sou · H5B386 · 2017-11-07 00:00:00 — inte utan samtycke fick upplåta lägenheten till annan för självständigt brukande. Därmed förtydligades i lagtexten vad som redan uttalats i förarbetena av hur bedömningen av en upplåtelse ska göras.2 Det anges i förarbetena att det förhållandet att hyresgästen har undantagit ett eller två rum från andrahandsuthyrningen eller på annat sätt förbehållit sig nyttjanderätten till en del av lägenheten inte är tillräckligt för att andrahandsuthyrningen ska få ske utan hyresvärdens samtycke samt att det inte spelar någon roll om andrahandshyresgästen betalar hyra eller inte.3 En hyresrätt är förverkad om hyresgästen utan samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresnämnden upplåter en lägenhet i andra hand och inte efter tillsägelse utan dröjsmål antingen vidtar rättelse eller ansöker om tillstånd till upplåtelsen och får ansökan beviljad (se 42 § första stycket 3 hyreslagen). Om hyresrätten är förverkad, har hyresvärden möjlighet att säga upp hyresavtalet till upphörande. En hyresvärd kan också säga upp ett hyresavtal till upphörande efter uppsägningstid. Frågan om hyresgästen då har rätt att få hyresavtalet förlängt prövas i en förlängningstvist. Hyresvärden kan som grund för att hyresgästen inte har rätt till förlängning åberopa att hyresrätten är förverkad (se 46 § första stycket 1 hyreslagen). Som grund för att hyresgästen inte har rätt till förlängning kan hyresvärden också åberopa att hyresgästen genom den otillåtna andrahandsuthyrningen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att hyresavtalet inte bör förlängas (se 46 § första stycket 2 hyreslagen) eller att hyresgästen inte längre har behov av lägenheten (”strider inte mot god sed i hyresförhållanden att hyresförhållandet upphör”, se 46 § första stycket 10 hyreslagen). Hyresgästen kan då skiljas från sin lägenhet om upplåtelsen varat även om hyresgästen inte har fått någon varning av hyresvärden (se prop. 2013/14:195 s. 24). 2008/09:27 s. 12 f. 2008/09:27 s. 20. Skäl för tillstånd till andrahandsuthyrning Enligt 40 § hyreslagen får en hyresgäst hyra ut eller på annat sätt upplåta sin lägenhet i andra hand till annan för självständigt brukande om hyresnämnden lämnar tillstånd till det. I bestämmelsen anges att tillstånd ska lämnas om hyresgästen på grund av ålder, sjukdom, tillfälligt arbete eller studier på annan ort, längre utlandsvistelse, särskilda familjeförhållanden eller därmed jämförbara förhållanden har beaktansvärda skäl för upplåtelsen. Med särskilda familjeförhållanden avses främst den situationen att någon vill inleda ett samboförhållande men under viss vill behålla lägenheten tills han eller hon vet hur samboförhållandet utfaller.4 De omständigheter som hyresgästen åberopar måste ha viss styrka och förhållandena måste i det enskilda fallet vara sådana att hyresgästen kan anses ha beaktansvärda skäl. Därutöver krävs det för tillstånd till en andrahandsupplåtelse att hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Enligt förarbetena anses hyresvärden sakna befogad anledning att motsätta sig upplåtelsen om den föreslagna andrahandshyresgästen skäligen kan godtas som faktiskt utövare av nyttjanderätten. Förmågan att betala hyra saknar betydelse eftersom det är förstahandshyresgästen som svarar för de ekonomiska förpliktelserna.5 Ett exempel på en situation där hyresvärden bör anses ha befogad anledning att vägra samtycke är om en person är känd för att vara störande.6 Ett tillstånd ska tidsbegränsas. Tillståndet kan också förenas med villkor (se 40 § tredje stycket hyreslagen). Ett beslut av hyresnämnden om andrahandsuthyrning får inte överklagas (se 70 § hyreslagen). Det ska slutligen anmärkas att en andrahandshyresgäst saknar besittningsskydd om hyresförhållandet varat än (se 45 § första stycket 1 hyreslagen). 1997/98:46 s. 57. A s. 225 f. 6Holmqvist och Thomsson, s. 339. Enligt 41 § hyreslagen får hyresgästen inte inrymma utomstående personer i lägenheten, om det kan medföra men för hyresvärden. Be- stämmelsen innebär motsatsvis att en hyresgäst utan särskilt tillstånd får ha inneboende i sin lägenhet. Regeln är tvingande, vilket innebär att hyresvärden inte kan hindra att en hyresgäst hyr ut en del av lägenheten om det inte är för självständigt brukande. Någon begränsning av antalet personer som kan bo i en lägenhet innan det medför men för hyresvärden finns inte angivet i lagtexten. I förarbetena till bestämmelsen uttalas att det förhållandet att en hyresgäst bedriver en relativt omfattande rumsuthyrning inte behöver medföra att lägenheten utsätts för större slitage än som förutsattes vid avtalets ingående eftersom lägenheten tidigare kan ha bebotts av ett flertal personer, t.ex. barn som efter hand flyttat. En rumsuthyrning som omfattar mer än hälften av lägenhetens rum behöver därmed inte innebära att antalet boende i lägenheten ökat. Om en rumsuthyrning med hänsyn till sin omfattning medför verklig olägenhet för hyresvärden har hyresgästen överskridit gränserna för sin nyttjanderätt.7 Det förekommer att det införs klausuler i hyresavtal om att upplåtelse till inneboende enbart får ske i viss i avtalet angiven utsträckning. Villkor av detta slag synes inte vara gällande mot hyresgästen till hyresgästens nackdel (se 1 § femte stycket hyreslagen). Enligt 42 § första stycket 4 hyreslagen är en hyresrätt förverkad om den används i strid med bestämmelsen i 41 § hyreslagen. Hyresrätten är inte förverkad om hyresgästen efter tillsägelse vidtar rättelse. Hyresrätten är inte heller förverkad om det som ligger hyresgästen till last är av ringa betydelse (se 42 § femte stycket hyreslagen). Om en hyresrätt är förverkad, kan hyresvärden säga upp hyresavtalet till upphörande. En hyresvärd kan också säga upp ett hyresavtal med uppsägningstid och i en förlängningstvist göra gällande att hyresgästen ska skiljas från lägenheten på grund av att hyresrätten är förverkad eller att hyresgästen till följd av för omfattande upplåtelse för inneboende har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att hyresförhållandet bör upphöra. A s. 150. Enligt 45 § första stycket 3 hyreslagen uppstår inte något besittningsskydd för hyresgästen vid uthyrning av lägenhet som utgör del av upplåtarens egen bostad. En inneboende saknar alltså besittningsskydd. Kriterierna för tillstånd till andrahandsuthyrning Utredningen lämnar inte några förslag till ändringar som gäller kriterierna för tillstånd till andrahandsupplåtelse utöver att hyresgästen ska intyga att andrahandshyran inte överstiger förstahandshyran (se avsnitt 4.4.4). Utredningen redogör därför inte för praxis på området utan hänvisar till de utförliga redogörelser som finns i doktrinen (se bl.a., och (2015), Hyreslagen, En kommentar, 11 uppl., och och (2015), Lägenhetsbyten och andrahandsuthyrning, praxis, 3 uppl., . Gränsdragningen mellan tillståndspliktig andrahandsuthyrning och inneboende I tvister om förverkande av hyresrätt och förlängning av hyresavtal där hyresvärden gör gällande att hyresgästen gjort sig skyldig till otillåten andrahandsuthyrning invänder inte sällan hyresgästen att det inte varit fråga om någon upplåtelse i andra hand för självständigt brukande utan om en upplåtelse till en inneboende. En sådan invändning måste hyresvärden normalt motbevisa.8 prövade 2001 två mål som gällde andrahandsupplåtelser av bostadsrättslägenheter. För bostadsrättslägenheter gäller samma förbud mot andrahandsupplåtelser som för hyresrätter och krav på beaktansvärda skäl (numera enbart krav på skäl vid prövningen avseende bostadsrätt). I ett av dessa hade innehavaren av en bostadsrättslägenhet om tre rum och kök hyrt ut två av rummen med tillgång till kök och badrum. 8 och , s. 332 och beslut i ärende ÖH 1107-15. nattat i lägenheten samt besökt lägenheten och då utnyttjat köket och det undantagna rummet. Han fick även sin post till lägenheten. Bostadsrättshavaren ansågs inte ha gett hyresgästen en självständig rätt att använda lägenheten och lägenheten var därmed inte upplåten i andra hand (NJA 2001 s. 241 II). I ett annat fall (NJA 2001 s. 241 I) hade bostadsrättshavaren av sin lägenhet om tre rum och kök i vilken hon aldrig bott upplåtit hela lägenheten utom ett rum som var låst och i vilket hon förvarade möbler. Bostadsrättshavaren hade inte haft någon annan kontakt med lägenheten än att hennes sambo besökt den efter att på förhand ha aviserat hyresgästen att han skulle komma. fann att hyresgästen hade en självständig rätt att använda lägenheten och att bostadsrätten var förverkad. I ett mål som prövades något senare av ansågs att brodern till en hyresgäst inte hade fått någon självständig rätt att utnyttja lägenheten eftersom hyresgästen bodde i lägenheten relativt ofta, framför allt , och då inte i förväg meddelat sin ankomst.9 Som har redovisats tidigare (avsnitt 5.2.1) gjordes 2009 en ändring i lagen. Ändringen innebar att tillstånd ska krävas om hyresgästen vill upplåta lägenheten till annan för ”självständigt brukande”. I förarbetena angavs att avsikten var att anpassa lagen efter motiven till de ursprungliga bestämmelserna och den praxis som utvecklats efter Högsta domstolens avgöranden (NJA 2001 s. 241 I och II). Det angavs också att frågan om ett eller flera rum i lägenheten inte får användas av andrahandshyresgästen inte har någon avgörande betydelse för bedömningen om andrahandsupplåtelsen är tillståndspliktig eller inte.10 Av nyare praxis kan nämnas ett beslut av hovrätt.11 När en hyresgäst hyrt ut fyra rum i en lägenhet som bestod av sex rum och kök bedömdes andrahandshyresgästen ha haft en självständig rätt till lägenheten. De lägenhetsdelar som hyrdes ut var avskilda och hade egen ingång. Avgörande för bedömningen ansågs 9Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 10282-06. 10NJA 2001 s. 241 I-II. 11Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 2607-15. vara i vilken utsträckning som andrahandshyresgästen fått disponera över lägenheten utan inblandning av förstahandshyresgästen. Besittningsskyddet vid otillåten andrahanduthyrning Om en hyresgäst upplåtit lägenheten i andra hand utan samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresgästen, är hyresrätten förverkad om inte hyresgästen efter tillsägelse antingen vidtar rättelse eller ansöker om tillstånd och får ansökan beviljad (se 42 § första stycket 3 hyreslagen). En rättelse ska göras utan dröjsmål, vilket i praxis inte har ansetts vara fallet om det gått sedan tillsägelsen (se NJA 1979 s. 94). Om hyresrätten är förverkad, kan hyresvärden säga upp hyresavtalet till upphörande. En hyresvärd kan vid en otillåten andrahandsuthyrning också säga upp hyresavtalet till upphörande med uppsägningstid och göra gällande att hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas (se 46 § första stycket 2 hyreslagen). Vid prövningen i en förlängningstvist av om hyresgästen har åsidosatt sina skyldigheter, krävs det att den otillåtna andrahandsupplåtelsen pågått för att agerandet ska anses ha varit så allvarligt att hyresavtalet ska upphöra enbart på den grunden. Om det inte finns några för hyresgästen särskilt ömmande omständigheter har i praxis en otillåten andrahandsuthyrning på omkring ansetts så allvarlig att hyresavtalet ska upphöra.12 Det gäller även om hyresvärden inte har lämnat någon anmaning till hyresgästen om att vidta rättelse. Om en otillåten andrahandsuthyrning inte varat så länge att tidsfaktorn kan sägas vara mer eller mindre ensamt avgörande för om hyresavtalet ska upphöra eller inte, är det av särskild betydelse under vilka förutsättningar som den otillåtna upplåtelsen skett.13 En sammanvägning av omständigheter i målet ska göras för att konstatera om avtalsbrottet är så allvarligt att det inte är oskäligt att hyresförhållandet upphör. Vid både en förverkandetalan och förlängningstalan saknar det betydelse om hyresgästen utan att lyckas försökt förmå andrahandshyresgästen att flytta eftersom hyresgästen genom att hyra ut utan 12Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 9199-15, beslut den 19december 2013 i ärende 5849-13. tillstånd anses stå risken för att det inte går att upplösa andrahandsförhållandet i tid.14 Det är hyresvärden som har bevisbördan för att det föreligger en otillåten andrahandsuthyrning. Det gäller även om hyresgästen invänder att det enbart varit fråga om ett inneboende.15 Besittningsskyddet vid för omfattande inhysning av inneboenden I en lägenhet om två rum och kök var 19 personer inklusive hyresgästen folkbokförda när hyresvärden sade till hyresgästen att vidta rättelse. för uppsägningen var 14 personer folkbokförda på lägenheten. i Västerås16 konstaterade med hänvisning till en trångboddhetsnorm och till hyresvärdens eget dokument om uthyrningspolicy, som dock inte ansågs vara ett villkor i hyresavtalet17, att det i lägenheten bott betydligt fler personer än vad den var avsedd för. Det anfördes att lägenheten riskerades utsättas för ökat slitage och ökade underhållskostnader samt att det fanns risk för ökad belastning på de gemensamma utrymmena, exempelvis tvättstugan. Sammantaget bedömdes det stora antalet personer som bodde i lägenheten innebära men för hyresvärden och hyresrätten förklarades förverkad. Korttidsuthyrningar (exempelvis Airbnb) Ansökningar om tillstånd till andrahandsupplåtelser än en månad avslår hyresnämnden regelmässigt, eftersom hyresgästen inte anses ha befogad anledning till en sådan upplåtelse.18 Ansökan om tillstånd till andrahandsuthyrning i syfte att hyra ut genom förmedlingsföretag har avslagits med motiveringen att korta och tillfälliga vistelser är att jämföra med hotellövernatt- 15Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 1107-15 och dom den 21september 2016 i mål T 10278-15. 16Hyresnämnden i beslut i ärende 390-17. Avgörandet är överklagat till . 17Enligt hyresvärdens uthyrningspolicy framgår att för en bostadslägenhet om 2 rum och kök som är mindre än är riktlinjerna ett boende för högst fyra personer. 18Hyresnämnden i beslut i ärende nr 11458-15. ningar och inte ett sådant normalt boende som möjligheten till andrahandsupplåtelse avser.19 I ett avgörande av förklarades en hyresrätt förverkad efter omfattande korttidsuthyrningar.20 Lägenheten hade annonserats ut på internet för uthyrning som hyresgästen befann sig utomlands. Hovrätten fann att lägenheten varit uthyrd till ett stort antal personer som använt lägenheten självständigt. Grannar vittnade om att mer än 30 olika sällskap tillbringat ett eller i lägenheten. Besittningsskyddet om hyresgästen saknar behov av lägenheten Det förekommer att det i förlängningstvister görs gällande att ett hyresförhållande ska upphöra därför att hyresgästen saknar behov av lägenheten. Hyresvärden brukar då åberopa att det inte är oskäligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör (se 46 § första stycket Om en hyresgäst inte har behov av sin lägenhet, bryts hyresgästens besittningsskydd och hyresförhållandet upphör. Av rättspraxis framgår att en utgångspunkt vid bedömningen är att hyresgästen själv avgör var han eller hon vill bo. Att en hyresgäst har möjlighet att bosätta sig i en annan bostad påverkar inte bedömningen av behovet av lägenheten som hyresgästen valt att bo i.21 För att hyresgästen ska anses ha behov av sin lägenhet måste hyresgästen använda lägenheten som en permanentbostad eller som ett nödvändigt komplement till sitt fasta boende (komplementbostad). För att en komplementbostad ska anses skyddsvärd krävs att den inte ligger inom pendlingsavstånd från permanentbostaden och att lägenheten används i samband med arbete eller studier.22 har uttalat att det enligt praxis normalt krävs att lägenheten nyttjas i vart fall 2–eller 80–och att den då används i samband med arbete eller studier.23 i beslut i ärende 10994-15 och i ärende 1339-16 som dock avsåg uthyrning av bostadsrätter. 20Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 5319-16. 21Se bl.a. BD 399/1989 och beslut i ärende ÖH 8592-15. 23SÖH 337/2002. Det är hyresvärden som måste styrka ett påstående om att hyresgästen inte är bosatt i lägenheten.24 Om hyresgästen invänder att lägenheten utgör en komplementbostad, måste hyresgästen visa detta.25 I ett avgörande av hovrätt26 fann hovrätten att det inte presenterats någon utredning om och i vilken utsträckning hyresgästen bott i lägenheten före och efter den period som annan person bevisligen bott i lägenheten. Hyresgästen var dessutom folkbokförd på lägenheten. Hovrättens slutsats var därför att det inte var visat att hyresgästen saknade behov av lägenheten som bostad trots att hyresgästen inte bott i lägenheten . har på uppdrag av regeringen utarbetat en rapport om boendesituationen för nyanlända. I Rapporten för nyanlända (2015:40) analyseras och kartläggs den boendesociala situationen för asylsökande och nyanlända. Även handel med hyreskontrakt och adresser tas upp. Av de i rapporten tillfrågade kommunerna (, , , och ) ansåg , och kommuner att den otillåtna andrahandsuthyrningen ökat snabbt. De kommunala bostadsbolagen menade att den otillåtna andrahandsuthyrningen utgör ett mycket allvarligt problem som i första hand drabbar nyanlända barnfamiljer. Många nyanlända får betala ockerhyror för undermåliga och otrygga bostadslösningar. De kommunala bostadsbolagen beskrev att de saknade fullständig kontroll över sina lägenhetsbestånd och att socialförvaltningarna inte kontaktar bostadsbolagen för att kontrollera kontraktens giltighet. Det angavs att otillåten andrahandsuthyrning är ett växande problem 1968:91, Bih. A, s. 102. 25Se beslut i ärende ÖH 253-15 och beslut i ärende ÖH 8592-16. 26Svea hovrätts beslut i ärende ÖH 3912-15. även för socialtjänsterna. Om nyanländas statliga etableringsersättningar inte täcker boendekostnader på den otillåtna andrahandsmarknaden måste kommunen betala försörjningsstöd. I rapporten beskrivs att det finns en kunskap om hur man genom att komma över lägenheter kan tjäna pengar på att hyra ut dem i andra eller tredje hand. Exempel på hur otillåten andrahandsuthyrning möjliggörs är att gifta eller sammanboende hyresgäster låtsas skilja sig eller flyttar i sär på pappret, för att få tillgång till en extra lägenhet som sedan hyrs ut i andra hand. Det möjliggörs genom att flera kommunala bostadsbolag tillämpar s.k. rak bostadskö där kötiden är direkt avgörande men där det ofta finns en policy som innebär förtur för hushåll som ligger i skilsmässa eller för sambopar som ska separera. Andra exempel på hur det går att komma över lägenheter för olovlig vidareuthyrning är att familjer med vuxna barn använder bostadskön för att få extralägenheter som kan hyras ut eller att hyresgäster som flyttat till annan bostad inte säger upp hyresrätten utan i stället hyr ut lägenheten i andra hand utan hyresvärdens tillåtelse. I en del fall används lägenheterna som vandrarhem där personer som är folkbokförda i lägenheten enbart sover i lägenheten. i har i rapporten uppgett att nästan alla nyanlända som söker ekonomiskt bistånd har ett andrahandskontrakt utan skriftligt intyg av hyresvärden. Troligen söker en del familjer ekonomiskt bistånd på grund av att andrahandshyran är betydligt högre än vad deras inkomster tillåter. I rapporten presenteras statistik över antalet bostäder som har många vuxna folkbokförda.27 Totalt fanns det i landet 134 bostäder där fler än 10 vuxna nyanlända var folkbokförda. Av dessa fanns 17 i och lika många i . 8 av bostäderna hade 20 eller fler folkbokförda personer. Antalet bostäder i landet med 5 eller fler folkbokförda vuxna nyanlända per rum uppgick till 226. Antalet adresser med många folkbokförda var spridda över hela landet men hade en koncentration till storstäderna.28 Enligt statistik från kommun, som inte är begränsad till enbart vuxna eller nyanlända, finns det i kommunen 66 bostäder där antalet folkbokförda uppgår till 10 eller fler.29 27Boverkets rapport 2015:40, s. 44. 28Boverkets rapport 2015:40, s. 57. 29Boverkets rapport 2015:40, s. 46. Av rapporten framgår att asylsökanden i , och , som valt att bosätta sig på egen hand, har en osäker bostadssituation och att så gott som alla nyanlända som skrivit in sig på Arbetsförmedlingen uppger c/o-adresser, vilket troligen utgörs av adresser till lägenheter som används mer som sovplatser än som bostäder. Många bor hos släktingar eller bekanta eller har andra slag av tillfälliga bostadslösningar och det kan i bästa fall röra sig om ett rum, i sämsta fall om en sovplats på en eller en soffa. Det beskrivs att de osäkra bostadslösningarna orsakar stress och koncentrationssvårigheter hos vuxna och barn och att mycket energi går åt till att kontakta s.k. hjälpare eller förmedlare som mot betalning säljer olika bostadslösningar.30 rapporterades i om otillåten andrahandsuthyrning i som beräknades omfatta flera tusen lägenheter.31 Det beräknades utifrån uppgifter från bostadsförmedlingen Boplats att 6 852 personer bodde i andra hand i . De åtta största fastighetbolagen i , som ägde av samtliga lägenheter, uppgav att de gett tillstånd till sammantaget 1 795 andrahandsuthyrningar. Om samma frekvens av lovlig andrahandsuthyrning förekom i det övriga lägenhetsbeståndet i , uppgick antalet olovliga uthyrningar i till 3 860. rapporterades i Aftonbladet32 om att polisen stött på lägenheter där upp till 50 personer bodde på madrasser och där även balkonger användes som sovplats. Det konstaterades i artikeln att vissa lägenhetsinnehavare bedriver en hotelliknande verksamhet och tjänar pengar på att hyra ut madrassplatser. Representanter för polisen uppgav att de framför allt sett den här typen av problematik i socialt utsatta områden i storstäder. 30Boverkets rapport 2015:40, s. 59. 31Så avslöjar värdarna svart andrahandsuthyrning, , , hämtat den 3250 personer bodde i en lägenhet – polisen fruktar växande skuggsamhälle, , , hämtat . I rapporterades om att det kommunala bostadsbolaget kartlagt problemet med svart uthyrning i dess bestånd och misstänkte att 140 hyresgäster hyrt ut sina lägenheter utan tillstånd. Därefter har 31 av dessa hyresgäster vräkts av det skälet. I artikeln intervjuas en man som bor svart i en enrumslägenhet tillsammans med tre andra och betalar i hyra. En artikel i skildrar vad som hände en hyresgäst i som hyrde ut sin hyreslägenhet utan tillstånd.34 När hyresgästen kom tillbaka till sin lägenhet var inte andrahandshyresgästen kvar utan i stället bodde någon annan där. Lägenheten var dessutom smutsig och möbler hade flyttats. Polisen misstänkte att lägenheten använts för prostitutionsverksamhet. rapporterades även om att de kommunala bostadsbolagen i tagit ett hårdare tag mot den olovliga andrahandsuthyrningen.35 rapporterade att minst 250 kommunala hyresgäster förlorat sin lägenhet efter att ha hyrt ut utan tillåtelse. De som inte hade en giltig anledning till att hyra ut i andra hand uppmanades att säga upp sitt kontrakt, vilket de flesta gjorde. De exempel på situationer som lyfts fram är att någon efter att ha köpt ett hus hyrde ut sin lägenhet till en släkting men vissa hyrde ut för att tjäna stora pengar. Förekomsten av otillåten andrahandsuppåtelse och orsakerna till den Fastighetsägarna har uppgett att olovliga andrahandsuthyrning förekommer och att den ökat i omfattning. Även kommunala och privata fastighetsägare som utredningen talat med har uppgett att den otillåtna andrahandsuthyrningen ökat och att den är särskilt vanligt förekommande i orter med stor bostadsbrist. 33140 misstänks för olovlig andrahandsuthyrning, , , hämtat . 34Hyrde ut sin lägenhet – kom hem till misstänkt bordell, , , hämtad . 35100-tals boende blev av med sina lägenheter, , , hämtat . hetsägarna har uppgett att den otillåtna andrahandsuthyrningen inte sällan sker med oskäliga hyror och att den har sin grund i den stora bostadsbristen i landet. Fastighetsägarna har också framhållit att det blivit vanligare att förmedla sin hyresrätt via Airbnb eller liknande sajter . och har uppgett att otillåten andrahandsuthyrning förekommer men att omfattningen av den är svår att uppskatta. har uppgett att en anledning till den otillåtna andrahandsuthyrningen kan vara okunskap om skillnaderna mellan andrahandsuthyrning och inneboende.