sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Av de äldre personer som flyttade till permanent särskilt boende hade två tredjedelar hemtjänst innan de flyttade, med i median (avser hela riket). Halvåret före inflyttningen var de inlagda på sjukhus under i snitt och gjorde ett öppenvårdsbesök inom specialiserad öppenvård. Drygt hälften var kvinnor och äldre.213 210Lagergren, , , och , . Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006–2013. : Stiftelsen 2014:1. : Stiftelsen , rapport 2013:7. En mer utförlig presentation ges i kapitel 14. Rätt stöd i rätt tid – en kartläggning av GR kommunernas hälsofrämjande och förebyggande arbete för äldre och orsakerna till varför äldre söker bistånd från äldre- omsorgen första gången. : FoU i Väst rapport . Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2015. Den äldre personen och vård och omsorg Utvecklingen av omsorgsberoende över tid Som nämnts saknas det på nationell nivå data om hur vård- och omsorgsbehovet förändrats. Data från SNAC-K antyder att andelen som behöver hjälp med t.ex. att bada/duscha har ökat i , och att andelen med svår eller mycket svår kognitiv nedsättning också ökat under samma tids- period.214 I vilken mån detta går att översätta till hela riket är osäkert. Allt fler inom den grupp som definieras som ”de mest sjuka äldre” bor i ordinärt boende. bodde med data från hela riket i denna grupp i särskilt boende och i ordinärt boende, , var andelarna 27 respektive 74 procent.215 Antal och andel som har äldreomsorg Spännvidden är stor i förhållande till åldrar, livssituation, önskemål och behov. De två insatser inom äldreomsorgen som enligt social- tjänstlagen ges till flest äldre personer (65-w år) är hemtjänst i ordinärt boende och permanent boende i särskild boendeform (Säbo). Andelsmässigt är det få, knappa , i ålders- gruppen 65–som hade någon pågående insats. Andelen som har insatser ökar av naturliga skäl . I ålders- grupperna och uppåt är andelen . En klart högre andel kvinnor än män får hem- tjänst eller bor i särskilt boende, av kvinnorna respek- tive av männen. Det är alltså mindre än hälften av befolkningen som är som får någon av dessa båda insatser. Därutöver finns personer i de aktuella åldersgrupperna som får alla insatserna från anhöriga, eller köper hjälp privat. Med utgångspunkt i officiella statistik gällande vård och omsorg om äldre personer har nedanstående redo- visning tagits fram. Om inget annat anges avser 214Lagergren, , , och , . Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006–2013. : Stiftelsen 2014:1. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2015. : , 2016. Den äldre personen och vård och omsorg För att räkna ut andel har statistik över befolkning använts. Den äldre personen och vård och omsorg Som framgår av tabellerna så är majoriteten av dem som har äldreomsorg i åldern 80–, med en topp i åldrarna 85–89. En större andel kvinnor får insatser och det i lägre ålder än män. Det är först i åldrarna över 90 som en majoritet har hemtjänst eller bor i särskilt boende. I åldersgruppen 90–får Den äldre personen och vård och omsorg av kvinnorna hemtjänst eller bor i en särskild boendeform medan motsvarande siffra för män i den åldersgruppen är . I åldrarna har i stort sett alla någon form av insats . Vid en viss dag (mätdag ) hade 91 pro- cent av kvinnorna och av männen som var antingen särskilt boende eller hemtjänst. Hemtjänstinsatserna, mätt i form av timmar, är relativt lika för personer och ökar därefter med stigande ålder. I åldern 65–hade hälften av kvinnorna och knappt hälften av männen hjälp , av de som hade äldreomsorg hade hjälp . Andelarna är relativt oförändrade . I den äldsta ålders- gruppen, 95+, hade av kvinnorna och av männen hjälp om högst , medan hade hjälp 80 timmar eller mer.216 Den vanligaste insatsen inom äldreomsorg enligt socialtjänstlagen är trygghetslarm i ordinärt boende. Nedan följer en redovisning av antal och andel äldre personer som får den insatsen fördelade på kön och åldersgrupper. Ett stort antal får insatsen hem- tjänst i ordinärt boende. Oavsett exakta uppgifter kan dock konsta- teras att det inte kan röra sig om en majoritet av personer . För kvinnor kan det närma sig medan andelen för män torde vara lägre än . Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2015, art. Nr 2016-4-23; egen bearbetning. Den äldre personen och vård och omsorg fanns drygt 10 000 personer (var kvinnor) på ett korttidsboende. Sex av tio av de som hade korttidsboende hade också hemtjänst. Ungefär var femte person som bodde i ordinärt boende och hade hemtjänst hade även matdistribution. Det rörde sig om drygt 48 000 personer (varav var kvinnor) och nära 72 000 personer . Den äldre personen och vård och omsorg Ledsagning hade 27 081 personer (varav var kvinnor) vid mätdagen (), dagverksamhet 10 927 (kvinnor), avlösning av anhörig 7 173 (kvinnor), boende- stöd 2 756 (kvinnor) och kontaktperson/familj 1 615 personer.217 Kommunen är enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, skyldig att inrätta särskilda boendeformer för service och omvård- nad för äldre personer som behöver särskilt stöd. I detta ansvar ingår bland annat att ta reda på behoven av särskilda boenden och planera för den fortsatta utvecklingen.218 Kommunerna har dock en stor frihet i fråga om hur äldres behov av sådant boende, service och vård ska tillgodoses. Bestämmelsen binder inte kommunen att anordna en viss form av boende, utan kommunen kan anordna de boendeformer som är mest ändamåls- enliga med utgångspunkt i de lokala förhållandena.219 Begreppet särskilt boende är inte närmare preciserat i lag utan är sedan den så kallade Ädel-reformen ett samlingsbegrepp för de former av boenden som tidigare benämndes /service- lägenhet, ålderdomshem, gruppboende och sjukhem.220 Även kort- tidsboende221 är en del i begreppet särskilt boende.222 Tanken är alltså att de särskilda boendena ska kunna tillgodose varierade och särskilda behov av vård och omsorg hos äldre. Särskilda boendeformer för äldre har behandlats i förarbetena till såväl den tidigare som den nuvarande socialtjänstlagen. Utgångs- punkten är att särskilt boende ska vara utformat på ett sådant sätt att Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2015. . 218Proposition 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m., s. 41. 219Proposition 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m., s. 42. 220Proposition 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m., s. 38 ff. 221I detta betänkande använder vi begreppet korttidsboende, inte korttidsplats, för att lyfta fram värdet av att även en korttidsvistelse i särskilt boende måste innebära ett bra boende, inte bara en ”plats”. 222Proposition 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m., s. 54 och proposition 2005/06:115. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre, s. 79 ff. Den äldre personen och vård och omsorg de äldres individuella behov av service, omvårdnad och tillsyn ska gå att tillgodose dygnet runt. Vidare ska det särskilda boendet kunna erbjuda en god vård och omsorg som beaktar den äldre personens behov av självbestäm- mande, integritet, trygghet och livskvalitet. De särskilda boendena bör även möjliggöra kvarboende. Målet bör alltså vara att den äldre personen ska kunna bo kvar i boendet till livets slut, och inte behöva flytta ifall behoven av service och omvårdnad skiftar.223 I förarbeten brukar tre krav uppställas för att en bostad ska karaktäriseras som ett särskilt boende. Bostaden ska vara utformad och utrustad så att den boende kan utveckla sina personliga resurser och leva ett självständigt liv. Den boende ska varje tid kunna erhålla de tjänster som krävs för att den boende ska klara sin tillvaro och känna sig trygg. Det ska finnas tillgång till personal som kan bedöma när det behövs social och medicinsk vård och som kan svara för att det ges sådan.224 Bättre bostadsstandard i de särskilda boendena Boendemiljön har förbättrats mycket sedan Ädel-reformen. delade av de boende rum eller bostad med annan än make/maka/sambo anhörig. Drygt hälften saknade dusch på rummet eller i sin lägenhet, och hade inte egen toalett.225 var andelen som delade rum eller bostad med annan än en närstående nere i drygt en procent och 2015 var andelen knappt . saknade egen wc, dusch och bad och var andelen en procent.226 223Proposition 1987/88:176 Om äldreomsorgen inför 90-talet, s. 66 och proposition 1990/91:14. Om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. s. 52. 224Proposition 1979/80:01 del A. Om s. 284 och 286 och proposition 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre, s. 75. Statistik om äldre personer med funktionsnedsättning efter regiform 2015. Den äldre personen och vård och omsorg Den andra tydliga trenden är minskningen av större lägenheter, vilket torde återspegla att avvecklats. Det finns ingen statistik över lägenheter i . Den enda skattning som kan göras är efter minskningen av större lägenheter, eftersom de vanligen ligger i det som traditionellt benämnts . Innan Ädelreformen, , fanns det totalt 38 379 lägenheter i , med totalt 52 488 boende. Av dessa var 23 255 tvårummare eller större. fanns det 16 847 lägenheter som bestod av två eller tre rum och kök och var det 10 010. Kommuner och Landsting (SKL) genomförde 2011 en kartläggning som visade att i 91 kommuner som besvarat SKL:s enkät hade cirka 8 500 lägenheter omvandlats till seniorboenden.227 Det är en utveckling som fortsatt. Av bostadsmarknads- enkät framgår att i 27 kommuner skulle 1 140 trygghets- bostäder tillkomma genom omvandling av särskilt boende. Enligt enhetsundersökning har 40 kommuner i varierande omfattning.228 En stor andel av de särskilda boenden som försvunnit eller byggts om var således endera av låg standard, eller som omvandlats till någon form av ordinärt boende. I kapitel 13 redovisar jag kommunernas motiv för avveckling av . Boendetiderna i det särskilda boendet har minskat, men spänn- vidden är stor mellan personer som flyttar in därför att demens- sjukdomen framskridit så långt att hen inte längre klarar sig själv, och de som flyttar in i livets slutskede. Data för hela landet för åren 227Sveriges Kommuner och Landsting. Seniorbostäder, 55+, 65+, kommunkartläggning 2011. Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård 2016. : , 2016. Den äldre personen och vård och omsorg 2007–2010 visade att hade avlidit. Sex av tio hade avlidit senare.229 Ett lokalt exempel kan hämtas från i med data från SNAC-K. Där avled var femte person inom efter inflyttning till ett särskilt boende, att jämföra med 2006 då en femtedel hade dött efter inflyttningen. Många av de som dog snart efter flytt till särskilt boende hade inflyttningsåret flera vårdepisoder på akutsjukhus, med allt kortare vårdtider jämfört med . Personer som hade en demensdiagnos vid inflyttningen (vilket ju är majoriteten av de boende) bodde däremot betydligt längre tid.230 Stora skillnader mellan olika kommuner Det är stora skillnader i andel som har äldreomsorg, och också vilken form, mellan olika kommuner. Detta har påvisats . I sin avhandling sökte efter för- klaringar. Hon prövade faktorer som skillnader i inkomster och utbildningsnivå mellan kommunerna, kommunernas ekonomi eller olika politisk färg på styret. De faktorerna kunde bara förklara av skillnaderna mellan kommunerna. Det var inte heller så att de kommuner som hade få särskilda boenden i stället satsat på mer hemtjänst, eller vice versa.231 I en studie lät genomföra 2004 framkom lik- nande resultat. Högre andel som hade hemtjänst behövde inte innebära att kommunen hade en mindre andel särskilt boende och vice versa. Ju mer hemtjänst i en kommun, desto mer gjorde även anhöriga. I kommuner som hade en högre andel som beviljats hem- tjänst var andelen ensamboende högre.232 Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. : , 2012. 230Schön, , , och , . Rapid decrease in length of stay in institutional care for older people in between 2006 and 2012: results from a population-based study. Health & Social Care in the Community (online, : 10.1111/hsc.12237), 2015. Tradition, change and variation. Past and present trends in public old-age care. 232Sundström, och , Bo. Likhet inför äldreomsorgen? Kommunala variationer och de anhöriga. : , 2005. Den äldre personen och vård och omsorg Det är fortfarande tydliga skillnader. Andelen av befolkningen som har hemtjänst har en stor spännvidd. I kommunen vid första percentilen (har lägre värden) var andelen av befolkningen och i kommunen vid nionde percentilen (har högre värden) . I kommunen med lägst andel hade och i kommunen med högst andel hade av befolkningen hemtjänst. Det är svårt att se mönster. Högst andel, , hade och . Lägst andel () hade , och . För särskilt boende var det likaså stora skillnader, lägst två pro- cent och högst . , som hade låg andel som har hemtjänst, har högst andel med särskilt boende (). Bland kommunerna med hög andel äldre personer som bor i särskilt boende finns många glesbygdskommuner, men också större kommuner som (). I kommunen vid första percentilen var andelen och i kommunen vid nionde percentilen . Skillnaderna regionalt är inte lika stora. De tre län där den genom- snittliga andelen personer som är beviljade särskilt boende är lägst är län (), län () och (). I de fyra län som ligger högst (, , och ) är genomsnittlig andel 15 procent.233 Det finns också andra skillnader värda att beakta. I en studie från Kommuner och Landsting (SKL) framgår att för de som bor i ordinärt boende var de största skillnaderna mellan olika kommuner om man kunde välja mellan man och kvinna för person- lig omvårdnad, om man erbjöd promenader, förekomst av fixar- tjänster eller liknande, hur ofta städningen sker, om man erbjöd tvätt av kläder, om man kunde välja personal som talar hemspråket samt erbjöd rådgivning för hörsel- och synskadade. Det skilde sig också hur väl kommunerna levde upp till god personkontinuitet i . I det särskilda boendet skilde det sig t.ex. vad gäller individuella och gemensamma aktiviteter, om sammanboende är möjligt och Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2015, art. Nr 2016-4-23; egen bearbetning. Den äldre personen och vård och omsorg om anhöriga erbjöds eftersamtal när den närstående avlidit. Det skilde också mellan kommunerna hur snabbt en plats kunde erbjudas i det särskilda boendet.234 Sjunkande andel som har hemtjänst eller bor i särskilt boende var det år då det, enligt den nationella statistiken, fanns flest platser i särskilt boende – 135 536 platser. bodde 118 621 personer permanent i särskilt boende, var antalet 95 200 97 500 personer och 2015 var antalet 82 171 personer. bodde av personer i de boendeformer som då motsvarade dagens särskilt boende, var andelen 23 procent.235 Det har varit en relativt minskning av andelen. bodde var femte person som var eller äldre permanent i särskilt boende. hade av alla personer hem- tjänst.236 Den har därefter minskat kontinuerligt. var andelen , var den . Antalet personer som har hemtjänst har ökat från knappt 199 000 personer 2007 till 223 250 personer 2015.237 till alla personer har andelen minskat något, från . bara till åldersgruppen så har andelen ökat, från 2015. För korttidsboende och dagverksamhet är minskningarna något större bland kvinnor än bland män.238 234Sveriges Kommuner och Landsting Programberedningen. Hur olika får det bli? : Kommuner och Landsting, 2014. Social service, vård och omsorg i . Socialtjänststatistik 1982–1989. : , 1991. Äldreomsorg efter regiform. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2015. : , 2015. Den äldre personen och vård och omsorg Källa: Bearbetning av och (KI, Agei ng Research Center) av Som framgår av tabell 7.9 är det tydliga skillnader i utvecklingen mellan olika kommuner. Det finns inga säkra svar på vad som är orsakerna till denna utveckling och inte heller vad den inneburit för äldre personer som har behov av hjälp. I en nationell kvalitetsplan är det lika viktigt att 239 mängdstatistik och individstatistik. har i hemtjänst inkluderats även de som enbart har matdistribution, trygghetslarm och/eller snöröjning. I särskilt boende är tillfälligt boende (korttidsplats) exkluderat . Den äldre personen och vård och omsorg beakta de som ”är inne i systemet” och får vård och omsorg som de som står utanför. Varför har, relativt sett, så mycket färre någon form av äldreomsorg? Och varför är det så stora skillnader mellan olika kommuner? Hur träffsäker är äldreomsorgen – får alla med behov insatser? Denna utveckling har skett utan att socialtjänstlagen ändrats. Hälsoutvecklingen var visserligen positiv under 1980- och 1990- talen och denna positiva utveckling har delvis fortsatt under 2000- talet. Det är i huvudsak friska år som lagts till livet. Levnadslängden har ökat, men tiden man är beroende av andra för att klara sin vardag är relativt konstant.240 Samhällsutvecklingen har underlättat att klara sig själv genom att bostäder och utemiljöer blivit mer tillgängliga. Hushållsarbetet har blivit enklare, t.ex. genom mikrovågsugnen och ett större utbud av färdiglagad mat. Utvecklingen av hjälpmedel har också bidragit. Den kanske viktigaste förbättringen är att det går att, på ett helt annat sätt än , få vård och omsorg dygnet runt i sitt ordinära boende. Trygghetslarm, bostadsanpassning och färdtjänst är andra samhällsinsatser som underlättar kvarboendet. Anhöriga får en annan roll och svarar för mer av stöd och insatser när den äldre personen bor kvar hemma jämfört med om hen bor i ett särskilt boende. Samhället har på olika sätt blivit mer anpassat och enklare att leva i för äldre personer som börjar få svårigheter att klara sin vardag, men det kan inte förklara den kraftigt minskande andelen som bor i särskilda boendeformer, och som inte kompenserats av någon stor ökning av andelen som har hemtjänst. Även givet hälsoförbättringar, mer flexibelt utbud av hemtjänst och hemsjukvård och ett mer tillgängligt samhälle så är det svårt att hävda att behoven av vård och omsorg därmed skulle ha minskat. Detta eftersom behovet inte avgörs av den kronologiska åldern, utan av antalet år man har kvar att leva. Det är inte givet att den minskande andelen personer som får äldreomsorg ligger i linje med att allt fler äldre personer både har förutsättningar och vill klara sig mer själv. Det kan t.ex. bero på en 240 , , , , , , , och , . Ett hälsosamt åldrande. Kunskapsöversikt över forskning 2005-2012 om hur ett hälsosamt åldrande kan främjas på individnivå. : Stiftelsen 2013:05. Den äldre personen och vård och omsorg prioritering av de med störst behov och en önskan att erbjuda hemtjänst före särskilt boende. Något som kan ha inneburit att mer ansvar förts över till de anhöriga. Det går inte att hävda att det varit en omprioritering från personer med små behov till personer med stora behov. Av den nationella statistiken för hemtjänst framgår visserligen att det förra hälft var en tydlig minskning av andelen personer som fick lite hjälp (1–/månad) och en ökning av de med mer hjälp (). Men denna trend har inte fortsatt. Det finns data som stöder att anhöriginsatserna ökat. Eftersom det inte förs någon statistik på varken vilka insatser som görs eller omfattningen är dessa bedömningar dock osäkra. Jag återkommer till det i kapitel 11 om anhöriga. I de kommande kapitlen kommer jag att belysa konsekvenser och utmaningar av denna utveckling för biståndsbedömning, utbud av olika boendeformer och stöd till anhöriga. En risk med denna utveckling är att den kan skapa osäkerhet om vilka möjligheter hen har att, när behoven uppstår, få de insatser hen då behöver. Det kan medföra en otrygghet och tillitsbrist till välfärdsstaten. Att åldras i trygghet utifrån sina individuella behov kräver en transparens, tydlighet i hur de mål som sätts upp och de löften som ges politiskt hänger ihop med de resurser som ställs till buds för vården och omsorgen om äldre personer – vad som faktiskt erbjuds, och beviljas. Att hen faktiskt kan få hjälp den dagen man behöver det. Oavsett var man bor eller vem hen är. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV, syftar till att öka den äldres valfrihet och att få in fler utförare för att öka mångfalden i inriktningar och sätt att utföra insatserna. hade totalt 158 kommuner infört LOV inom äldreomsorgen och 18 kom- muner hade tagit beslut om att införa någon form av valfrihets- system.241 I framför allt större kommuner har lagen varit fram- 241 Kommuner och Landsting. Valfrihetssystem i kommuner 2016 – Beslutsläget i införandet av LOV. : Kommuner och Landsting, 2016. Den äldre personen och vård och omsorg gångsrik vad gäller att få in nya utförare, och därmed ge vård- och omsorgsmottagaren möjlighet att välja bort en utförare om hen upplever att den inte fungerar som hen önskar. Det går att urskilja olika regiformer av vård- och omsorgs- utförare med olika förutsättningar och som kan bidra till mång- falden. Kommunallagen skiljer mellan kommunens egen regi och privata utförare. En del i den form som benämns privata utförare är ideella organisationer – föreningar, stiftelser, trossamfund och kooperativa företag – den idéburna sektorn. Andelen som drivs i privat regi har ökat. utfördes av alla hemtjänsttimmar i privat regi och i regi. För det särskilda boendet var andelarna år 2015.242 Till viss del har tillkomsten av nya utförare lett till en ökad mångfald. I vissa kommuner gäller det att inom kunna erbjuda personer födda i andra länder hemtjänst på sitt modersmål. I den nationella statistiken görs ännu ingen åtskillnad mellan äldreomsorg som drivs av privata företag och de som drivs av idé- burna aktörer. I kommunallagen anges enbart privat utförare som begrepp, och det inkluderar idéburna organisationer och koopera- tiva föreningar. Det finns därför inga uppgifter om hur stor andel av äldreomsorgen som drivs av ideella organisationer. Skattningar har gjorts att den är knappa tre procent.243 I vissa kommuner är andelen hög, främst tack vare institutioner med anor i tidigare år- hundraden, som Danvikshem i , grundat på tid. I svarar den ideella sektorn för av platserna i särskilt boende och i . I en studie om den idéburna sektorns äldreomsorg i drog rapportförfattarna slutsatsen att det finns fog för att säga att Äldreomsorg efter regiform 2015. /publikationer2016/2016-3-6 Mot en ny skandinavisk velferdsmodell? Konsekvenser av ideell, kommersiell og offentlig tjenesteyting for aktivt medborgarskap. : Institutt for samfunns- forskning, rapport 2016:01. Den äldre personen och vård och omsorg det finns en särart hos den ideella sektorn som kan tas tillvara. Det finns ett mer tydligt fokus på uppdraget – ”vem är vi till för?” Organisationens värdegrund är vanligen väl förankrad hos styrelse, ledning och personal. Verksamheten stäms i första hand av mot hur väl man uppnår sin idé, sin värdegrund. Verksamheterna har för- hållandevis enkelt att rekrytera personal, vilket till en del sannolikt beror just på deras grundvärderingar. Det finns också en vilja att få vara en förebild, och att dela med sig av hur man arbetar. Samtliga ansvariga inom de olika idéburna aktörer som har intervjuats i den studien ville utvidga sin verksamhet. Förutsätt- ningarna att faktiskt expandera såg däremot mycket olika ut. Hin- der kan vara både kompetens och tid i organisationen och yttre hinder, som brist på erforderligt kapital.244 förslag om idéburen verksamhet (Fi 2015:01) har haft som ett av sina uppdrag att lämna förslag på hur förutsättningarna för den idéburna sektorn ska kunna förbättras.245