sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — School climate and student absenteeism and externalizing and internalizing behavioral problems. 23Strand, A-S. (2013). Skolk ur elevernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokument- studie. Attwood, G. & Croll, P. (2006). Truancy in secondary school pupils: Prevalence, trajectories and pupil perspectives. ska bli övermäktiga. Om eleven upplever att läraren inte har tid kan det kännas som en dålig relation och likaså om frånvaro inte upp- märksammas. En aspekt av skolklimat är i vilken grad elever känner sig trygga. Mobbning har ett samband med frånvaro. En otrygg skolmiljö med risk för våld och hot bidrar till frånvaro.24 Flera studier visar att elever med antingen ströfrånvaro eller sammanhängande frånvaro trivs i lägre grad i skolan än elever som inte har problem med närvaron.25 6.5.6Kränkningar, trakasserier och mobbning Lärarna försökte tvinga mig till skolan. Jag hade hemundervisning ett tag. Men det var ingenting som fick mig tillbaka till skolan för jag var rädd att bli mobbad igen.26 En riskfaktor för frånvaro är trakasserier, kränkande behandling av jämnåriga eller av personal i skolan och mobbning. Kränkande behandling är ett uppträdande som, utan att vara dis- kriminering enligt diskrimineringslagen (2008:567), kränker barns eller elevers värdighet. Trakasserier är ett uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med någon av diskrimine- ringsgrunderna kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Mobbning är en form av kränkande be- handling eller trakasserier som innebär en upprepad negativ hand- ling när någon eller några medvetet och med avsikt tillfogar eller försöker tillfoga en annan skada eller obehag. Begreppet mobbning används inte i den nuvarande skollagstiftningen. Enligt en svensk studie där 379 unga intervjuas om avhopp från gymnasieskolan27 var de främsta skälen till avhopp mobbning, främst från jämnåriga och brist på pedagogiskt stöd. För vissa hade mobb- ningen pågått även i . 24Brookmeyer, K. m.fl. (2006). School, parents and youth violence: A multilevel, ecological analysis. 25Sundell, K. m.fl. (2005). Elever på vift. Vilka är skolkarna? 26Juni i (2015). Välkommen till verkligheten. Barn och unga om sam- hällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan. 27Temagruppen unga i arbetslivet (2013). 10 orsaker till avhopp. 379 unga berättar om av- hopp från gymnasiet. Mobbning kan även ske utanför skolan, men bidra till att eleven inte kan vara i skolan där förövarna finns, eller ryktet som spridits om eleven. Mobbning kan ge psykiska besvär och den kan leda till att eleven inte orkar gå till skolan. En elev som har varit borta länge från skolan kan känna rädsla för att ha kommit utanför och kanske även känna sig utfrusen och mobbad. Den här känslan kan finnas trots att det kanske inte förekommer någon avsiktlig mobbning. Det kan t.ex. handla om att klasskamraterna inte vågar ta kontakt med eleven som varit frånvarande för att inte orsaka obehag för eleven. Personalens agerande har stor betydelse för elevernas trygghet och förtroende för skolan. Vuxnas agerande påverkar också hur elever är mot varandra.28 Inte alla som mobbas stannar hemma från skolan. Utsatta elever kan också uppleva att mobbningen blir värre när de återkommer till skolan efter frånvaro och att det därför är ”lättare” att vara där . Kränkningar och mobbning i skolan är vanligt Enligt stödorganisationen (2016) blir 60 000 barn och ungdomar mobbade i varje år.29 Förekomsten av mobb- ning och kränkande behandling i mäts också i Skol- verkets Attityder till skolan.30 Enligt undersökningen känner sig av eleverna i årskurs 4–6 mobbade av andra elever en eller . Det här motsvarar ungefär en elev per klass. upplever sig bli mobbade en eller . Av eleverna i årskurs 7–9 uppger totalt att de känner sig mobbade av andra elever en eller eller en eller . 28Barnombudsmannen (2015). Välkommen till verkligheten. Barn och unga om samhällets stöd vid kränkningar och trakasserier i skolan. 29Friends (2016). En socioekonomisk analys. 30Skolverket (2015). Attityder till skolan. Skolpersonal som kränker eller diskriminerar elever I om elever som varit långvarigt frånvarande berättar några elever om kränkningar från lärare och att det bidragit till att de utvecklat frånvaro.31 Enligt Skolinspektionen förekom- mer det att personal accepterar att barn och elever återkommande utsätts för kränkande behandling genom att man bagatelliserar eller normaliserar händelser som för de enskilda upplevs som kränkande. Det sker ibland med hänvisning till att den utsatte beter sig avvi- kande eller att det är fråga om en konflikt.32 I undersökning Attityder till Skolan33 uppger av eleverna i årskurs 4–9 att de känner sig mobbade av sina lärare en eller eller en eller i måna- den. I kvalitativa intervjustudie ”Diskriminerad, trakasse- rad, kränkt?”34 berättar elever i några fall om lärare som diskriminerat elever. Diskriminering innebär att ett barn eller en elev direkt eller indirekt missgynnas av skäl som har samband med någon av diskri- mineringsgrunderna kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder.35 Diskriminering förutsätter ett makt- underläge hos den som utsätts för det. I verksamheterna är det huvud- mannen eller personalen som kan göra sig skyldig till diskriminering. Det finns inte mycket forskning på om den fysiska skolmiljön i sig kan vara en risk för frånvaro. Forskning visar dock att den fysiska miljön indirekt kan påverka riskerna för kränkande behandling, otrivsel, psykosocial stress och otrygghet.36 Det har till utredningen framförts att elever kan uppleva oro om de behöver förflytta sig mellan en skola och en annan för att ha lektioner i olika ämnen. 31Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 32Skolinspektionen (2010). Skolors arbete vid trakasserier och kränkande behandling. 33Skolverket (2015). Attityder till skolan. 34Skolverket (2009). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes upp- fattningar om diskriminering och trakasserier. 351 kap. 4 § diskrimineringslagen. 36Maxwell, L.E. (2016). School condition, social climate, student attendance and academic achievement: A mediational model. elev med besvär av oro och rädsla kan uppleva det som oöverstigligt att utsätta sig för rädslan att åka buss, att inte hinna förflytta sig mellan lektioner, att inte hitta rätt eller att inte våga prata med klasskamrater på vägen. För elever med funktionsnedsättning kan det vara besvärligt att hitta rätt, att få med sig rätt saker osv. Det här innebär att det har betydelse för närvaron var undervisningen ges och att det underlättar för många elever att det sker få förflytt- ningar under skoldagen och helst inte till någon annan skola eller lokaler utanför skolan. Vid förflyttning mellan lektioner är det även viktigt att det finns rimlig tid för detta. En annan aspekt av den fysiska miljön som kan bidra till från- varo är att det är stökigt37 samt störande ljudnivåer i skolan. Den moderna skolans undervisningsformer kan innebära höga ljudnivåer, vilket kan leda till stress, trötthet och sjukskrivning hos både elever och personal. Vissa elevgrupper drabbas hårdare än andra, t.ex. elever med koncentrationssvårigheter som lätt störs av vad som händer runt omkring38 och elever med hörselnedsättning.39 Enligt Special- pedagogiska skolmyndigheten når av eleverna med hörsel- nedsättning inte gymnasiebehörighet, men det saknas uppgifter på förekomsten av frånvaro hos elever med hörselnedsättning. rapporterar40 till utredningen att av de svarande i deras medlemsenkät (47 av 94 svarande) uppger att de missat undervisning på grund av sin astma/allergi (oftast idrott och hälsa samt utflykts- och idrottsdagar). I förbundets medlemsundersökning svarar de flesta att de tre områden i skolan som bör prioriteras och åtgärdas, är fukt/mögelproblem, dålig venti- lation samt att verksamheten måste planeras så att elever med allergi kan delta på samma villkor som andra. Enligt (2013) har av alla barn med astma varit hemma från skolan och barn med astma har i genomsnitt 2–15 fler sjukfrån- varodagar än barn utan astma. Det finns forskning som visar på sambandet mellan skolans arkitektur och lärandet. Hur en skola är utformad får konsekvenser för det sociala klimatet, vad individer gör och inte gör. 37Arvidsson, M. m.fl. (2012). Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting. Hur fungerar arbetet mot skolfrånvaro i ? 38Holgers, K. (2014). Hörsel och hörselsymtom. 39http:///artiklar/sta-upp-elever-med-horselskada (2012). om skola och allergi. kets studie ”Diskriminerad, trakasserad, kränkt?”41 konstateras att trakasserier och kränkningar mellan elever framför allt förekommer utanför lektionstid. Korridorer, skolgårdar, omklädningsrum, mat- salar och fritidshem är platser där elever blir särskilt utsatta. Studien visar att klassrumsbyten, korridorspring, mörka korridorer och undan- skymda prång bidrar till att bråk, slagsmål och glåpord, negativa tillmälen och trakasserier kan pågå utan vuxnas insyn. En pedagogisk faktor som kan leda till frånvaro är att undervis- ningen inte upplevs som motiverande eller meningsfull. Skolinspek- tionen ser i resultat från skolenkäten att motivationen och lusten att lära minskar från femte klass till nionde klass i skolor med sär- skilt stora utmaningar som ingår i Skolinspektionens prioriterade tillsyn. I skolor där risken enligt Skolinspektionens bedömning är störst att elever inte får den utbildning de har rätt till är det bara hälften av eleverna i årskurs nio som instämmer i påståendet att skolarbetet är roligt och fyra av tio håller inte med om att skol- arbetet stärker viljan att lära. Motivation är ett område som delvis hör samman med skoltillhörighet som behandlas under rubriken och skoltillhörighet (6.5.5) samt med lärarnas förmåga att skapa positiva förväntningar på eleverna. Motivation är också beroende av i vilken utsträckning undervis- ningen upplevs som begriplig. När man inte förstår och hänger med blir det inte heller intressant.42 Frånvaro kan alltså följa av att undervisningen upplevs som för svår, men även av att den är för lätt och understimulerande. Särbegåvade elever uppvisar en klart högre begåvning än sina jämnåriga på ett eller flera områden. Utredningen saknar uppgifter om hur vanligt det är med frånvaro bland särbegå- vade elever. har särbegåvade elever och deras familjer framträtt i media och vittnat om att skolan inte har kunnat möta elevens behov, vilket lett till att eleven till slut har gett upp och stan- nat hemma från skolan. 41Skolverket (2009). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? 42Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. Det saknas data på förekomsten av problematisk frånvaro hos elever med svag teoretisk begåvning. Den här gruppen utgör 14 pro- cent av alla barn och ungdomar43 och det är en utsatt grupp, eftersom eleverna inte har svårigheter som faller inom ramen för en diagnos, men presterar i nedre delen av genomsnittet och därför får kämpa hårdare än sina jämnåriga. Det i sin tur riskerar att leda till stress, dålig självkänsla och i värsta fall till att eleven utvecklar riskbeteen- den för att skaffa sig status. Med individfaktorer avses faktorer som kan hänföras till eleven. Faktorer på individnivå har ofta samband med andra faktorer. Om t.ex. skolan gör anpassningar till en funktionsnedsättning behöver den här riskfaktorn på individnivå inte bidra till frånvaro. 6.6.1Somatiska besvär – giltig frånvaro som kan bli problematisk Sjukdom är ett vanligt skäl till frånvaro.44 utvecklas ogiltig långvarig frånvaro från giltig återkommande frånvaro. Trots att sjukdom är ett giltigt skäl till frånvaro finns det anledning att uppmärksamma vilken inverkan frånvaron har på elevens utveckling mot kunskapskraven och de sociala målen för utbildningen. För- kylningar och annan sjukdom kan orsaka frånvaro, men även kro- niska besvär som diabetes, allergier eller astma. Smärtbesvär som huvudvärk och magont är vanliga vid proble- matisk frånvaro.45 Det finns ett ömsesidigt samband mellan besvär av smärta och frånvaro. Smärta kan orsaka frånvaro och frånvaro kan förstärka smärtproblematik.46 Huvudvärk och magont kan vara symtom på ångestproblematik, symtom på att något inte är bra i barnets miljö eller uttryck för en kroppslig sjukdom. 43Fernell, E. (2014). Barn med inlärningssvårigheter. 44Kearney, C. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A contemporary review. 45Gorodzinsky, A. m.fl. (2011). School functioning and chronic pain: A review of methods and measures. 46Janssens, K.A. m.fl. (2011). School absenteeism as a perpetuating factor of functional somatis symptoms in adolescents: The TRAILS study. som skäl till frånvaro kan ha samband med depression och med in- lärningssvårigheter.47 I en studie fann man att av elev- erna på högstadiet var återkommande frånvarande (frånvaro ) för kroppsliga besvär. Det fanns ett starkt sam- band mellan frånvaro på grund av kroppsliga besvär och rapport av psykiska besvär hos de här eleverna.48 Eftersom kroppsliga besvär är vanliga vid frånvaro och kan dölja bland annat psykiska besvär och sociala problem är det viktigt att skolsköterskor har kunskap om de här sambanden. Utredningen vill återigen betona vikten av att även uppmärksamma giltig och anmäld frånvaro. Menstruella eller premenstruella besvär kan förklara en del från- varo.49 Det saknas dock studier på sambandet mellan menstruella eller premenstruella besvär och frånvaro i . Kunskapen om premenstruella besvär har ökat och det finns nu även en diagnos, premenstruellt dysforiskt syndrom som beskriver besvär som ger kliniskt signifikant lidande eller påtagligt stör indi- viden, t.ex. så att eleven inte klarar av att vara i skolan och utföra skoluppgifter. För att minska frånvaro behövs mer kunskap om hur vi kan hjälpa flickor med premenstruella besvär så att de kan vara när- varande i skolan. Funktionsnedsättningar utgör en riskfaktor för frånvaro. Skolinspek- tionen har i anmälningsärenden som rör omfattande frånvaro upp- märksammat en överrepresentation av elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.50 Enligt är vanliga diagnoser ADHD, Tourettes syndrom, språkstörning och autism. I utredningen beskriver många aktörer som arbetar i närvaroteam med uppdrag att hjälpa elever med omfattande frånvaro att det är vanligt att eleverna har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. 47Breuner, C.C. m.fl. (2003). Factors related to school absenteeism in adolescents with recurrent headache. 48Jones, R. m.fl. (2009). Frequent absences in secondary school students: survey and case-control study. 49Tadakawa, M. m.fl. (2016). The prevalence and risk factors of school absenteeism due to pre- menstrual disorders in Japanese high shcool students – a school-based cross-sectional study. 50Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar kategoriseras som en individfaktor, men inte alla elever med neuropsykiatriska funktions- nedsättningar utvecklar frånvaro. Det är alltså kombinationen av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och t.ex. bristande förståelse, anpassning och stöd som kan leda till frånvaro och inte neuropsykia- triska funktionsnedsättningar i sig. Många elever med neuropsykia- triska funktionsnedsättningar och omfattande frånvaro rapporterar bristande anpassning av undervisningen och skolsituationen till den specifika funktionsnedsättningen.51 Det är inte ovanligt med sociala svårigheter vid neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som kan bidra till problem i relationer till kamrater som eleven behöver hjälp med både i och utanför skolan. Andra relaterade faktorer är psykiska besvär som ångest och depression samt en ökad risk för mobbning som kan bidra till frånvaro.52 Barn med en funktionsnedsättning kan också känna utanförskap och uppleva att de inte passar in eller kan delta på samma villkor som sina jämnåriga. Enligt har en procent av befolk- ningen autism, vilket motsvarar över 10 000 elever i skolan. Autism innebär bland annat svårigheter med socialt samspel och kommuni- kation. Många personer med autism har ett stort behov av förut- sägbarhet och stöd när det gäller att planera och organisera sin var- dag. Överkänslighet för olika sinnesintryck, till exempel ljud och ljus, kan göra skolmiljön krävande. Om en elev inte får stöd i de här svårig- heterna kan det leda till frånvaro. genomförde 2016 en medlemsundersökning om skolgången hos sina medlemmar som har barn i åldern 6–i grund- eller gymnasie- skolan och som diagnostiserats med autism eller Aspergers syndrom. Förbundet har 15 000 medlemmar och enkäten bevarades av 1 799 personer. Nästan hälften av de svarande angav att deras barn hade varit frånvarande på grund av annan orsak än sjukdom eller beviljad ledighet under det senaste läsåret. De vanligaste orsakerna som an- gavs var bristande autismkompetens hos personalen, bristande anpassning av skolmiljön samt bristande stöd i lärsituationer och i sociala situationer. Trots att någon form av stöd och åtgärder är 51Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 52Thornton, M. m.fl. (2013). Persistent absenteeism among Irish primary school students. vanligt bland eleverna upplever de svarande att det finns ett stort underskott av stödåtgärder. Framför allt upplever man behov av mer anpassad pedagogik, fler specialpedagoger och speciallärare samt anpassade läromedel eller hjälpmedel. Elever med autism som inte har en utvecklingsstörning (begreppet utvecklingsstörning används i skollagen, men diagnosen är intellek- tuell funktionsnedsättning) tillhör inte målgruppen för grundsär- skolan efter en ändring som skedde i samband med att den nya skollagen infördes . Elever med autism i kombination med ut- vecklingsstörning har rätt att gå i grundsärskolan. I Autism- och medlemsenkät rapporterar föräldrar till barn i grundsärskolan större trivsel, högre närvaro och bättre samverkan än i grundskolan.53 som företräder personer med funktions- nedsättningar (ADHD, autism, Tourettes syndrom, tvångssyndrom, språkstörning och nedsatt förmåga att läsa, skriva och räkna) och deras anhöriga har genomfört flera medlemsenkäter. I den senaste enkäten uppgav av vårdnadshavarna (totalt deltog 1 707 vårdnadshavare) att barnet hade svårt att gå till skolan på grund av bristande stöd i skolan.54 och elevråd genomförde en enkätundersökning där 907 barn i åldern 10–ingick. De som svarade hade någon form av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och de fick svara på frågor om hur de kände inför skolstart. Bland de elever som ansåg att de fick hjälp att nå kunskapsmålen trivdes majoriteten (85 pro- cent) i skolan, men bland dem som uppgav att de inte fick rätt stöd var andelen som trivdes 41 procent.55 Skolinspektionen genomförde 2014 en kvalitetsgranskning som bestod av 24 intervjuer med elever med diagnosen ADHD. Här före- kommer inte uppgifter om frånvaro, men materialet visar på bris- tande stöd i skolorna för de här eleverna. (2016). 54Riksförbundet (2016). svår skolgång för många elever med NPF – en undersökning av hur barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har det i skolan och hur det påverkar familjen. 55http:///2015/08/stor-oro-bland-elever-med-npf-diagnos-infor-skolstart/ hämtad . 6.6.3Besvär av oro, rädsla och nedstämdhet Psykisk ohälsa kan leda till frånvaro, men omvänt kan frånvaro leda till psykiska besvär.56 De vanligaste psykiska besvären vid frånvaro är oro, rädsla och depression.57 De vanligaste psykiatriska besvären vid problematisk frånvaro är ångestbesvär. Social rädsla är ett av de mest vanliga besvären och handlar om en stark rädsla för att andra ska tycka att man gör bort sig eller gör dåligt ifrån sig. Rädslan leder till att eleven undviker att tilldra sig andras uppmärksamhet. Typiskt svåra situationer är att räcka upp handen, tala inför klassen och prata med personer man inte känner så väl. Även nya situationer kan upp- levas som obehagliga då man tror att man ska göra fel. Till exempel kan idrottsdagar och utflykter vara svåra, därför att formen är mer fri, vilket kan inge en osäkerhet och väcka tankar som ”vem ska jag sitta bredvid på bussen”, ”tänk om jag går in i fel omklädningsrum”, ”tänk om alla måste gå fram och hämta ett diplom eller pris och jag ramlar när jag går fram”. Andra rädslor som kan leda till problematisk frånvaro är separa- tionsångest, dvs. stark rädsla att vara ifrån föräldrarna och för att det ska hända dem något så att eleven inte får träffa dem igen. En annan form av ångestbesvär som drabbar en liten andel av alla barn och ungdomar är tvångstankar och tvångshandlingar. Vid måttliga eller svåra symtom är besvären ofta mycket tidskrävande och upp- rivande, vilket kan leda till frånvaro eller sen ankomst. Funktions- nedsättande tvångsbesvär är dock relativt ovanliga hos barn och ung- domar. Om en elev har besvär av rädsla och oro och om eleven inte får förståelse och hjälp kan det leda till återkommande och omfatt- ande frånvaro. Nedstämdhet eller depression är vanligt hos äldre tonåringar med närvaroproblem.58 Depression innebär inaktivitet, isolering, energi- löshet, koncentrationssvårigheter och låg självkänsla. En elev med depression kan ha svårt att ta sig till skolan och delta i skolarbetet. Det är svårt att ställa diagnosen depression hos barn och ungdomar då bilden är mer diffus och ”oren” än hos vuxna. Symtom på depression kan misstolkas som uttryck för tonårsbeteen- 56Wood, J.J. m.fl. (2012). School attendance problems and youth psychopathology: Structural cross-lagged regression models in three longitudinal data sets. 57Egger, H.L. m.fl. (2003). School refusal and psychiatric disorders: A community study. den, t.ex. att eleven är irriterad och ofta hamnar i konflikter, drar sig undan familjen, sover mycket eller sover litet. En känsla av utanförskap kan leda till psykisk ohälsa och till pro- blematisk frånvaro. Utanförskap kan uppstå av olika skäl och bidra till att eleven inte känner sig hemma i skolmiljön. En studie på från- varo hos ungdomar som identifierar sig som homo-, bi- eller trans- sexuella visade att den här gruppen ungdomar i större utsträckning var frånvarande från skolan än ungdomar i en heterosexuell grupp.59 , Han beskriver levnadsvillko- ren för unga homosexuella, bisexuella och transpersoner (HBT). Där framgår att den psykiska hälsan är sämre bland unga HBT-personer än bland heterosexuella unga. Det är ofta i skolan som unga utsätts för hatbrott. Skolan är en miljö som unga inte kan välja bort. menar att skolorna måste bli bättre på att ta fram rutiner för arbetet mot kränkande behandling, trakasserier, hot och våld. I rapporten vittnar många homosexuella, bisexuella och transpersoner om att deras behov sällan lyfts fram.60 6.6.4”Too tired to go to school?” Trötthet är en faktor som kan leda till att en elev inte kommer iväg till skolan, eller kommer för sent.61 Sömnproblem är en faktor som fram tills inte har fokuserats.62 Det är inte ovanligt att sömn- problem förekommer i samband med frånvaro. I en radiointervju berättar en flicka som varit långvarigt frånvarande från skolan att dagarna och dygnets timmar flöt samman så att hon ibland inte visste vad det var för dag. Hon säger också att hon kunde tänka: Varför ska jag sova när jag inte har gjort nånting?63 59Burton, C.M. m.fl. (2014). School absenteeism and mental health among sexual minority youth and heterosexual youth. HON HEN HAN. En analys av hälsosituationen för homo- sexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner. 61Jönsson, A. (1990).