sou · H5B326 · 2017-04-03 00:00:00 — Bland annat har vi bedömt att, vid sidan av mer renodlade användarfrågor, också mer övergripande nationella eller regionala program och aktionsplaner bör beröras. I det följande redovisas resultaten av utredningens inter- nationella utblick. 7.4.2Lokala och regionala samarbetsprojekt När policyrelevanta initiativ för att främja delningsekonomin utifrån användarnas perspektiv analyseras framträder två typer av initiativ med olika fokus. Den första gruppen, som domineras av offentliga aktörer på nationell och internationell nivå, fokuserar på generella lagstiftnings- och regleringsfrågor, inte minst inom konsument-, kon- kurrens- och arbetsrättens områden. Skatterättsliga regleringsfrågor förekommer också. Den andra gruppen, som företrädesvis är offentliga, privata, idé- burna eller enskilda aktörer på lokal//regional nivå, fokuserar snarare på att utveckla samverkande system av delnings- tjänster, som ett sätt att skapa en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar utveckling i sitt närområde. Delningsekonomi i vår omvärld Städer och regioner kan fungera som experimentverkstäder för policys för, och regleringar av, delningsekonomin i växelverkan med nationell och internationell policyutveckling. Sådan samverkan sker ofta i olika typer av partnerskap mellan ett brett spektrum av in- tressenter från olika samhällssektorer. När delningsekonomin kopp- las samman med lokala mål för hållbarhet, exempelvis för koldioxid- utsläpp, transparens i information och demokratiutveckling, är det lättare att frigöra den potential för resurseffektivitet och ökad social hållbarhet som delningsekonomiska modeller kan gynna. Det finns många initiativ av den typ som berörts i städer och länder. I det följande ska några av dessa, som har varierande relevans för utredningen men som speglar båda de nämna perspektiven belysas kortfattat. Vad gäller städer och länder belyser vi dels över- gripande policyprocesser, samt ger några relevanta nedslag i konkreta initiativ. Städer och regioner kan ha en central roll i policyutveck- lingen inom delningsekonomi. Sådan policyutveckling sker ofta i ett omfattande internationellt utbyte liksom genom ett växelspel på såväl nationell och internationell nivå. Till detta kommer plattformar för lärande och samverkan kring policyutveckling samt initiativ som involverar aktörer från olika länder och samhällssektorer för att främja utvecklingen av delningsekonomin. Pionjärer bland sharing cities Runtom i världen sker systematiska satsningar på att främja delnings- ekonomi för att skapa hållbara och attraktiva städer. Bland dessa kan bl.a. och betraktas som pionjärer.8 8 Sharing Cities – A Case for Truly Smart and Sustainable Cities, och , , 2015, Delningsekonomi i vår omvärld i har genomfört en systematisk satsning på att främja delningsekonomi. En övergripande åtgärd utgörs av en “Action plan on the sharing economy”.9 Av denna framgår bl.a. att staden antagit en proaktiv inställning till delningsekonomi och avser att dra så stor nytta som möjligt av denna nya ekonomi. Det innebär att uppmuntra delningsekonomiska aktiviteter, som kan förväntas gynna innovation, en socialt inkluderande ekonomi, entreprenör- skap och hållbarhet. I ett europeiskt sammanhang brukar betecknas som en föregångare bland s.k. “Sharing Cities”. Staden var bl.a., , den första i som införde en reglering av privat korttidsut- hyrning genom t.ex. Airbnb och liknande plattformar. Regleringen innebär att det, med undantag från de restriktioner som kan följa i förhållande till hyresvärdar eller bostadsrättsföreningar, ska vara tillåtet för privatpersoner att hyra ut sina hem under högst två måna- der . Detta förutsätter att bostaden är värdens permanenta boende. Värden måste också följa lokala reglerer om t.ex. turist- och inkomstskatt. Vidare gäller att värden får ta emot högst fyra gäster och förbinder sig att informera sitt försäkringsbolag om hyresförhållandet. Det finns också krav på att brandskyddsregler ska efterlevas. I samarbete med organisationen har staden etablerat ett nätverk av samverkande aktörer i näringsliv, offentlig verksamhet, civilsamhälle och forskning för att driva utvecklingen av Sharing City.10 Omfattande samverkan finns även med andra städer i liksom med regeringen. Även internationellt sam- arbete har etablerats för erfarenhetsutbyte och lärande, bl.a. med i . 9 “Action plan on the sharing economy” antogs 10 är en organisation med syfte att främja delningsekonomin i , bl.a. genom informationsinsatser och samverkan med ett brett spektrum av aktörer i privat och offentlig sektor, såsom företag inom delningsekonomin, kommuner, städer och stat, banker, försäkringsbolag, universitet och högskolor. Delningsekonomi i vår omvärld Inom Metropolitan Government i inleddes sats- ningen på i syfte att förbättra livet för alla medborgare genom delningsekonomi och omfattar både ekono- miska, sociala och miljömässiga aspekter. Den ska också bidra till ett effektivare utnyttjande av stadens resurser och medelsanvänd- ning. Satsningen drivs inom ramen för . beskrivs ibland som världens första officiella ”sharing city”. En viktig del av satsningen innebär att skapa medvetenhet hos all- mänheten. I övrigt ingår aktiviteter såsom att främja och underlätta nystartade företags väg mot tillväxt och lönsamhet, stödja initiativ i delningsekonomin, analysera behov av regelanpassning inom om- råden som transport, turism, beskattning, livsmedel och försäkring- ar, system för effektivare användning av stadens underutnyttjade resurser, såsom parkeringsplatser och lokaler i stället för att bygga nya, samt att öka tillgängligheten till öppna data och digitala resurser. I ett användarperspektiv kan särskilt noteras att staden liberali- serat reglerna om förbud mot kommersiella transporttjänster leve- rerade av privatbilister, minskat kraven på registrering av privatrums- uthyrning samt i samarbete med försäkringsbranschen utvecklat nya modeller för bil- och hemförsäkring för att underlätta delande av privatägda bilar och bostäder. För att uppmuntra invånare att använda och erbjuda delnings- tjänster har staden också utvecklat ett märkningssystem, där företag och idéburna organisationer får en plats på stadens lista över organi- sationer som tillsammans ska göra till en sharing city. Märk- ning sker efter ansökan och en granskning mot kriterier som ska säkerställer att sökanden har till syfte att lösa samhällsproblem genom att del- ningsekonomi, sökanden kan uppvisa att den erbjudit delningstjänster , sökanden är ett litet eller medelstort företag, alternativt ett socialt företag enligt de regler som staden ställt upp. Delningsekonomi i vår omvärld I vissa städer finns en vilja att framför allt främja de kooperativa och ideella formerna av delningsekonomi. I och är städernas styre inriktat på att via delningsekonomin involvera med- borgarna i arbetet med att utveckla och underhålla stadens allmän- ningar (”commons”). Det handlar om att inte bara underlätta delan- de av privata eller offentliga resurser utan också att främja och ut- veckla resurser som ägs och förvaltas gemensamt av medborgarna, i föreningsform eller kooperativ. Ett exempel på en stad som arbetar i denna riktning är i , som har en påtaglig och historiskt lång tradition när det gäller allmänningar och kooperativa verksamheter. I samarbete med orga- nisationen LabGov har ett ramverk för kontrakt utformas mellan staden och dess medborgare, företag och andra organisationer, kring hur staden ska skapas och formas. I infördes den s.k. “Regulation for the Care and Regeneration of ”.11 Genom denna reglering öppnades nya möjligheter att utveckla staden där många aktörer, företag, organisationer i civil- samhället och enskilda medborgare aktivt inbjuds att bidra. Ett annat exempel på detta förhållningssätt till delningsekonomins möjligheter, och till medborgarna, är i , som an- tagit en handlingsplan för att utveckla ”den sociala och solidariska ekonomin”.12 I handlingsplanen finns satsningar på bland annat ut- bildning, finansieringsmöjligheter, offentlig upphandling och infra- struktur. Att främja “commons collaborative economy” är centralt i stadens agenda. En övergripande tanke är att bygga och utveckla staden i 11Pla d'impuls de l'enomica social i solidària 2016–2019 Delningsekonomi i vår omvärld samråd och tillsammans med många olika aktörer. En strategisk kom- ponent i denna sträva utgörs av verktyg och fora för öppen dialog. Ett sådant är BarCola, som samlar ledande intressenter inom “collaborative economy and commons-based peer production” för att följa hur området utvecklas och rekommendera policyåtgärder.13 Det finns också öppna fora på webben som , och beslutsforum som Decim.Barcelona.14 deltar även i ett internationellt nätverk av s.k. FabCities. Syftet med nätverket är att främja medborgarnas inflytande bl.a. genom att utveckla fler så kallade FabLabs, en slags öppna verkstäder där medborgare kan tillverka och reparera saker samt dela kunskap och utrustning.15 FabLabs och andra öppna verkstäder kan betraktas som framtidens medborgar- hus och kan främja hållbarhet genom att underlätta för lokal till- verkning och kunskapsutbyte.16 7.4.4Nationella och regionala initiativ Jämte brukar beskrivas som ledande bland länder när det gäller delningsekonomi. Det finns ett stort engagemang från gräsrotsnivå och lokal nivå. Det är sannolikt inte en slump att Ouishare, som är ett av världens främsta nätverk och mest betydande mötesplats i delningsekonomin, har sitt ursprung i Frankrike.17 fick , ledamot av franska parla- mentet för regionen , i uppdrag av premiärministern att ut- reda delningsekonomin i . Uppdraget innebar att, i dialog med berörda aktörer, belysa frågeställningar med koppling till fram- växten av delningsekonomiska plattformar, regleringar eller lagar som kan främja en god och säker utveckling av dessa och som även beaktar hur omvandling kan underlättas i de sektorer som påverkas 14Barcelona’s Brave Struggle to Advance the Commons, bloggpost av på p2p Foundation, the-commons/2016/11/29 Delningsekonomi i vår omvärld I inledningen av utredningsarbetet användes den kollabora- tiva plattformen Parlement & Citoyens för en öppen konsultation. Rapporten, rapport , överlämnades till premiärministern . Rapporten fokuserar bl.a. på hur delningsekono- min kan bidra till ett socialt och miljömässigt mer hållbart samhälle. Härutöver behandlas nyckelfaktorer för en god utveckling i ett användarperspektiv. Faktorer som analyseras är exempelvis säker- het, transparens och mekanismer för att skapa tillit.18 Anslaget i utredningen fångas ganska väl i följande citat från utredningens förord: ”Kollaborativ ekonomi är något som bär löften om mer hållbar konsumtion, nya verksamheter, förenklade relationer till offentlig verksamhet. För att dessa löften ska kunna infrias behöver fortsätta vara pionjär.” I en intervju säger utredaren : ”(…) kollaborativ ekonomi blir ett trovärdigt alternativ till en konsumtionsmodell som rinner ut i sanden. Det kollaborativa möter därmed miljöutmaningar och kopplar till cirkulär ekonomi. Det innebär ett återupptäckande av geografisk närhet, särskilt i isolerade områden och på landsbygden.” 19 Utredningen berör fem områden: Beskrivning av området kollaborativ ekonomi.20 Analys av nyckelfaktorer som kan bidra till en positiv utveckling av denna nya typ av ekonomi från användarnas synpunkt och öka deras tillit till systemen, Förbättring av socialt skydd och arbetsvillkor för personer som använder plattformar i professionellt syfte. Villkor för alla aktörer i den kollaborativa ekonomin vad gäller att bidra till att täcka offentliga utgifter. Åtgärder som kan bidra till en hållbar utveckling av kollaborativ ekonomi, såväl för skaparna av plattformar som för deras använ- dare. 18Rapport : Un cadre pour l’économie collaborative, 2016, La Documentation française, Se collaborative-20160209.html 19Från intervju med av på bloggen Débrouilleurs, vocation-douvrir-le-champ-des-possibles/ 20Économie collaborative är den franska term som används här, men termen delningsekonomi, économie du partage, förekommer i andra sammanhang. Delningsekonomi i vår omvärld Utredningen presenterade sammantaget 19 olika förslag inom ramen för det ganska breda utredningsuppdraget. När det gäller användar- nas situation kan följande förslag vara av intresse för den svenska delningsekonomiutredningens del. Med temat att ”Skapa tillförlitlighet inför de erbjudanden som förmedlas på plattformar” föreslogs i att plattformar ska på ett lättillgängligt sätt synliggöra villkor och erbjudanden. Det hand- lar bl.a. om detaljer i det totala pris som användaren betalar för för- medlingstjänsten, exempelvis avgift till plattformen, avgift för leve- rans eller betalning samt kostnader för eventuella försäkringar som betalas via plattformen. Vidare ställs i denna del krav på att kriterier för sökning på plattformens innehåll tydliggörs. Ett annat förslag som handlar om tillit och förtroende gäller an- vändarnas betygsättning av varandra. Där konstaterades att sådana system och recensioner på nätet inte är helt tillförlitliga. Tydlig in- formation är därför nödvändig så att användaren kan ta ställning till vilket förtroende som betygsättningen kan tillmätas. Dessutom fram- hålls att betygsättning skulle kunna ske inom en separat, öppen webbplats, där intresserade kan delta. Där skulle även plattformarna kunna betygsättas. Information om plattformarna skulle kunna omfatta hur dessa agerar vad gäller socialt ansvar i vid bemärkelse, hantering av personuppgifter, praktik vad gäller skattebetalning etc. Därutöver understryks att allmänheten behöver information om konsumentskydd och garantier samt om de speciella krav som kan ställas på den användare som utför en tjänst, såsom kvalifikations- krav vid t.ex. el- eller VVS-arbeten, föreskrifter om hygien och säker- het etc., samt vad användaren bör tänka på om verksamheten är av sådant slag och omfattning att den kan utgöra näringsverksamhet. Det bör, enligt den franska utredningen, åligga plattformarna att tillhandahålla sådan information eftersom den får anses vara av väsentlig betydelse för användarna. I den franska utredningen, som hade ett bredare uppdrag än den svenska utredningen om användarna i delningsekonomin, ges också en rad förslag med koppling till arbetsliv och företagande. I den delen nämns bl.a. användning av delningsekonomiska plattformar kan vara ett första steg i att starta företag eller en väg till anställning. Delningsekonomi i vår omvärld bör, enligt den franska utredningen, underlättas. Här påpekas att många plattformar erbjuder olika former av stöd, för utförare kan förbättra sin prestation. Vidare framhålls att plattformar borde kunna bidra till finansiering av utbildningsinitiativ i samverkan med sina användare och etablerade aktörer inom området kompetensutveck- ling för yrkespersoner. Slutligen ges en rad förslag på skatteområdet. Enligt ny lagstift- ning, som införts i från , ska plattformar informera sina användare om vilka skyldigheter de har när det gäller skatter och sociala avgifter. Utredaren underströk att sådan infor- mation, via plattformen, krävs om användare ska kunna fullgöra sådana skyldigheter. Men det är också ett ansvar för det allmänna att medverka i informationsförsörjningen. Exempelvis behövs in- formation om att vissa aktiviteter inte leder till skattskyldighet, såsom kostnadsdelning vid samåkning, samt om när en verksamhet ska börja betraktas som näringsverksamhet. Från början var avsikten att utredningens rekommendationer och förslag skulle vara underlag för en proposition kallad ”loi ”, i vilken möjligheter till ekonomisk utveckling som digitaliseringen ledde till skulle behandlas. Emellertid bedömdes att frågorna var av sådant slag att de borde behandlas i en bredare beredning, bl.a. i det då redan pågående lagstiftningsärendet inom digitaliseringens om- råde, ”loi numérique,”, under ledning av digitaliseringsminister . Vidare skulle utredningens resultat också beaktas i arbetet med ny lagstiftning på arbetsmarknadsområdet, ”loi Travail”. Lagstiftningen ”loi Numérique” antogs i oktober 2016.21 Pro- cessen omfattade bl.a. en bred konsultation med allmänhetet via internet, där över 20 000 personer medverkade.22 Reglerna i den nya lagen innebär bl.a. följande: Delningsekonomi i vår omvärld Delningsplattformar måste tillämpa tydliga och lättillgängliga all- männa villkor. Ägare eller hyresgäster som hyr ut sin bostad tillfälligt via platt- formar måste intyga för plattformarna att de har laglig rätt till sådan uthyrning. Sanktioner införs mot plattformar om boenden erbjuds utan nöd- vändiga tillstånd. Satsning på offentliga öppna data som innebär att offentliga dokument och data ska tillgängliggöras via internet ”i ett format som lätt kan återanvändas”. Detta inkluderar källkod från pro- gramvara och algoritmer som används i behandling av data inom offentlig förvaltning, exempelvis vid beräkning av inkomstskatt. På skatteområdet infördes från en regel som innebär att plattformar ska vara skyldiga att skicka en årlig summering av genererade intäkter till sina användare. Syftet är att klargöra gräns- dragningen mellan ”aktiviterer som kan jämställas med frilansare” respektive ”delning mellan privatpersoner”. klargjorde den franska skattemyndigheten vad som ska deklareras som inkomst och vad som, å andra sidan, inte ska inkomstbeskattas. Där framgår exempelvis att kostnadsdelning vid samåkning undan- tas, medan intäkt av att hyra ut privatbil ska deklareras för inkomst- beskattning. antog parlamentet en regel som innebär att även privatpersoner ska betala sociala avgifter och registrera sig som näringsidkare om de haft inkomster över vissa nivåer. För uthyrning av bostad, via en plattform som Airbnb, gäller t.ex. . Vid uthyrning av bil, båt, gräsklippare m.m. gäller . antogs dessutom en regel som inne- bär att plattformar automatiskt ska leverera elektro- niska kontrolluppgifter för sina användare till skattemyndigheten. Delningsekonomi i vår omvärld Ett annat initiativ i ett användarperspektiv, som tagit form i sam- verkan mellan en rad olika samhällsaktörer, är plattformen Mon p’tit voisinage.23 Plattformen är ett öppet användargränssnitt som samlar en rad olika delningstjänster och initiativ på en lokal nivå, t.ex. ett grannskap. I nätverk som skapas mellan grannar samlas alltifrån sam- åkning, till att dela på verktyg, vardagstjänster, odla tillsammans till diskussionsforum och medborgardialog. Plattformen utvecklades ursprungligen i , men sprids nu över hela . gav den brittiska regeringen i uppdrag till , VD för delningstjänsten och initiativtagare till , att utreda den samhälleliga och ekonomiska potentialen för delningsekonomin i . Uppdraget omfattade att ge rekommendationer för hur potentialen kan utnyttjas, liksom att belysa risker för konsu- menter och för befintliga företag. Mot bakgrund av en bred dialog, där bl.a. mer än 1 000 personer ur allmänheten deltog i en serie workshops, presenterades en rapport med 35 rekommendationer till regeringen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt näringslivet och den icke-vinstdrivande sek- torn.24 I sin respons på dessa rekommendationer tog den dåvarande brittiska regeringen fasta på flertalet förslag.25 Några av de initiativ som regeringen aviserade i budgeten innebar följande. Två pilotstäder utses: Leeds, med fokus på en integrerad trans- portlösning och med fokus på vård och omsorg. En fullt ut digital process införs för att begära utdrag ur brotts- registret och integrera denna process i tredjepartsapplikationer t.ex. delningsplattformar, genom ett API.26 24Unlocking the sharing economy - An independent review, 25Webbsök ”Governmen'ts response to the independent review of the sharing economy” 26API står för Application Program Interface och definieras enligt Svenska datatermgruppen som ”ett gränssnitt som gör det möjligt att i program och insticksmoduler utnyttja funk- tioner för vissa tjänster som finns tillgängliga i ett annat program eller i en funktionssamling” Delningsekonomi i vår omvärld Standardkontrakt tas fram för hyresgäster som hyr privatbostäder i syfte att underlätta andrahandsuthyrning eller delande av boyta . Vidare görs en översyn av regelverket för hur andrahandsuthyrning på den privata bostadsmarknaden kan under- lättas. Undertecknarna av agendan för digital inkludering uppmuntras att lyfta fram möjligheterna med delningsekonomin i sitt kom- munikationsarbete. I budgeten lanserades också två skatteavdrag för inkomster från fastigheter eller näringsverksamhet i syfte att underlätta för mikroentreprenörer inom den digitala ekonomin och delningsekono- min. är inkomster i respektive inkomstslag undantagna från skatt- och deklarations- skyldighet. Bland rekommendationerna fanns också förslaget om att öppna upp den brittiska e-legitimationen GOV.UK Verify för offentliga tjänster för användning även för privata tjänster, inklusive delnings- tjänster, för säkrare identifikation. Den brittiska regeringen pekade i sitt svar på pågående samtal med privata aktörer om möjlig bredd- ning och synergier med . ()bildades delvis som en följd av utredningen har tre huvudsyften. Ett första syfte är att i egen- skap av branschorganisation och andra aktörer i delningsekonomin i gemensamma frågor. Vidare ska organisationen utveckla standarder, exempelvis den uppförandekod, TrustSeal, som organisationens medlemmar åtar sig att följa med tillhörande kvali- tetsmärke. Slutligen samlar och förmedlar organisationen kunskap och gör analyser som ska bidra till att utveckla organisationens med- lemmar. SEUK har tagit fram en uppförandekod som medlemmarna åtagit sig att följa och som i huvudsak omfattar följande punkter. Delningsekonomi i vår omvärld Att följa uppförandekoden och verka för ett gott rykte för branschen Att vara hederliga och skapa tillit hos konsumenter och använ- dare Att utbilda sina anställda och tillgängliggöra uppförandekoden Att verka för god säkerhet och utveckla goda branschstandarder Att underlätta god information, bra och rättvisa relationer till olika intressenter och goda förhållanden för användning av sina tjänster Att medverka till en god utveckling av delningsekonomin Att säkerställa god hantering av klagomål och tviste Förslaget om att bilda en branschorganisation välkomnades av reger- ingen. Organisationen har en nära dialog med regeringen och myn- digheter när det gäller exempelvis regleringar. När organisationen bildades hade den ett 20-tal medlemmar. är cirka 50 företag och organisationer medlemmar i . Bland dem finns båda stora och små delningsföretag, branschorganisationer och stiftelser, som sammantaget representerar en stor bredd av olika verksamheter och intressen. Närmare om TrustSeal och vägledning för försäkringar En av huvuduppgifterna för SharingEconomyUK är att etablera en märkning för tillit för aktörer inom delningsekonomi. Denna märk- ning utvecklas i samarbete mellan SharingEconomyUK och . startade ett pilotprogram för att implementera och vidareutveckla märkningen.28 TrustSeal- märket kan tilldelas aktörer som uppfyller kraven inom åtta olika områden eller funktioner.29 Dessa är 28Business Insider “A sharing economy kitemark has been developed to take the danger out of platforms like Airbnb and Uber” economy-uk-has-developed-a-kitemark-called-trustseal-2016-7?r=US&IR=T&IR=T Delningsekonomi i vår omvärld identitetsverifiering av användare, bakgrundskontroll av användare i brottsregister, kontroll av utbildnings- och anställningsbakgrund, hjälp och support till användare, system för säkra betalningar, tydlig prissättning och möjlighet till återbetalning, försäkringar och garantier samt Även den brittiska branschorganisationen för försäkringsmäklare, British Insurance Brokers’ Association (BIBA), medverkar som ex- perter i processen kring TrustSeal i de delar som är relevanta i ett försäkringsperspektiv.