att kurserna i ämnet kommer att efterfrågas i betydligt mindre omfatt- ning än . Det i sin tur får stora konsekvenser för behovet av lärare i ämnet. är kursen engelska 7 en stor kurs på många program, till exempel på naturvetenskapsprogrammet. Kursen krävs inte för särskild behörighet på någon utbildning i högskolan och kursen är inte obligatorisk på något gymnasieprogram. Om antalet elever som väljer kursen minskar, kan det få konsekvenser både för om kursen kan erbjudas framöver och för lärarna. Engelska är ett ämne som ingår obligatoriskt i alla nationella program som gymnasiegemen- samma kurser. Lärare i engelska behövs därför även i fortsättningen på alla gymnasieskolor. De exakta konsekvenserna för lärare i ämnet är dock svåra att förutse. Om förslag om att engelska 6 ska läggas in i programstrukturen på yrkesprogrammen, kommer förmodligen fler elever från dessa program att läsa engelska jämfört med . När det gäller kurser i matematik är ett antagande att elever i högre utsträckning kommer att välja kurser utifrån vad som krävs för särskild behörighet jämfört med , då de väljer kurser som ligger minst en nivå ovanför de särskilda behörighetskraven. Det högsta behörighetskravet i matematik som ställs är kursen matematik 4. Många av de som går tekniskt program och naturveten- skapsprogrammet, särskilt vissa inriktningar, läser kursen matematik 5 eftersom matematik 4 krävs till civilingenjörsutbildningarna och till läkar- och tandläkarutbildningarna. För juristutbildningen, som många elever från samhällsvetenskapsprogrammet väljer, krävs ingen särskild behörighet i matematik. läser dessa elever kurserna matematik 2 och matematik 3 i hög grad för att maximera sina chanser att kunna antas. Troligtvis kommer färre elever att göra det framöver. Men det kommer förmodligen fortfarande att finnas elever som är intresserade av mer avancerade kurser i matematik. Utredningen anser, inte minst utifrån förmodade förändringar i elevernas val av kurser framöver, att det är viktigt att den utvärde- ring av effekter som föreslås i kapitel 10 genomförs. 12.4.7Konsekvenser för den kommunala vuxenutbildningen En bedömning är att den kommunala vuxenutbildningen inte kom- mer att påverkas på samma sätt som gymnasieskolan vid ett avskaf- fande av meritpoängen. Det finns ingen rätt att läsa sådana kurser inom den kommunala vuxenutbildningen utan en person som vill ha betyg i en meritkurs hänvisas till att göra en prövning. Eftersom utredningen föreslår att kompletteringar i syfte att höja meritvärdet inte längre ska få användas i urvalet och att merit- poängssystemet avskaffas, är det troligt att antalet prövningar inom den kommunala vuxenutbildningen kommer att minska. Ett antag- ande är att de som skolorna har rätt att ta ut för en prövning inte täcker de faktiska kostnaderna för en prövning som genomförs enligt allmänna råd. Ett betydligt färre antal prövningar bör därför leda till minskade kostnader. Utredningens förslag bedöms inte påverka folkhögskolan eller . Utredningens bedömning är att förslaget till nya tillträdesbestäm- melser generellt påverkar enskilda huvudmän på samma sätt som de påverkar de gymnasieskolor som har huvudman. Ett an- tagande är att mindre gymnasieskolor kommer att påverkas mer av en förändrad efterfrågan på kurser från elever med anledning av ut- redningens förslag att avskaffa meritpoängen. Det finns fler mindre skolor bland de enskilda huvudmännen. 12.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män De urvalsgrunder som används i antagningen till högskoleutbildning påverkar kvinnors och mäns möjligheter att kunna antas. Kvinnor har generellt bättre betyg, medan män generellt har bättre resultat på Om möjligheten till en flexiblare platsfördelning mellan urvalsgrunder innebär att betydligt fler platser än för- delas på grundval av betyg jämfört med resultat på högskoleprovet, kan det innebära att fler kvinnliga sökande kommer att antas. I antagningen till var av de behöriga sökande till program på grundnivå kvinnor och var män. Av de behöriga sökande kvinnorna antogs i första urvalet , medan motsvarande andel av männen var . Det var sålunda en större andel av de behöriga sökande männen som antogs jämfört med kvinnorna. Utredningens förslag om att viktade högskoleprovsresultat ska användas inom högskoleprovsurvalet kan få konsekvenser för vilka som söker till olika utbildningar. Till exempel kan kvinnor i ännu mindre grad än lockas att söka till tekniska utbildningar om högskoleprovsresultatet viktas allt för mycket åt den kvantitativa delen. Detsamma gäller åt andra hållet om en kvinnodominerad utbildning väljer att lägga allt för stor tyngd på den verbala delen. Även om kvinnor respektive män söker dessa utbildningar i samma utsträckning som så kan det få som konsekvens att en vikt- ning medför att antingen fler kvinnor eller fler män antas. Utredningen anser att värdet med att kunna vikta högskole- provsresultat är stort. Dels förmodas provets prognosförmåga för- bättras något, dels är det en viktig signal till de sökande vilka kun- skaper och färdigheter som fokuseras på olika utbildningar. 12.7Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningens förslag om ett nytt behörighetsprov (se avsnitt 10.2.1) medför att UHR kommer vara tvungen att behandla personupp- gifter. Eftersom den som har fått ett godkänt resultat på ett behö- righetsprov inte ska få skriva ytterligare prov, måste myndigheten bevara och behandla uppgifter om de som har fått godkänt resultat. Sådan behandling bör vara tillåten med stöd av bestämmelsen i personuppgiftslagen (1998:204) om att personuppgifter får behand- las om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansva- rige ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighets- utövning (10 § första stycket e). När det gäller högskoleprovet föreslår utredningen att den som har resultat från ett högskoleprov bara ska få delta i ytterligare två högskoleprov som resultatet är giltigt (se av- snitt 10.3.3). Utredningen föreslår också att om en sökande har fler än ett giltigt provresultat, ska resultatet från det prov som den sök- ande som helhet har bäst resultat på, användas i urvalet. Även dessa förslag kräver att personuppgifter bevaras och behandlas av UHR och lärosäten. UHR har enligt sin instruktion till uppgift att på uppdrag av lärosäten biträda vid antagning av studenter och ansvara för ett sam- ordnat antagningsförfarande. Nämnda åtgärder med personuppgifter bör vara tillåtna med stöd av bestämmelserna i personuppgiftslagen om att personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig skyldighet eller utföra en arbetsuppgift i samband med myndighets- utövning (10 § första stycket b och e). att nå de integrationspolitiska målen Förslaget innebär inga särskilda åtgärder eller insatser för sökande med utländska meriter eller sökande som har invandrat till eller för personer som ingår i etableringsinsatsen. Förslaget innebär däremot att en valideringsinsats ska kunna ge ett meritvärde att kon- kurrera med. Det är en allmän åtgärd, men personer med bristande eller ingen dokumentation kommer till stor del att ha nytta av den. Även behörighetsprovet föreslås kunna ge ett meritvärde. Båda dessa vägar in är av stor vikt för gruppen som inte har betyg som behörig- hetsgrund. Utredningen anser att det är angeläget att nyanlända blir så för- beredda som möjligt så att de är behöriga att söka en högskoleut- bildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare efter avslutad etableringsinsats. Rådets direktiv /78/EG av om inrät- tande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet är tillämpligt på tillträde till yrkesutbildning och högre yrkesutbildning. Begrep- pet yrkesutbildning omfattar enligt praxis från hög- skoleutbildning.5 Direktivets syfte är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, för att principen om likabehandling ska kunna genomföras i medlemsstaterna. Enligt direktivet får medlemsstaterna föreskriva att särbehandling på grund av ålder inte ska utgöra diskriminering om särbehandlingen på ett objektivt och rimligt sätt inom ramen för nationell rätt kan moti- veras av ett berättigat mål som rör bland annat yrkesutbildning och sätten för att genomföra syftet är lämpliga och nödvändiga. I sådan särbehandling kan enligt direktivet i synnerhet inbegripas införande av särskilda villkor för tillträde till yrkesutbildning. I detta betänkande föreslås åldersgränser för att få genomgå ett behörighetsprov (avsnitt 10.2.1) eller högskoleprovet (avsnitt 10.3.3). Motivet till att införa åldersgränser är att proven inte ska påverka elevers studier på gymnasial nivå negativt, se utförligare resonemang i nämnda avsnitt. Provens syfte är att användas vid tillträde till hög- skoleutbildning. Att proven inte ska påverka studierna på gymnasial nivå negativt bör därför enligt utredningen vara ett berättigat mål. Att införa åldersgränser är en lämplig åtgärd för att uppnå detta. Någon mindre ingripande och lämplig åtgärd för att uppnå målet har utred- ningen inte funnit. Utredningen bedömer därför att förslagen om åldersgränser är förenliga med direktivet. Övriga förslag och bedömningar får enligt utredningen inga kon- sekvenser i förhållande till . 5 Se mål C-40/05 mot , se även prop. 2007/08:09 s. 202 och 209. 12.10.1 Kostnader för staten Det är framför allt förslaget om ett behörighetsprov som medför direkta kostnader för staten. Även behovet av att anpassa antag- ningssystemet NyA medför kostnader. Andra kostnader eller be- sparingar är svårare att bedöma, till exempel förslagen som rör hög- skoleprovet. kan förslagen innebära att fler kommer att vilja genomföra provet, medan det på kan innebära färre provdeltagare. delar UHR och lärosätena på anmälningsavgiften på enligt en procentuell fördel- ning som regeringen fastställer i UHR:s regleringsbrev6 respektive i det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor7. Den fördelningen kan komma att behöva förändras beroende på hur antalet provdeltagare förändras. Lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens kommer att finnas kvar. Ett antagande är att antalet kommer att minska för grundläggande behörighet eftersom flera av dessa personer beräknas göra behörighetsprovet i stället. Den bedömning av reell kompetens som kommer att göras, kommer förmodligen att kräva en större arbetsinsats än vad dagens bedömningar utifrån SUHF:s schablon gör. Det är dock svårt att beräkna exakt vad införandet av ett behö- righetsprov och formulerandet av kompetenser kommer att innebära för bedömningen av reell kompetens. Försöksverksamhet med behörighetsprovet och kompetensbeskrivning UHR föreslås ansvara för en försöksverksamhet med behörighets- provet. I det uppdraget ingår att utveckla provet och själva genom- förandet av det, att utpröva provet och att genomföra det skarpt vid några provtillfällen. UHR ska också utvärdera försöksverksamheten. Försöksverksamheten, inklusive att ta fram kompetenserna för grundläggande behörighet, föreslås omfatta . 6Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet. 7Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, bilaga 4 Avgiftsfinan- sierad verksamhet. arbetet under försöksverksamheten kommer att leda fram till det prov som ska genomföras i skarpa antagningar . Arbetet består förutom av konstruktionen av uppgifter och att sätta samman provet, av att digitalisera provet och bestämma hur prov- tillfällen ska organiseras. Vilka ställningstagande som kommer att göras kommer att påverka kostnaderna, till exempel hur många prov- svar som behöver bedömas manuellt, var provet kan genomföras och när provet ska kunna genomföras. Nedan lämnas en uppskattning av kostnaderna för perioden –2021. Utredningen föreslår att UHR får i uppdrag att lämna en mer precis beräkning av kostnaderna för hela försöksverksamheten, det vill säga . Processen att utveckla ett prov är omfattande. I det ingår att fast- ställa syfte och mål med provet, vad som ska mätas och hur det ska mätas, att konstruera och testa provuppgifter, att analysera resultatet från utprövningar och vidareutveckla uppgifterna. Uppgifterna ska också sättas samman till ett prov som i sin helhet uppfyller de kvali- tetskrav man behöver kunna ställa på ett prov av den här typen. Som jämförelse tar det att ta fram ett högskoleprov. Arbetet med att utveckla högskoleprovet till den nuvarande provsamman- sättningen tog . UHR:s kostnad för konstruktion av högskoleprovet är 14 miljo- ner kronor och det genomförs två prov per år.8 Kostnaden för att konstruera ett högskoleprov är därmed . En annan jämförelse är de nationella proven i och gym- nasieskolan. De kan innehålla både flervalsfrågor och uppgifter där eleven ska producera ett svar genom att skriva en text, det vill säga uppgifter som mer liknar dem som behörighetsprovet är tänkt att innehålla. Enligt uppgifter från Skolverket9 är kostnaden för att ta fram ett nationellt prov i ett ämne . När ett helt nytt prov ska utvecklas i ett nytt provämne är kostnaden . En mycket grov uppskattning av kostnaden för att utveckla ett behörighetsprov fram tills att det kan genomföras skarpt, det vill säga , är . 8Slutredovisning av uppföljning av intäkter och kostnader för högskoleprovet , Univer- sitets- och högskolerådet (dnr 1.1.1-231-2015). 9Telefonkontakt med enhetschef prov, . Konsekvenser av förslaget SOU 2017:20 kommer att variera över åren, men i genomsnitt 3,3 miljoner kro- nor . Kostnaden för digitaliseringen av provet är svår att uppskatta. En del av försöksverksamheten är att ta ställning till om ett befintligt system kan upphandlas eller om det behöver utvecklas ett särskilt system för behörighetsprovet. I betänkandet från utredningen om nationella prov10 finns en beräkning av kostnaderna för att införa en teknisk lösning för digitala nationella prov. Hela systemet med de nationella proven är mycket mer omfattande än vad behörighets- provet kommer att vara och därför inte jämförbart, men i betänkan- det finns en efterkalkyl för kostnaderna för de digitala sfi-proven. Inte heller detta prov är helt jämförbart med behörighetsprovet, men kalkylen kan ändå fungera som en fingervisning. – 2012, då dessa prov genomfördes, var kostnaden för systemut- veckling, service m.m. i form av externa konsulter, 14 miljoner kro- nor. En befintlig plattform användes och utvecklades och utveck- lingskostnader tillkom . Dessutom tillkom kostnader för drift (personal) med , det vill säga sammanlagt 8 miljoner kronor.11 En rimlig beräkning av kost- naderna för digitaliseringen av behörighetsprovet, med dessa utgångspunkter och med utvecklingskostnader inkluderade, skulle kunna vara fördelade –2021. Det behöver dessutom avsättas medel för en ansvarig person för försöksverksamheten på UHR. Den kostnaden beräknas till 700 000 kronor12 –2021. beräknas UHR:s kostnader till en heltidstjänst en- ligt ovan för att planera och påbörja arbetet med att lägga upp plan- erna för utvecklingen av behörighetsprovet och genomförandet av det. Medel bör även avsättas så att myndigheten kan upphandla en extern tjänst som kan göra en genomlysning av digitaliseringen av provet. Kostnaden för en sådan tjänst beräknas till . Kostnaden för UHR:s arbete , då kompetens- beskrivningen ska tas fram, beräknas till 290 000 kronor.13 10Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25). 11Ibid., s. 450–451. 12Beräknat på en månadslön på . 13Räknat på en heltidstjänst motsvarande en månadslön på . Ändringar i antagningssystemet NyA och i högskoleprovets anmälningssystem Utifrån de uppgifter om förslaget till nya tillträdesbestämmelser som finns tillgängliga beräknar UHR utvecklingskostnaden för anpassningen av NyA till mellan 8 000 000 och . Kostnaden förväntas uppkomma 2021.14 Förslagen om en åldersgräns för att få skriva högskoleprovet samt begränsningen av antalet provtillfällen gör att systemet som används vid anmälan till högskoleprovet behöver utvecklas. Det behöver införas en kontroll av ålder för de som anmäler sig och av antal giltiga provresultat. Systemet måste också kunna hålla reda på hur en person har skrivit högskoleprovet . Utvecklingskostnaden för systemet för HP-anmälan beräknas till under 2018.15 Tabell 12.1 Beräknade kostnader , 2017–2021 (tusental kronor) 8 000–13 000 20 400–25 400 8 250–13 250 46 740–51 740 12.10.2 Finansiering av förslagen Den totala beräknade kostnaden för perioden –2021 på för behörighetsprovet och anpassningen av NyA bör finansieras genom en omfördelning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Kostnaden , , bör finansieras inom UHR:s ordinarie verksamhet. 14Dnr Komm2016/00939. 15Dnr Komm2016/00939. 12.11 Vissa andra konsekvenser Utredningens bedömning är att det livslånga lärandet underlättas genom flera vägar in i högskolan. Att man kan bli behörig på annat sätt än genom formell utbildning underlättar för grupper som inte har en utbildning på gymnasial nivå utan har gått en annan väg. Det föreslagna behörighetsprovet anger inte vad man ska ha gjort för att få skriva provet utan står öppet för alla från och med en viss ål- der. En person utestängs därmed inte på grund av att han eller hon har fel slags arbetslivserfarenhet eller att den inte är tillräckligt om- fattande. Det livslånga lärandet underlättas också genom att olika meriter kan ligga till grund för urvalet, även om den största gruppen av sökande ska antas på grundval av sina betyg. Det svenska systemet med ett utbildningsutbud som är öppet för alla att söka kan vara negativt för sökande som vill vidareutbilda sig och som bara har ett högskoleprovsresultat eller ett meritvärde från behörighetsprovet att konkurrera med. Med stor sannolikhet kommer andelen platser som fördelas på grundval av resultat på högskoleprovet att minska. Utredningen föreslår att möjligheten att få använda betyg som har kompletterats i efterhand för att höja meritvärdet tas bort, med undantag för sådana betyg som har höjts från ett F. Utifrån uppgifter om prövningar och åldersfördelning, bedömer utredningen att det framför allt är yngre personer som genomgår en prövning i syfte att höja sitt meritvärde. Det kan förvisso vara negativt för det livslånga lärandet men måste ställas mot risken att elever i gymnasieskolan gör oönskade strategiska val. Utredningen bedömer dock att det framför allt är möjligheten till att komplettera för behörighet som är viktig för det livslånga lärandet och för denna grupp blir det en förbättring jämfört med eftersom den särskilda kompletteringsgruppen tas bort och det därmed blir fler platser att konkurrera om. Utredningen bedömer att en breddad rekrytering till högskolan gyn- nas av ett tillträdessystem som är begripligt och överskådligt, som inte kräver tidiga och taktiska val och som inte är förknippat med kostnader för den sökande. startar inte den breddade re- kryteringen vid själva antagningen till högskolan utan mycket tidi- gare än så. Utredningen bedömer att det förslag som här lämnas är mer be- gripligt och överskådligt jämfört med det nuvarande systemet. De nya bestämmelserna kräver mindre av strategiska val, även om tak- tiska val för att maximera jämförelsetalet i gymnasieskolan alltid kommer att göras. Utredningen föreslår att UHR ska få ta ut en av- gift på vid anmälan till behörighetsprovet, vilket är sam- ma avgift som för högskoleprovet. En skillnad mot högskoleprovet är att det här provet inte kommer att kunna skrivas i syfte att för- bättra resultatet och på så sätt få ett mer konkurrenskraftigt resultat utan det resultat som utgör meritvärdet är det resultat som prov- deltagaren fick då han eller hon skrev ett godkänt resultat på provet. För den breddade rekryteringen är det viktigt att provet är tillgäng- ligt med avseende på var och när det kan genomföras. Al-Fanar Media: /2016/06/leaked- questions-and-answers-disrupt-national-exams/- Atherton G (Ed. ): Access to Higher Education. Understanding Global Inequalities. Palgrave Teaching & Learning. och : Reflections on a Century of Collage Admissions Tests. Educational Researcher, 2009. : Influence from Additional Paths on Entrance to Higher Education – Gender and Class Perspectives. Manuscript submitted for publication. 2005/06:UbU3. , , och : Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: vad säger forskningen? IFAU, rapport 2010:13. : Matematikkunskaperna 2015 hos nybörjarna på civilingenjörsprogrammen och andra program vid KTH – bearbetning av ett förkunskapstest. : Effects on practice and intellectual growth on performance on the Swedish Scolastic Aptitude Test (SweSAT). : De målrelaterade gymnasiebetygens prognosförmåga [The predective validity of the criterion-referenced grades from upper secondary school]. Pedagogisk forskning i . : Selection effects on applications and admissions to education with regular and step-wise admission procedures. : Differential prediction of study success across academic programs in the Swedish context: validity of grades and tests as selection instruments for higher education. Educational Assessment, 2008. och : Different gounds for admission: Its effects on recruitment and achievement in education.