sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — En mindre andel av finansieringen går till områdena byggnader i energisystemet och energiintensiv industri. Detta beror bl.a. på att aktiviteterna här ligger närmare tillämpning och att näringslivet tar ett stort ansvar för Insatserna kring energisystemstudier m.m. är av något annorlunda karaktär och något mindre omfattning. 4Gällande regelverk och styrmedel I detta kapitel presenteras översiktligt gällande riktlinjer, regelverk och styrmedel på energiområdet. Gällande riktlinjer för energipolitiken antogs (Prop. 1996/97:84). Den svenska energipolitiken bygger på samma grund- pelare som energisamarbetet i EU: ekologisk hållbarhet, försörjnings- trygghet och konkurrenskraft. Den svenska energipolitikens mål är att på både kort och lång sikt trygga tillgången till el och annan energi på konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och håll- bar energianvändning, en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Övriga rele- vanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (Prop. 2001/02:143). I enlighet med regeringens proposition ”En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi” beslutade om följande nya energipolitiska mål (Prop. 2008/09:163): •Andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen . •Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara minst 10 pro- cent . Gällande regelverk och styrmedel •Energianvändningen ska vara effektivare . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet mellan . beslutade också om klimatpolitiken med mål för (Prop. 2008/09:162). anförde då att det bör vara fullt möjligt att minska utsläppen så att nettoutsläpp i atmosfär- en är noll. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen. Enligt direktivet (dir. 2014:165) ska bered- ningen föreslå ett definierat miljökvalitetsmål för minskning av nationella utsläpp av växthusgaser med en ungefärlig utsläppsbana och med de mål i övrigt som beredningen finner lämp- ligt. Miljömålsberedningen (SOU 2016:21) lämnade förslag på ett klimatpolitiskt ramverk i sitt delbetänkande . reglerar mål, planering och uppföljning för att förstärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet ”Begränsad klimatpåverkan”. Som långsik- tigt mål föreslås att inte ska ha några netto- utsläpp av växthusgaser till atmosfären. Det svenska elsystemet har en liten klimatpåverkan. Energi- systemets totala miljöpåverkan är svårare att uppskatta. Regeringens vision är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energi- försörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Det finns också flera mål inom den svenska miljöpolitiken som påverkar energiområdet. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation, där de stora miljö- problemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Utöver detta övergripande mål har 16 olika miljökvalitetsmål fastställts, där ”Begränsad klimatpåverkan” är det miljökvalitetsmål som har störst bäring på energiområdet (Natur- vårdsverket 2016d). Gällande regelverk och styrmedel Försörjningstrygghet innebär förmågan att tillhandahålla en trygg och tillräckligt leverans av energi till alla användare. Tillförseln av el är prioriterad med hänsyn till det moderna samhällets starka bero- ende av el. Frågor om import, tillförsel och lagring av olja, gas och kol är viktiga för försörjningstryggheten men behandlas inte explicit i detta betänkande. har en god elenergibalans . En ökad andel förnybar och variabel elproduktion påverkar elproduktionens sammansättning och egenskaper vilket kan få följder för försörj- ningstryggheten. Tillgången till effekt är en förutsättning även för elenergiförsörjningen och en ansträngd eleffektbalans påverkar för- sörjningstryggheten. Kraftslagen har olika egenskaper som påverkar elförsörjningen och elsystemets robusthet. Aktiva elkunder och efter- frågeflexibilitet är också viktiga för elsystemets försörjningstrygg- het. Utbyggnaden av elnätet och överföringskapaciteten inom och till andra länder är av stor betydelse för att säkerställa elleverans- erna. Det är därmed inte bara de svenska elproduktionsresurserna som påverkar försörjningstryggheten i elsystemet. Ett ekologiskt hållbart elsystem med trygga och stabila elleveranser är en förutsättning för många samhällsviktiga funktioner, exempel- vis för IT-lösningar, inom sjukvården och näringslivet. Utöver det krävs konkurrenskraftiga villkor och kostnader, vilket omfattar elpris, skatter och avgifter. Kostnaderna för el har betydelse för tillverk- ningsindustrin, tjänstesektorn och hushållens köpkraft. Näringslivets konkurrenskraft har en central roll för svensk eko- nomi och välfärd. Det svenska näringslivet har kunnat behålla och stärka sin konkurrenskraft på världsmarknaden genom effektivisering- ar och specialiseringar samt satsningar på forskning och innovation. Gällande regelverk och styrmedel 4.2Regelverk och styrmedel för användning och tillförsel Nedan följer en sammanfattning av de viktigaste regelverk och styr- medel som påverkar användning och tillförsel av energi, med särskilt fokus på el. Energibeskattning är ett samlingsbegrepp för punktskatter på bränslen och el. Energi-, koldioxid- och svavelskatt regleras i lagen om skatt på energi (1994:1776). Energiskatt betalas för de flesta bränslen och baseras bl.a. på deras energiinnehåll. Koldioxidskatt betalas utifrån bränslets innehåll av kol för alla bränslen utom biobränsle och torv. För transportsektorn förekommer olika skattenivåer beroende på typ av drivmedel, miljöklass och användningsområde. För diesel- och eldningsoljor som används i yrkesmässig sjöfart, spårbunden trafik samt flygbensin och flygfotogen till kommersiellt flyg betalas ingen energi-, koldioxid- eller svavelskatt. Flygbränsle för privat bruk beskattas däremot. Naturgas som drivmedel belastas med kol- dioxidskatt men är befriad från energiskatt. El som används till spår- bunden trafik är också skattebefriad. Alla biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskrav i lag (2010:598) är undantagna koldioxidskatt. För etanol som låginblandas i bensin är energiskattebefrielsen och för etanol i E85 är befrielsen . För RME1/FAME2 är skattenedsättningen vid låginblandning i diesel och vid höginblandning. För ETBE3 som låginblandas i bensin och all HVO4 är skattebefrielsen om bränslet framställts av biomassa. Även för biogas är skattebefrielsen . Elproduktionen i beskattas inte genom energi- och kol- dioxidskatt medan det bränsle som används internt beskattas. För konsumtion av el, även egenproducerad el, är huvudregeln att energi- 4Hydrerad vegetabilisk olja. Gällande regelverk och styrmedel skatt ska betalas för den konsumerade elen. Dock beror storleken på energiskatten på var i landet elen konsumeras och på hur den används. Värmeproduktion beskattas genom energiskatt, koldioxidskatt och i vissa fall med svavelskatt och kväveoxidavgift. Värmeanvänd- ning beskattas däremot inte. Biobränslen och torv är i princip obe- skattade för alla användare, men för torv betalas svavelskatt. Den tillverkningsindustri som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS), liksom växthusnäringen, jord-, skogs- och vattenbruk, betalar av den allmänna energi- skatten på fossila bränslen och av koldioxidskatten. För värme, som inte kommer från kraftvärmeproduktion, betalas full energi- och koldioxidskatt. Inom EU ETS betalar industrin av den allmänna energi- skatten och ingen koldioxidskatt. Bränsle till värme vid kraftvärme- produktion belastas likadant. För annan värmeproduktion betalas av energiskatten och av koldioxidskatten. Kväveoxidavgiften uppgår till per kilo utsläppta kväve- oxider för förbränningsanläggningar som genererar minst 25 GWh . Avgiften är statsfinansiellt neutral och återbetalas i proportion till respektive anläggnings energitillförsel. Detta innebär att endast de anläggningar som har störst utsläpp i förhållande till nyttiggjord energi blir nettobetalare. Svavelskatten uppgår till per kilo svavelutsläpp på kol och torv samt per kubikmeter för varje tiondels viktpro- cent svavelinnehåll i olja. Olja med högst 0,05 viktprocent svavel- innehåll är befriad från svavelskatt. För kärnkraften baseras skatten på den högst tillåtna termiska effekten i reaktorerna. Skatten är per megawatt och månad. Även en avgift på per kWh tas ut enligt den s.k. Studsvikslagen och i genomsnitt per kWh betalas till Kärnavfallsfonden. Gällande regelverk och styrmedel Alla elproduktionsanläggningar betalar en industriell fastighets- skatt. Denna är av fastighetens taxeringsvärde för vatten- kraftverk, för för övriga elproduktionsanläggningar. Enligt (1998:808) ska alla verksamhetsutövare hushålla med energi och i första hand använda förnybara energikällor. Energi- myndigheten vägleder gällande energi- hushållning enligt . Tillsyn enligt ska vara styrd av miljömål (2016a). Energiomvandling påverkar nästan alla miljömål vilket medför att effektiv energianvändning, med minskad energiomvandling som följd, bidrar positivt till många miljömål. ”Be- gränsad klimatpåverkan”, ”luft” och ”God bebyggd miljö” är exempel på miljömål som påverkas. Nya elproduktionsanläggningar och nätanläggningar ska prövas enligt . I fjärde kapitel regleras även möjlig- heten att bygga ut ny vattenkraft med begränsningar definierade för ett antal älvsträckor, inklusive förbud mot utbyggnad i de fyra nationalälvarna , , och . Den nuvarande svenska politiken för energieffektivisering bygger i huvudsak på de riktlinjer som togs fram energipolitiska pro- gram och som presenterades i propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (Prop. 2001/02:143). Några huvudpunkter är följande: 5 Enligt bedömning kan den lägre skattesatsen för vindkraftverk i vissa fall stå i strid med och ska endast gälla för de företag som inte överskrider tak- beloppet för stöd av mindre betydelse (). Om det stöd som ges i form av en lägre fastighetsskatt medför att takbeloppet överskrids ska fastighets- skatten för den överskridande delen betala den högre, generella skattesatsen om av taxeringsvärdet. Gällande regelverk och styrmedel •Inga kvantifierade mål för energianvändningen bör anges efter- som det riskerar samhällsekonomiska suboptimeringar. •Styrmedel bör vara generella och inte bundna till specifika tekniker. •Priserna ska ge rätt (eller önskad) information. •Övriga styrmedel inriktas på att undanröja barriärer såsom infor- mationsbrist. energipolitiska proposition (Prop. 2008/09:163) framför- des vidare att energieffektivisering inte ska ges ett egenvärde. Energi- effektivisering är ett medel för att minska resursförbrukningen och minska miljöpåverkande utsläpp. De statliga insatserna riktas både mot användning och tillförsel av energi och ska inriktas mot att stödja den effektivisering som sker spontant i samhället liksom den effek- tivisering som sker till följd av styrmedel som anpassats till mark- nadens mekanismer (dvs. till följd av prissignaler). En central utgångspunkt för svensk energieffektiviseringspolitik har varit att aktörernas agerande mot ökad resurseffektivitet/energi- effektivitet styrs genom prissignaler. Sektorsövergripande och gene- rellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatter, inkl. kol- dioxidskatter, och handel med utsläppsrätter bidrar till en prissättning som skapar incitament för energibesparingar. Ekonomisk rationalitet sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skiljer sig dock ofta från vad som är ekonomiskt rationellt ur ett före- tagsekonomiskt eller privatekonomiskt perspektiv. Vid investerings- beslut måste företag bedöma och beakta finansiella risker, intern konkurrens om kapital samt bristande information och kunskap. Skatter och utsläppshandel eller andra marknadsbaserade styrmedel kan därför behöva kompletteras med andra styrmedel för att målen för energieffektiviseringspolitiken ska kunna nås. Svensk energieffek- tiviseringspolitik har också omfattat mer riktade styrmedel, vilka i hög grad syftat till att undanröja brister på information och kunskap (t.ex. programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri, PFE) men även att ge stöd till marknadsintroduktion av ny energi- effektiv teknik. Dessa styrmedel har successivt utvidgats och stärkts . Till följd av EU:s gemensamma energipolitik har antagit flera kvantitativa mål för energieffektivisering. I enlighet med Europa- parlamentets och rådets direktiv /32/EG av om Gällande regelverk och styrmedel effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster har som mål att t.o.m. genomföra energibesparingar motsvaran- de av det årliga genomsnittet för den slutliga energi- användningen –2005. har även som mål att minska energiintensiteten i den svenska ekonomin (mätt som tillförd energi per BNP-enhet) jämfört med nivå. Detta mål svarar även mot och rådets direk- tiv 2012/27/EU av om energieffektivitet som ställer krav på EU:s medlemsstater att anta vägledande mål för energieffektivisering . beslutade om nya ramar och mål för EU:s energi- och klimatpolitik . Bland annat antogs ett vägledande mål om minskning av tillförd energi, jämfört med prognosen . Detta kommer enligt EU-kom- missionen att följas upp med krav på medlemsstaterna att anta natio- nella vägledande mål för energieffektivisering , i likhet med vad som gäller . Den mall som ska användas för rapportering av 2030-målen är under förhandling. I denna framgår hur vill att energieffektivisering ska rapporteras: A trajectory for primary and final energy consumption from 2021 to 2030 as the national energy savings contribution to achieving the EU- level 2030 target including underlying methodology (Energimyndig- heten 2016o). Detta kan tolkas som att är inriktad mot ett lik- nande angreppssätt för som för , dvs. att medlems- staterna får utforma ett nationellt mål så som de vill, men att detta mål ska kunna räknas om till en absolut nivå på energianvändningen (i form av en prognos för utvecklingen av energianvändningen ). ska också se över 2030-målet ”med ett EU-mål på i åtanke”6. 6 har presenterat ett förslag om ett EU-mål på (EU- kommissionen ). Gällande regelverk och styrmedel Lagen om vissa kostnadsnyttoanalyser på energiområdet trädde lagen (2014:268) om vissa kostnadsnyttoanalyser på energiområdet i kraft. Lagen syftar till att främja effektiv energiför- sörjning. Lagen innehåller bestämmelser om att kostnadsnyttoanaly- ser i vissa fall ska utföras för att utreda potentialen för användning av högeffektiv kraftvärme, fjärrvärme eller fjärrkyla och spillvärme från industrin. ansvarar för föreskrifter och till- syn av lagen. Enligt lagen (1977:439) om energiplanering ska varje kom- mun ha en aktuell plan för tillförsel, distribution och användning av energi. Planen beslutas av kommunfullmäktige. Helhetssyn betonas i energiplaneringen och hänsyn ska tas till miljöeffekterna i såväl ett lokalt, regionalt som globalt perspektiv. Genom en miljöanalys görs en bedömning av hur miljön, hälsan och hushållningen kommer att påverkas av olika åtgärder eller energi- system. Kärntekniklagen (1984:3) och strålskyddslagen (1988:220) fastställer de övergripande principerna för kärnsäkerhet och strålskydd. En kärn- teknisk anläggning får inte innehas eller drivas utan tillstånd ut- färdade enligt kärntekniklagen och . Utöver dessa finns kompletterande bestämmelser i förordningar och myndighetsföre- skrifter. Uppförandet av ny kärnkraft regleras bl.a. i . Lagstift- ningen innebär att regeringen får tillåta ny kärnkraft endast om den nya reaktorn uppförs på samma plats och ersätter en reaktor som varit i drift efter . Den äldre reaktorn ska vara permanent avstängd vid det kommersiella idrifttagandet av den nya reaktorn. Gällande regelverk och styrmedel Vattenkraften omfattas av det svenska miljömålssystemet. Miljö- kvalitetsmålet om ”Levande sjöar och vattendrag” är av särskild be- tydelse för vattenkraften. ska uppnå målen i och rådets direk- tiv 2000/60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det s.k. ram- direktivet för vatten. Detta direktiv är införlivat i svensk lag- stiftning genom förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt genom ändring i . De vattenföre- komster som omfattas av direktivet ska ha god ekologisk status eller . En bärande princip är att inget vatten får för- sämras. har även förpliktelser vad gäller Rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer, vilda djur och växter, det s.k. ”Art- och habitatdirektivet”. En gynnsam bevarandestatus ska uppnås för Natura 2000-områden samt för vissa hotade arter som anges i direk- tivet. I huvudsak är Art- och habitatdirektivet införlivat i kapitel 7 och 8 i . Elcertifikatsystemet infördes och är ett marknadsbaserat stöd- system som syftar till att öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. har och en gemensam elcertifikatsmarknad. Inom den gemensamma marknaden är målet att öka elproduktionen med t.o.m. . De energikällor som har rätt att tilldelas elcertifikat är vindkraft, viss vattenkraft, vissa biobränslen, solenergi, geotermisk energi, våg- energi och torv i kraftvärmeverk. Elcertifikatsystemet innebär att producenter av förnybar el får ett elcertifikat av staten för varje MWh el som producerats. Elhandels- företagen har en skyldighet att införskaffa en viss mängd elcertifikat i förhållande till sin försäljning och användning av el (kvotplikt). Genom handel med certifikaten uppstår ett marknadspris på elcerti- fikat. Gällande regelverk och styrmedel Statligt stöd till solceller Förordning (2009:689) om statligt stöd till solceller innehåller be- stämmelser för ett investeringsstöd till solceller som kan sökas av företag och offentliga organisationer samt privatpersoner. Om inte investeringsstöd utnyttjas så kan en villaägare få ROT- avdrag för installationsarbetet av arbetskostnaden i mån av skatteutrymme. Lagen om att energiskattebefria egenproducerad el under vissa för- utsättningar (2015:749) trädde 2015. Det omfattar i kort- het el framställd ur: •Vind eller vågor som motsvaras av 125 kW installerad generator- effekt. •Sol som motsvaras av 255 kW installerad toppeffekt. •Annan energikälla utan generator som motsvaras av 50 kW in- stallerad effekt. Därmed begränsades det tidigare undantaget om skatteplikt som egenproducerad vindkraft har haft. går det att få skatterreduktion för överskottsel som matas in på elnätet. Detta gäller även för småskalig vind- och vattenkraft. Skattereduktionen uppgår till per kWh för all el som matas in till elnätet, dock max . Skattereduktionen får man som privatperson genom inkomstdekla- rationen en gång . Det går inte att få en skattesubvention för de kWh som över- stiger uttaget. Den som köper 15 000 kWh men under levererar 20 000 kWh till elnätet får inte skattereduktion på de 5 000 kWh över uttaget. Gällande regelverk och styrmedel För att räknas som mikroproducent och ha möjlighet att få skatte- reduktion får säkringen i anslutningspunkten inte överstiga 100 am- pere. Övriga regelverk och styrmedel för näringslivet De energi- och klimatpolitiska styrmedel som till störst del påverkar industrisektorns energianvändning och växthusgasutsläpp i är EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) samt energi- och koldioxidskatterna. Även informationsinsatser riktade mot in- dustrin kompletterar de generella ekonomiska styrmedlen. Alla industrier beskattas med en energiskatt på av den allmänna energiskattenivån. De anläggningar som ingår i EU ETS är undantagna från koldioxidskatt. Koldioxidskatten för industrin utanför EU ETS har höjts och fr.o.m. betalar indu- strin av den allmänna koldioxidskatten. I EU ETS ingår större anläggningar inom bl.a. pappers- och massa- industrin, järn- och stålindustrin, jord- och stenvaruindustrin samt aluminiumindustrin. Dessutom ingår alla förbränningsanläggningar med en effekt över 20 MW oavsett branschtillhörighet. För handels- perioden mellan har principerna för tilldelning av utsläppsrätter förändrats. En revidering av EU ETS pågår vilket kan komma att påverka reglerna för tilldelning. En viktig del i EU:s strategier för och är att skapa ett resurseffektivt , vilket innebär att ett större helhets- grepp tas för resursutnyttjande på alla nivåer. En cirkulär ekonomi eftersträvas för att minska energianvändningen och klimatpåverkan. Lagstiftningen i styr mot ökad energihushållning. Energieffektivitet och resurshushållning är faktorer som enligt miljö- balken ska beaktas vid prövning av tillstånd, t.ex. miljöfarlig verk- samhet som inom större industrier. I enlighet med ska företagen känna till och använda sig av bästa möjliga teknik för energihushållning. Programmet för energieffektivisering inom energiintensiv industri (PFE) syftar till att öka energieffektiviteten i svenska energiintensiva företag inom tillverkningsindustrin. Programmet initierades med lagen om energieffektivisering i industrin (2004:1196), då svensk lag- stiftning anpassades till EU:s energiskattedirektiv, och ger företag Gällande regelverk och styrmedel möjlighet att få skattereduktion med per kWh på el som an- vänds i tillverkningsprocessen. För att fullgöra programmet ska före- tagen ha ett certifierat energiledningssystem7 för att kunna arbeta strukturerat med energifrågorna. De ska också göra en omfattande energikartläggning och genomföra effektiviserande åtgärder. Energi- myndigheten är tillsynsmyndighet för programmet och hanterar skattereduktionen. Lagen upphävdes (2012:686), vilket innebär att företag kan anmäla sig till programmet. Bestämmelserna i den upphävda lagen gäller för de företag som an- mälde sig . Det innebär att de flesta programdeltagare avslutade PFE och att de sist anmälda företagen är klara . Miljömålsberedningen lämnade förslag på ett klimatpolitiskt ram- verk i sitt delbetänkande (SOU 2016:21). be- står bl.a. av ett långsiktigt mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Förslaget på- verkar industrisektorn och beredningen lämnar förslag kring hur en industri som skapar klimatnytta i och omvärlden ska bidra till detta. Beredningen bedömer bl.a. att en bred nollutsläppsstrategi för basmaterialindustrin bör utvecklas. Övriga regelverk och styrmedel för bostads- och servicesektorn Regeringens långsiktiga mål är att det fram ska byggas minst 250 000 nya bostäder (Prop. 2015/16:1). Regeringen har presenterat flera förslag för att stimulera ett ökat bostadsbyggande, t.ex. investeringsstöd för hyresbostäder och stöd till kommuner för ett ökat bostadsbyggande. Även om utsläppen av växthusgaser från sektorn är små och be- döms fortsätta att minska fram , så är den totala energi- användningen i bostäder och lokaler betydande. Styrmedlen som riktar sig mot energianvändningen i bostäder och lokaler påverkar främst utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion. fanns en målformulering om effektiv energianvändning inom miljökvalitetsmålet ”God bebyggd miljö”. Målet föreskrev att den totala energianvändningen i byggnader per uppvärmd areaenhet 7 ISO 50 001. Gällande regelverk och styrmedel skulle minska och jämfört med energianvändningen . beslutade regeringen att delmålen om skulle utgå8. I samband med beslutet påpekade regeringen dock att detta inte skulle tolkas som att ambitionerna för energianvändningen i bebyggelsen ändrades i sak. byggregler (BBR) gäller både när en byggnad uppförs och ändras (BFS 2011:6-BBR 18). BBR innehåller föreskrifter och allmänna råd som även behandlar energihushållning. Generellt anges i dessa regler att byggnader ska vara utformade så att energianvänd- ningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning och effektiv elanvändning.