sou · H4B321 · 2017-01-01 00:00:00 — uppskattning är att hushållen bland annat påverkas genom ökade kostnader för el och uppvärmning om det skulle uppstå högre elpriser som en konsekvens av koldioxid- restriktioner. Kostnaderna varierar beroende på boendeform och lokalisering. Ett annat centralt område som påverkar hushållen är hur politiken för att minska utsläppen inom transportsektorn utformas. En utformning mot ett transportsmart samhälle med satsningar på ökad tillgänglighet med bland annat förbättrad gång-, cykel- och kollektivtrafik kan innebära lägre transportkostnader och därmed positiva mervärden för hushållen. En inriktning mot dyrare bilar och dyrare drivmedel kan däremot innebära ökade kostnader för hushållen. Vid utformningen av politiken är det centralt att se till den samlade påverkan förslagen har för såväl hushåll som för näringslivet. 9.3.4Påverkan på andra miljö- och samhällsmål För att det långsiktiga klimatmålet ska kunna nås krävs en fundamental samhällsomställning som berör alla politikområden. Det är mot den bakgrunden helt centralt att genomförandet av politiken anlägger ett helhetsperspektiv för att omställningen ska 2015/16:1, UO 23. kunna ske på ett sätt som tillvaratar synergier med mål inom andra politikområden och minimerar risken för eventuella konflikter. Minskade utsläpp av växthusgaser är ofta positivt för möjlig- heten att uppnå andra miljö- och samhällsmål. Strategier för minskad energianvändning och minskade utsläpp från transporter har ofta stor betydelse även för möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål som de sällan leder till konflikter med andra samhällsmål. En direkt effekt av genomförandet av sådana strategier är minskade luftföroreningar, vilket ger ytterligare en positiv samhällsekonomisk intäkt36 med positiv påverkan på bland annat folkhälsan genom mindre exponering av hälsoskadliga partiklar. Hur stor betydelse sådana åtgärder kan ha för andra miljö- och samhällsmål beror av geografisk lokalisering och val av teknik. Expansionen av biobränslen är den faktor som kan leda till störst potentiella konflikter med andra miljömål enligt . Hantering av avverkningsrester och odling av grödor för biobränsle- användning kan bidra såväl positivt som negativt till uppfyllelse av miljökvalitetsmål som Levande skogar, Ingen övergödning och Ett rikt djur- och växtliv. Effekterna beror bland annat på var odlingarna lokaliseras37. Bland andra potentiella målkonflikter diskuterar lokalisering av energianläggningar. 36Konjunkturinstitutet (2013). 37Naturvårdsverket (2012b). I denna lag finns bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, vad arbetet ska syfta till och hur det ska bedrivas. Grundläggande bestämmelser om mål för den offentliga verksam- heten och regeringens arbetsuppgifter finns i regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen (2011:203). Bestämmelsen klargör lagens innehåll och tydliggör att lagen riktar sig till regeringen. Ansvaret för att lagen efterföljs är kollektivt för statsråden. Ytterst är ansvaret statsministerns (jfr 6 kap. 1 § samt 7 kap. 3 och 4 §§ regeringsformen). Det är regeringens uppgift att organisera och fördela arbetsuppgifter inom och mellan respektive berörda statliga förvaltningsmyndigheter och att involvera berörda intressenter i arbetet på det sätt som behövs för att regeringen ska kunna följa lagen (jfr 7 kap. 1 och 2 §§ regerings- formen). Regeringen ska bedriva ett klimatpolitiskt arbete som syftar till att förhindra farlig störning i klimatsystemet. Det klimatpolitiska arbetet ska bidra till att skydda ekosystemen samt nutida och framtida generationer mot skadliga effekter av klimatförändring. Arbetet ska inriktas på att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser och att bevara och skapa funktioner i miljön som motverkar klimatförändring och dess skadliga effekter. Arbetet ska vila på vetenskaplig grund och baseras på relevanta tekniska, sociala, ekonomiska och miljömässiga överväganden. Bestämmelsen utgår från åtaganden enligt ramkonvention om klimatförändring och det allmännas skyldighet enligt 1 kap. 2 § regeringsformen att främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Det kommer att krävas en genomgripande samhällsomställning för att uppnå klimatmålen. Samhällsomställningen kommer att kräva insatser inom samtliga politikområden (jfr artikel 4.1 f i ). Denna omständighet, i kombination med statsrådens grundlagsfästa kollektiva ansvar för regeringsarbetet, innebär att det är ett gemensamt och övergripande ansvar för statsråden att bedriva ett samlat politiskt arbete för att förhindra farliga störningar i klimatsystemet. Denna skyldighet kommer till uttryck i bestämmelsens första stycke, första meningen. Av andra meningen i första stycket följer att regeringens klimatpolitiska arbete ska bidra till att skydda både naturen och mänskligheten från sådana skadliga effekter som kan uppstå till följd av klimatförändring. Med klimatsystem avses detsamma som i ramkonventionen, det vill säga atmosfären, hydrosfären, biosfären och geosfären sammantagna, samt dessas inbördes samspel. Med ”skadliga effekter av klimatförändring” menas förändringar i den fysiska miljön eller i ett områdes växt- eller djurliv till följd av klimat- förändring som har betydande skadlig inverkan på samman- sättningen, motståndskraften eller produktiviteten hos naturliga eller anlagda ekosystem eller på funktionen av socio-ekonomiska system eller på mänsklig hälsa och välfärd. Med klimatförändring avses en förändring av klimatet, som är direkt eller indirekt hänförlig till mänsklig verksamhet, som ändrar sammansättningen av den globala atmosfären, och som går utöver naturliga klimatvariationer som observerats under jämförbara tidsperioder. Med ekosystem (ekologiskt system) menas samspelet mellan allt levande och dess livsmiljö inom ett område. Bestämmelsens andra stycke innebär att arbetet ska inriktas dels mot att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser, dels mot att bevara naturliga funktioner hos ekosystemen (jfr artikel 4.2 a i ). Sista stycket i bestämmelsen erinrar om vikten av att det klimatpolitiska arbetet vilar på vetenskaplig grund och att det baseras på relevanta tekniska, sociala, ekonomiska och miljömässiga överväganden. klimatpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) sammanställer vetenskapligt underlag på internationell nivå. Regeringen ansvarar för att inhämta, sammanställa och analysera det underlag som behövs för att driva det klimatpolitiska arbetet i enlighet med denna lag. Regeringens klimatpolitiska arbete ska utgå från det långsiktiga, tidssatta utsläppsmål som har fastställt. Regeringen ska sätta de övriga utsläppsminskningsmål som behövs för att nå det långsiktiga målet. Klimatpolitiska och budgetpolitiska mål och riktlinjer ska samverka och förstärka varandra. Bestämmelsens första stycke innebär att regeringens klimat- politiska arbete ska inriktas på åtgärder som leder till att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären i enlighet med det utsläppsmål som har beslutat om. För att nå långsiktiga mål kan regeringens arbete behöva kompletteras med ytterligare utsläppsminskningsmål. Bestämmelsens andra stycke innebär att regeringen i så fall ska ta fram och sätta sådana mål. Bestämmelsens tredje stycke klargör att mål och riktlinjer för klimatarbetet och budgetarbetet ska utarbetas på ett sådant sätt att de samverkar och förstärker varandra. Avsikten med bestämmelsen är att samordna regeringens arbete inom dessa områden för att undvika konflikt mellan skilda intressen och för att säkerställa att budgetpolitiska mål sätts så att de förstärker möjligheten att uppnå klimatmålen och vice versa. Budgetpolitiska mål och riktlinjer behandlas i 2 kap. budgetlagen (2011:203). Där anges att regeringen ska lämna förslag till till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmål) och till tak för statens utgifter (utgiftstak). Regeringen ska lämna en klimatårsredovisning till i budgetpropositionen. Klimatårsredovisningen ska innehålla en redovisning av utsläpps- utvecklingen , de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och, i så fall, när och hur beslut om sådana åtgärder kan fattas. Bestämmelsen innebär att det är obligatoriskt för regeringen att redovisa hur resultaten av den förda politiken har inverkat på möjligheten att nå beslutade klimatmål. Bestämmelsen syftar till att skapa kontinuitet i det löpande klimatarbetet. Genom att uppgifterna redovisas på detta sätt synliggörs behovet och betydelsen av att åtgärder vidtas inom samtliga politikområden som och allmänheten ges regelbunden information om hur klimatarbetet fortskrider. Regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Handlingsplanen ska lämnas till året efter ordinarie val till har hållits. 1.en redogörelse för åtaganden internationellt och inom 2.en redogörelse för historiska utsläppsdata avseende växthusgaser fram till den senaste rapporterade utsläppsinventeringen, 3.en redogörelse för prognosticerade utsläppsminskningar, 4.en redogörelse av utfallet av vidtagna åtgärder för utsläpps- minskningar, 5.en beskrivning av planerade åtgärder för utsläppsminskningar med en ungefärlig uppgift om när dessa åtgärder kan börja gälla, 6.en beskrivning av i vilken grad beslutade och planerade utsläppsminskande åtgärder kan förväntas bidra till att de nationella och globala klimatmålen kan uppnås, 7.en redogörelse för i vilken mån beslutade och planerade åtgärder inom olika utgiftsområden påverkar möjligheterna att nå de nationella och globala klimatmålen och 8. en beskrivning av vilka ytterligare åtgärder eller beslut som kan behövas för att nå de nationella och globala klimatmålen. Bestämmelsen innebär att det är obligatoriskt för regeringen att inledningsvis i varje mandatperiod ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som beskriver vilka åtgärder som behöver vidtas och på för att nå långsiktiga klimatmål, jämte vilka åtgärder som regeringen planerar att genomföra . Bestämmelsen syftar till att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt och framåtsyftande klimatarbete över mandat- perioderna. Bestämmelsen anger en miniminivå av uppgifter som bör finnas med i varje handlingsplan. Varje plan bör därutöver innehålla de ytterligare uppgifter som behövs för att regeringen, och allmänheten ska kunna bedöma behovet av åtgärder för att nå det långsiktiga målet. Punkt 1–3 avser faktauppgifter. Punkt 4 innebär att regeringen bör bedöma effekten av beslutade styrmedel och andra åtgärder och redovisa vilken betydelse dessa har för möjligheten att nå beslutade klimatmål. Punkt 5 och 6 innebär att regeringen bör redovisa vilka åtgärder som planeras och vilken betydelse dessa har för möjlig- heten att nå beslutade klimatmål. Samtliga åtgärder som kan ha betydelse för möjligheten att nå de nationella och globala målen bör redovisas, således även åtgärder som vidtas eller planeras inom ramen för internationella engagemang, såsom bistånd, tekniköverföring och internationella investeringar. Punkt 7 innebär att regeringen även bör redovisa hur andra beslutade eller planerade åtgärder än sådana som har till direkt syfte att leda till utsläppsminskningar eller främja skyddande funktioner i miljön, kan komma att påverka möjligheten att nå klimatmålen. Punkt 8 innebär att regeringen bör beskriva vilka ytterligare åtgärder, utöver beslutade och planerade åtgärder, som kan komma att krävas på . Betänkande 2008/09: MJU 28. Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. Riksdagsskrivelse 2008/09:300. Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04) – förslag till klimatpolitiskt ramverk. Tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04). KOM (2015) 337 slutlig Förslag till och Rådets direktiv om förändring av direktiv /87/EC för att stärka kostnadseffektiva utsläppsminskingar och investeringar i tekniker med låga utsläpp. Proposition 2001/02:55. Proposition 2005/06:172. Nationell klimatpolitik i global samverkan. Proposition 2008/2009:162. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat. Proposition 2015/16:1. SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg. ., K. , K. Akimoto, M. Babiker, G. Blanford, K. Fisher-Vanden, J.-C. Hourcade, V. , E. Kriegler, A. Löschel, D. McCollum, S. Paltsev, S. R. Shukla, M. Tavoni, B. C. van der Zwaan, and D.P. van Vuuren, 2014: Assessing Transformation Pathways. In: Climate Change : Mitigation of Climate Change. Contribution of to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Edenhofer, O., R. Pichs-Madruga, Y. Sokona, E. Farahani, S. Kadner, K. Seyboth, A. , I. , S. , P. Eickemeier, B. Kriemann, J. , S. Schlömer, C. , T. Zwickel and J.C. Minx (eds.)]. , , and , , . och , 2015. Underlag till kontrollstation 2015. Analys av möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energipolitiska målen . och redovisning av uppdrag från regeringen. och , 2004. Kontrollstation 2004 och underlag till utvärderingen av klimatstrategi. och , 2008. Den svenska klimatstrategins utveckling. Analys av möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energipolitiska målen . ramkonvention om klimatförändringar United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). Gouldson A, Colenbrander S, Sudmant A, , Millward- , , , 2015. Accelerating Low-carbon Development in the Worlds Cities. The New Climate Economy. The Global Commission on The Economy and Climate. Höhne N, den Elzen M, Escalante D, 2014. Regional GHG reduction targets based on effort sharing: a comparison of studies. Climate Policy vol. 14, s. 122–147. IEA (), , 2013. Perspectives – Pathways to a Carbon Neutral Energy Future. /IEA, . IPCC, 2014a. Climate Change : Synthesis Report. Contribution of I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [, R.K. Pachauri and L.A. (eds.)]. IPCC, , , 151 pp. IPCC, 2014b. Climate Change : Mitigation of Climate Change. Contribution of to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Edenhofer, O., R. Pichs-Madruga, Y. Sokona, E. Farahani, S. Kadner, K. Seyboth, A. , I. , S. , P. Eickemeier, B. Kriemann, J. , S. Schlömer, C. , T. Zwickel and J.C. Minx (eds.)]. , , and , , . IPCC, 2014c. Summary for policymakers. In: Climate Change : Impacts, Adaptation, and Vulnerability. Part A: Global and Sectoral Aspects. Contribution of to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Field, C.B., V.R. Barros, D.J. Dokken, K.J. Mach, M.D. Mastrandrea, T.E. Bilir, M. Chatterjee, K.L. Estrada, R.C. , B. , E.S. Kissel, A.N. , S. MacCracken, P.R. Mastrandrea, and L.L. (eds.)]. , , and , , , s. 1–32. Från vision till verklighet – En samhällsekonomisk analys av Färdplan 2050, Miljö ekonomi, Specialstudie nr 34, , . Meinshausen M, , Guetschow J, Robiou du , Rogelj J, Schaeffer M, 2015. National post-2020 greenhouse gas targets and diversity-aware leadership. Nature Climate Change vol. 5, s. 1098–1106. Nachmany M, Fankhauser S, Davidová J, Kingsmill N, Landesman T, Roppongi H, Schleifer P, Setzer J, Sharman A, , Sundaresan J, , 2015. The 2015 Global Climate Legislation Study. A Review of Climate Change legislation in 99 countries. Summary for policy-makers. , , Interparliamentary Union. Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Bilagor till rapport 6537. CCS in the Baltic Sea region – Bastor 2. Final Summary Report. , B, , 2015. Rapidly falling costs of battery packages for electric vehicles. Nature Climate Change vol. 5, 329–332. Granskning av miljöpolitik, 2014, 2014. Klimat för pengarna?- Granskningar inom klimatområdet 2009–2013 RIR 2013:19. Rootzén J, the full price of steel – Perspectives on the cost of reducing carbon dioxide emissions from the steel industry. Manuskript inlämnat för publikation. Rootzén J, the costs of CO2 abatement in the cement industry. Manuskript inlämnat för publikation. Rogelj J, Luderer G, Pietzcker R.C, Kriegler E, Schaeffer M, , Riahi K, 2015. Energy system transformations for limiting end- of-century to below . Nature Climate Change vol. 5, s. 519–527. Economic development, climate and values: making policy. B: Biological Sciences, vol. 282(1812), s. 20150820. The Global Commission on the Economy and Climate, 2014. Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report, The Global Report. The New Climate Economy. UNFCCC, 2015. FCCC/CP/2015/7. Synthesis report on the aggregate effect of the intended nationally determined contributions. van Vuuren DP, van Sluisveld M, Hof A F, 2015. Implications of Long-Term Scenarios for Medium-Term Targets (2050). , , , 2013. Industrins utveckling mot netto-nollutsläpp : Policyslutsatser och ett första steg. Miljö- och energisystem, . Rapport nr 88. Bra att alla är eniga En styrka med delbetänkandet är att sju partier i har enats över blockgränserna om ett klimatmål, klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Detta gör att förslaget kan klubbas i och överleva . För näringslivet är det viktigt med långsiktighet och tydlighet. Därför sänder delbetänkandet en viktig signal till näringslivet om att klimatfrågan är prioriterad. Vi hade velat se ett mer ambitiöst mål. Större utsläppsminskningar tidigare, än -till 2045, behövs. Hagainitiativet har tidigare föreslagit ett nationellt mål om utsläpp nära noll vid . Med ett sådant mer ambitiöst mål hade det varit lättare att stimulera aktörer till utsläppsminskningar i närtid, vilket är oerhört viktigt. Det nu föreslagna målet är inte förenligt med vad behöver åta sig för att uppfylla och med god marginal klara av att undvika farlig klimatförändring. Det är nu viktigt att nästa betänkande föreslår skarpa delmål för olika sektorer, så att den totala svenska utsläppsbudgeten begränsas ytterligare som målen driver innovation av klimatsmart och fossilfri teknik som bidrar till att stärka svenska företags konkurrenskraft. Hagainitiativet har tidigare föreslagit förlängt uppdrag och att klimatmål och styrmedel bör samordnas och lämnas i ett gemensamt betänkande. I betänkandet läggs tilltro till att klara målet utifrån ett antal olika förhoppningar till exempel om utsläppshandel och fossiloberoende fordonsflotta. Det behövs politiskt tryck i EU från svensk horisont för att skärpa utsläppshandeln. Vad gäller fossil- oberoende fordonsflotta så finns ännu inga politiska beslut, bara en utredning. Hanteringen av koldioxidskatten i EU är ett liknande exempel på en avgörande fråga för om ska lyckas med förändra så att fossilt blir dyrare än förnybart. Skogens roll måste lyftas fram ”goda förutsättningar att minska de nationella utsläppen av växthusgaser” är en skrivning som återkommer. Men nämns inte skogens roll förutom skrivningar om skogen som biogen kolsänka. Man har missat att lyfta fram möjligheterna med skogen i klimatpolitiken såsom brukandet av skog det vill säga genom ökad kolinbindning eller substitution av fossilbaserade produkter mot förnybara. Viktigt att fokus läggs på detta i kommande betänkande. Företag behöver ambitiösa styrmedel attraherar företag som arbetar med höjda klimatambitioner nya kundgrupper. Enligt undersökningar ser företag själva att arbetet med klimat och miljö både stärker varumärket och ger nya affärer. Däremot har många företag redan plockat de lågt hängande frukterna med bland annat energieffektivisering och byte av bränsle. För att lönsamheten ska öka och konkurrenskraften stärkas så behövs styrmedel som gynnar omställningen, exempelvis koldioxidskatt som gör fossilt dyrare och förnybart mer lönsamt. En höjning av den skatten behöver växlas mot till exempel sänkt arbetsgivaravgift. Detta behöver tydliggöras i kommande betänkande om styrmedel. Utmaningen nu är gå från ord till handling Ambitiösa delmål, sektorsmål och styrmedel viktiga för beredningen att ta fram under arbetet med delbetänkande två. Den fortsätta processen kommer vara avgörande för om näringslivets konkurrens- kraft kan stärkas och gå hand i hand med minskade utsläpp. Miljömålsberedningen skriver initierat om betydelse, klimatförändringarnas allvar och brådskan att minska utsläppen för att bromsa den globala uppvärmningen. har enligt betänkandet en viktig roll som föregångsland. Det klimatpolitiska arbetet ska vila på vetenskaplig grund och vi ska ta ansvar för våra historiska utsläpp. Jag välkomnar förslagen som framförs i betänkandet, och vill betona att de markerar ett viktigt steg i svensk klimatpolitik. Den blocköverskridande ansatsen ger klimatfrågan den tyngd den förtjänar och den parlamentariska överenskommelse som betänkandet vilar på ger anledning att se fram mot framsynta riksdagsbeslut och en ny samförståndsanda. Med en klimatlag får vi en långsiktig stabilitet och förut- sägbarhet i klimatarbetet. Det har, som bland andra och har påpekat i sina granskningar, varit en brist i svensk klimatpolitik. Av den anledningen vore det önskvärt att fick en tydligare roll – det bör vara uppgift att besluta om etappmål. Det föreslagna målet, att minska de inhemska utsläppen med till och uppnå nettonollutsläpp, till exempel genom att räkna in kolsänkor och köp av internationella krediter, behöver emellertid betraktas som ett golv för att det inte ska bli ett avsteg från de löften som gavs i . Beredningen refererar i sitt betänkande till globala utsläppsscenarier där utsläppen i världen konvergerar mot en hållbar1 och rättvis utsläppsnivå vid mitten av seklet. Det föreslagna målet om minskning av utsläpp till 2045 uppges ligga inom ramen för en global utsläppsbudget för att klara Parismålets . Resonemanget bygger på att utsläppen minskar och konvergerar fram till en globalt hållbar per capita-nivå, vilket skulle innebära att dagens stora ojämlikhet i globalt utsläppsutrymme cementeras, där de som har höga utsläpp tillåts fortsätta släppa ut mer och de som har låga utsläpp inte tillåts ta ett större utrymme i anspråk. innebär att de globala utsläppen ska vara nära noll och för att ska bli ett föregångsland, ta sitt historiska 1 Olika utsläppsbudgetar diskuteras, i grova drag pekar forskningen på 1000 Gt CO2e utsläpputrymme för att sannolikhet begränsa temperaturökningen till , och hälften för att sannolikt begränsa temperaturökningen till . ansvar och leva upp till räcker det därför inte med en linjär utsläppsminskningskurva. En sådan skulle innebära att i mitten av seklet tar en större del av det globala utsläpps- utrymme som finns tillgängligt än genomsnittet. Detta dessutom exklusive internationella transporter och konsumtionsutsläpp, vilka står för mer än en fördubbling av svenska utsläpp. Kurvans lutning kan lösas med etappmål och sektorsmål i delbetänkande 2. Med en snabbare minskning skulle de totala utsläppen bli betydligt mindre. Därför bör etappmålen sättas för att begränsa de kumulativa utsläppen i linje med och ambition om att ta ansvar för historiska utsläpp och gå före. Transportsektorn måste exempelvis få ett skarpt mål om nollutsläpp . Därtill krävs mål för konsumtionsutsläppen. Beredningen utgår från känd teknik i sina antaganden om vad som är möjligt . Det är en onödigt försiktig utgångspunkt. Det är omöjligt att förutspå av utveckling. Det vore rimligare att utgå från vad vetenskapen kräver och att teknik, beteenden och värderingar kan, kommer och måste förändras, och att den förändringen kan gynnas av tydliga och skarpa mål som tar sin utgångspunkt i . Om det nu föreslagna målet läggs fast, behövs utöver skarpa etapp- och sektorsmål också mekanismer inspirerade av för att successivt kunna skärpa målbilden. av klimatförhandlingar har ju lärt oss att det är betydligt lättare att nå målen än vad politiker tror. Teorin är svårare än praktiken. För att världen ska ha någon chans att undvika en temperatur- ökning över 1,5 grad behöver ett föregångsland ha utsläpp nära noll . har sagt att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det är en bra ambition.