sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Tanken med nätverk är att ta tillvara den samlade erfarenhet som finns hos medlemmarna själva. Genom att dela erfarenheter och kunskaper kan nätverket bidra till att medlemmarna utvecklas tillsammans och individuellt. Ett nätverk kan t.ex. bestå av personer som är speciali- serade på en viss måltyp, t.ex. familjemål. Vid ingången av fanns följande tre juridiknätverk inom familjerätt som finansierades av : Humanjuridik , Humanjuridik och Humanjuridik Nord. Nätverksträffar hålls normalt en gång per halvår. Många kommuner i landet har små familjerättsenheter med få handläggare. På flera håll i landet har bildats mer eller mindre for- mella nätverk för att skapa möjlighet till erfarenhetsutbyte och even- tuell samordning av kursdagar eller fortbildning. I mindre kommuner behöver man som handläggare stöd av andra, särskilt i ärenden som Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge är sällan förekommande eller när man stöter på problem som behöver ”bollas” med någon som har erfarenhet. FSR kan ibland ge stöd till sådana nätverksträffar genom att underlätta ekonomiskt för nät- verksbyggande, särskilt i mindre kommuner.43 Utbildning i familjemedling, information och samarbete med barnavårdsutredare I kommun har satsat på att vidareutbilda familjerättssekreterarna i familjemedling. All personal har fått gå den ettåriga utbildningen i familjemedling vid . har familje- rätten också haft som rutin att skicka ut information om samarbets- samtal, barngruppsverksamheten Skilda världar, samt annan infor- mation om stöd i samband med en separation. Familjerätten tror att detta har haft en förebyggande effekt så att antalet vårdnadsutred- ningar har hållits nere. Enligt den statistik de har tillgång till har deras vårdnadsutredningar nämligen minskat med omkring 50 pro- cent . Ett annat skäl till minskningen kan enligt familje- rätten vara att snabbupplysningar blivit mer omfattande, vilket inne- bär ett bättre underlag inför den muntliga förberedelsen. På så sätt är en utredning inte alltid behövlig. Familjerätten arbetar också enligt modellen Barnets rättigheter i vårdnadstvister där de har ett nära samarbete med barnavårdsutred- arna. 15.9.5Våra överväganden och förslag i frågor om kunskap och kompetens Ska särskilda behörighetskrav för domare införas? Vår bedömning: Vid handläggning av frågor om vårdnad, boende och umgänge är det viktigt med utbildning och kompetensutveck- ling. Särskilda behörighetskrav för domare att handlägga mål om vårdnad, boende och umgänge bör dock inte införas. 43 Enligt uppgift från FSR. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge även fortsättningsvis vara upp till varje domstol att avgöra hur organisationen närmare ska vara utformad. Det är viktigt att familjerättssekreterare och domare har tillräcklig kompetens. Under vårt arbete har aktörer framfört att ett sätt att höja kompetensen är att införa speciella familjedomare. Vi menar att en sådan specialisering skulle ha flera positiva effekter. En spets- kompetens skulle uppnås och handläggningen av mål och ärenden skulle sannolikt bli mer likriktad och effektiv. finns det omständigheter som talar mot speciella behörighetskrav för domare som handlägger familjemål. Inte minst det faktum att domstolarna är olika stora medför att de organisatoriska förutsättningarna varierar mellan dem. Det finns en klar risk för att ett krav på särskilt ut- sedda domare skulle få begränsat genomslag i praktiken. Erfarenheter från försöken att koncentrera ungdomsmålen till vissa domare talar för det (se avsnitt 15.9.2). Familjemålen är många och det finns en risk att de kan bli påfrestande att hantera. Även det talar för att fördela målen på så många som möjligt. Även om det finns positiva effekter av en ökad specialisering menar vi att det även fortsättnings- vis bör vara upp till varje domstol att avgöra hur organisationen närmare ska vara utformad. De positiva effekter som specialisering av domare kan medföra bör dock tas till vara. Det är också eftersträvans- värt att de domare som hanterar vårdnadsmål har ett intresse för måltypen. Tillgången till kompetensutveckling ser olika ut för domare och familjerättssekreterare Vår bedömning: Det finns ett relativt brett utbildningsutbud för domare. Det behövs dock en satsning på att stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen för familjerättsekreterare. Ett ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan domstolar och familjerätter är också en viktig del i kompetensutvecklingen. Vårt förslag: Regeringen ska ge Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i uppdrag att kartlägga hur behovet av utbild- ningsinsatser för familjerättssekreterare närmare ser ut. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Vi har tittat närmare på de möjligheter till kompetensutveckling som finns och menar att det för domare finns ett förhållandevis brett utbildningsutbud. I avsnitt 11.8.6 har vi dock konstaterat att det finns ett utbildningsbehov om barns rätt att komma till tals. Det är viktigt att kursutbudet hålls uppdaterat och motsvarar det behov av utbildning som finns. Möjligheter till fortbildning bör tas tillvara i så stor utsträckning som möjligt. Det bör också påpekas att domare inte själva behöver besitta all kunskap. Det är t.ex. viktigt att den enskilde domaren uppmärksammar den möjlighet som redan finns att höra barnpsykologisk eller barnpsykiatrisk expertis och att in- hämta skriftligt utlåtande från sådan expertis (jfr prop. 2005/06:99 s. 69). När det gäller familjerättssekreterare finns ett behov av satsning på kompetensutveckling. Hur en bättre och jämnare utbildnings- nivå ska uppnås över landet är en svår fråga eftersom varje enskild kommun har utbildningsansvaret för sina familjerättssekreterare. Hur stort behovet är tycks variera från kommun till kommun. Det är också oklart inom vilka områden behoven är störst. Som ett första steg i en satsning på utbildning för familjerätts- sekreterare föreslår vi att en kartläggning görs av hur behovet av ut- bildningsinsatser närmare ser ut. Kartläggningen bör innefatta en bedömning av inom vilka områden som behovet av utbildning är störst. Vi har vid vår utvärdering identifierat vissa områden där det finns behov av utbildning. Detta gäller t.ex. i fråga om barns rätt att komma till tals och kvalitetshöjande åtgärder i vårdnadsutredning- ar. Detta bör beaktas vid kartläggningen. Efter en sådan kartlägg- ning bör det lämpligen tas fram förslag på hur utbildningen bäst kan bedrivas. Det är viktigt med ett ökat erfarenhetsutbyte mellan domstolar och familjerätter. Ett sådant gränsöverskridande erfarenhetsutbyte bidrar till en större medvetenhet om, och förståelse för, varandras verksamheter. Ett ökat erfarenhetsutbyte kan också leda till en bättre och mer effektiv hantering av olika handläggningsfrågor och andra frågor som aktualiseras i måltypen. Vårt förslag: Våra författningsförslag som gäller informations- samtal med föräldrar i konflikt om barn föreslås träda i kraft som regeringen bestämmer. I övrigt föreslås våra författningsförslag träda i kraft . Innan informationssamtalen kan komma igång krävs det att reger- ingen, eller den myndighet som regeringen bestämt, har fastställt innehållet i samtalen och samtalsintygets utformning och närmare innehåll. Det bör finnas tid för att ta fram sådana föreskrifter efter att bemyndigandet har trätt i kraft. Innan informationssamtalen kan komma igång krävs sannolikt också vissa förberedelser vid familje- rätterna. Det kan vidare vara lämpligt att bestämmelsen om kommu- nernas skyldighet att hålla informationssamtal träder i kraft än hindret för domstolsprövning. Enligt vår mening bör det överlåtas på regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdande gällande respektive förslag som rör informationssamtal. I övriga delar föreslår vi att författningsförslagen träder i kraft . Förslagen syftar framför allt till att stärka barnets ställning och rättigheter. Mot den bakgrunden bör våra föreslagna lagändringar tillämpas fullt ut i pågående mål och ärenden från och med dagen för ikraftträdandet. Några övergångsbestämmelser bör alltså inte meddelas. 17 Konsekvenser av våra förslag I detta kapitel redovisar vi vår bedömning av konsekvenserna av våra överväganden. Enligt direktiven ska vi redovisa vilka konsekven- ser de förslag som lämnas får för barn, både på kort och på lång sikt. Vi ska också redovisa vilka konsekvenser de förslag som läm- nas kan få för jämställdheten mellan kvinnor och män samt beakta det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Av direktiven framgår vidare att utredningen ska be- döma förslagens ekonomiska konsekvenser för det allmänna. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar, ska vi föreslå hur dessa ska finansieras. Enligt direktiven ska vi också bedöma förslagens inverkan på det kommunala självstyret. Utöver de konsekvenser som direktiven uttryckligen anger följer av 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) att vi även ska bedöma samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt av våra förslag samt eventuella konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags och för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. Vår bedömning: Våra förslag stärker både barnperspektivet och barnrättsperspektivet i frågor om vårdnad, boende och umgänge bl.a. genom att • färre konflikter om barn kommer att avgöras i domstol, Konsekvenser av våra förslag •ökat fokus läggs på barnet, •rätten att komma till tals och rätten till information förstärks och tydliggörs, och •ökad trygghet skapas för barn. I vårt arbete har vi genomgående beaktat de rättigheter som barn tillerkänns i bl.a. , och Euro- peiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Principen om barnets bästa har varit vägledande i alla delar av arbetet. Som kommer att framgå bedömer vi att våra förslag i de olika delar som ingått i uppdraget kommer att stärka både barnperspek- tivet och barnrättsperspektivet i frågor om vårdnad, boende och umgänge. 17.2.2Färre konflikter om barn kommer att avgöras i domstol Utdragna konflikter mellan föräldrar påverkar barn negativt. För- äldrars konflikter kan utgöra en riskfaktor för barnets känslomässiga och sociala utveckling. innebär en tvist i domstol en långvarig känslomässig påfrestning för barn och föräldrar. För barnets skull är det därför viktigt att konflikter så långt möjligt kan hante- ras på ett bra sätt, eller i bästa fall undvikas. Det är också viktigt att både barn och föräldrar i ett tidigt skede kan erbjudas stöd och hjälp i frågor som kan påverka barnets situation och vardag. Vi föreslår att ett deltagande i ett informationssamtal som huvud- regel ska vara en processförutsättning för en prövning av ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Samtalen har ett tydligt barnfokus; att föräldrarna ska hitta en lösning som är bäst för barnet. Vid samtalen ska föräldrar efter behov erbjudas eller vägledas till olika slags stöd och hjälp. Vi bedömer att förslaget kommer att bidra till att konflikter mellan föräldrar minskar och att färre tvister av- görs i domstol (se mer om detta i avsnitt 17.4.2). Förutsättningarna för att på ett tidigt stadium hitta den bästa lösningen för barnet kom- mer att öka. Enligt vår bedömning kan förslaget bidra till bättre förut- sättningar för psykiskt och fysiskt välmående för de barn vars för- Konsekvenser av våra förslag äldrar är eller har varit oense i frågor som rör vårdnad, boende eller umgänge. Motsvarande gäller för föräldrars mående. 17.2.3Ökat fokus på barnet En konsekvens av våra förslag är en ytterligare fokusförskjutning från föräldrar och deras behov och konflikter till barns rättigheter och barns behov. Genom ett tillägg i 6 kap. 2 a § (FB) tydliggörs att principen om barnets bästa ska vara avgörande inte enbart för beslut utan också för samtliga frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Vi föreslår även att det i lag ska föreskrivas att för- äldrarnas förmåga att sätta barnets behov före den egna konflikten ska vara en av de omständigheter som ska beaktas särskilt vid bedöm- ningen av vad som är bäst för barnet. Enligt gällande rätt ska domstolen vid bedömningen av om vård- naden ska vara gemensam eller om en av föräldrarna ska ha ensam vårdnad fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. Vi har kommit fram till att bestämmelsen kan vara konfliktdrivande, vilket har negativa konsekvenser för barn. Enligt vårt förslag ska därför rätten vid bedömningen av vårdnads- frågan i stället fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att ta ett gemensamt ansvar i frågor som rör barnet. Avsikten är att fokus flyttas från föräldrarna och deras konflikt till hur föräldrarnas ageran- de påverkar barnet. Ett annat av våra förslag där fokus flyttas från föräldrar till barn är förslaget om att rätten ska få besluta om gemen- sam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig det. 17.2.4Tydliggörande av rätten att komma till tals och rätten till information Centrala delar av barnrättsperspektivet är barns rätt att komma till tals och barns rätt till information. Genom våra förslag tydliggörs barns rättigheter enligt i dessa delar. Vi förslår en ny bestämmelse av vilken det framgår att barnet ska få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter eller sin inställning i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Det innebär att förutsättningarna för barn att komma till tals blir bättre än . Utöver att barns rätt till information tydliggörs, markeras Konsekvenser av våra förslag barnets rätt att fritt uttrycka sina åsikter. Det valda uttryckssättet signalerar att rätten att komma till tals är en rättighet och inte en skyldighet. I de fall barnet inte framför sina synpunkter ska barnets inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Detta stärker framför allt yngre barns rätt att komma till tals. Vi föreslår att samtal, som huvdregel, ska hållas med barnet inom ramen för socialnämndens arbete med snabbupplysningar och ut- redningar om vårdnad, boende och umgänge. Även detta ger barn, särskilt yngre barn, bättre förutsättningar för att komma till tals. I sin tur leder det till bättre möjligheter för domstolar att kunna be- akta barns åsikter vid beslutsfattandet. Kravet på att utredaren ska försöka klarlägga barnets inställning tas bort. Därmed blir barns möj- ligheter att fritt uttrycka sina åsikter större. Vidare minskar risken för att barn upplever att de utsätts för press att ange en viss inställ- ning. Förslaget om att en utredare som utgångspunkt ska redovisa barnets åsikter eller inställning för rätten innebär att utrymmet för att beakta barns åsikter blir större för domstolar. Vi föreslår också att barns åsikter, i stället för vilja, ska beaktas vid bedömningen av barnets bästa. På så sätt markeras vikten av att barns åsikter ska beaktas även om barnet inte har uttryckt någon bestämd vilja i en fråga. För att säkerställa barns rätt att komma till tals föreslår vi att barnet – i en fråga om vårdnad, boende eller umgänge – ska ha rätt att uttrycka sina åsikter eller sin inställning vid samtal med företrä- dare för socialnämnden utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Vi föreslår en motsvarande reg- lering för medlare vid medling enligt 6 kap. 18 a § FB. Samtliga dessa förslag stärker barns rätt till delaktighet i frågor som rör vårdnad, boende eller umgänge. Detsamma gäller vårt förslag om att regeringen bör ge Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd (MFoF) i uppdrag att ta fram en vägledning för hur upp- följningsskyldigheten enligt 5 kap. 1 § åttonde strecksatsen social- tjänstlagen (2001:453) ska fullgöras. Konsekvenser av våra förslag 17.2.5Ökad trygghet för barn Flera av våra förslag kan bidra till en ökad trygghet för barn. Det gäller bl.a. våra olika förslag när barn och föräldrar har skyddade person- uppgifter. Genom vårt förslag till kompletterande forumregler blir det i många fall möjligt med en prövning i domstol på annan ort än den där ett barn med skyddade personuppgifter har sin hemvist. På så sätt behöver valet av domstol inte avslöja var barnet befinner sig. Vi föreslår också att MFoF respektive ska få i upp- drag att ta fram ytterligare vägledning för hanteringen av mål där det förekommer skyddade personuppgifter. Med denna typ av väg- ledning minskar risken för att skyddade personuppgifter av misstag röjs. Härigenom ökar tryggheten för ett barn med skyddade person- uppgifter. Ett annat av våra förslag som kan bidra till en ökad trygghet för barn är införandet av möjligheten att föra över vårdnaden till en tillfällig vårdnadshavare. Den nya regleringen är primärt avsedd att tillämpas när en vårdnadshavare uppsåtligen har dödat den andra vårdnadshavaren. Genom förslaget ökar förutsättningarna att snabbt ge barnet en ny vårdnadshavare när det finns behov av det och en sådan lösning är förenlig med barnets bästa. 17.2.6Andra förslag med konsekvenser för barn Genom förslaget om att tiden för en utredning om vårdnad, boende eller umgänge som huvudregel inte får sättas längre än fyra måna- der skapas förutsättningar för en snabbare handläggning i domstol. Detta är positivt för både barn och föräldrar. Vi föreslår att det i lag ställs upp krav på att en medlare ska ha relevant utbildning och yrkeserfarenhet och vara lämplig för upp- draget. I förlängningen kan det bidra till fler lyckade medlingsupp- drag. Även övriga förslag som syftar till att höja kompetensen hos dem som arbetar med frågor om vårdnad, boende eller umgänge har positiva konsekvenser för både barn och föräldrar genom att kvali- teten i arbetet höjs. Konsekvenser av våra förslag Vår bedömning: Förslagen om införande av informationssamtal och att rätten vid bedömningen av vårdnadsfrågan ska fästa av- seende särskilt vid föräldrarnas förmåga att ta ett gemensamt an- svar i frågor som rör barnet kan bidra till ett mer jämställt för- äldraskap. Våra förslag beträffande barn och föräldrar med skyddade personuppgifter är förenliga med och ligger i linje med det jäm- ställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Förslaget om att införa informationssamtal skapar förutsättningar för ett bättre samarbete mellan barnets båda föräldrar. Även för- slaget om att rätten vid bedömningen av vårdnadsfrågan ska fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att ta ett gemensamt an- svar i frågor som rör barnet bör ha en sådan effekt. Detsamma bör gälla förslaget om föräldrarnas förmåga att sätta barnets behov före den egna konflikten. bör detta enligt vår bedömning öka delaktigheten för båda föräldrarna i ansvaret för och omsorgen om barnet. På så sätt ökar jämställdheten mellan föräldrar. Våra förslag om kompletterande forumregler för mål där det före- kommer skyddade personuppgifter och om att ytterligare vägled- ning för handläggningen av sådana mål ska tas fram kan ha brotts- preventiva effekter. Förslagen är förenliga med och i linje med det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vår bedömning: Våra förslag syftar till att stärka barnperspek- tivet och barnrättsperspektivet och till att minska konflikter om barn. Förverkligandet av dessa syften kan bl.a. leda till bättre fram- tidsutsikter för barn när det gäller hälsa, personlig utveckling, utbildning och yrkesliv. Även föräldrars levnadsförhållanden kan Konsekvenser av våra förslag kan detta inverka gynnsamt på samhällseko- nomin i stort. Genom våra förslag stärks både barnperspektivet och barnrätts- perspektivet. Att barn får sina rättigheter tillgodosedda har generellt en positiv inverkan på samhällsekonomin bl.a. genom att barns be- hov av insatser eller andra åtgärder kan tillgodoses i ett tidigt skede. En målsättning med förslaget om att införa informationssamtal är att barn och föräldrar ska skonas från den långvariga känslomässiga påfrestning som en tvist i domstol innebär. När det finns behov ska barn och föräldrar vid samtalen erbjudas olika hjälp- och stödinsatser. I förlängningen kan därför vårt förslag om infor- mationssamtal bidra till att såväl barn som föräldrar i konflikt mår både psykiskt och fysiskt bättre. Detta kan i sin tur ge bättre förut- sättningar för hälsa, personlig utveckling, utbildning och yrkesliv. I förlängningen kan alltså våra förslag även ha gynnsamma effekter på samhällsekonomin i stort. 17.4.2Närmare om de ekonomiska konsekvenserna av förslaget om informationssamtal Vi föreslår att domstolen inte ska få pröva ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge om inte i vart fall den förälder som framställer yrkandet har deltagit i ett informations- samtal. Enligt förslaget är det kommunerna som ska se till att sådana samtal kan hållas. Om vårt förslag genomförs kommer socialnämn- derna att tillföras en ny uppgift. Förslaget kommer sannolikt att leda till färre tvister i domstol om vårdnad, boende eller umgänge och i vart fall till minskade kostnader för domstolarna.1 Eftersom antalet familjemål blir färre kommer även socialnämndernas arbete med olika moment i tvister som handläggs i domstolarna att minska. Det är svårt att bedöma hur stort genomslag vårt förslag om in- formationssamtal kommer att få. Dessutom saknas det i flera av- seenden statistiska uppgifter som specifikt rör mål med yrkanden 1 handlägger endast i liten utsträckning familjemål. Vi har därför avgrän- sat våra beräkningar till de ekonomiska konsekvenserna för tingsrätterna och hovrätterna. Konsekvenser av våra förslag om vårdnad, boende eller umgänge och kostnaden för att handlägga dessa. Som kommer att framgå får vi därför göra några antaganden, både när det gäller hur det förhåller sig och om det framtida utfallet av förslaget. Detta medför att våra beräkningar får ses som grova uppskattningar. Framtiden får utvisa det närmare resultatet. I beräkningarna utgår vi, både när det gäller antalet mål och ären- den och kostnader, från uppgifter för . Hur många mål med tvistiga yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge kommer in till domstolarna ? Antalet mål i tingsrätt med ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge är utgångspunkten för våra fortsatta beräkningar. Vi utgår här från statistik från avseende mål med mål- koderna 1216 Vårdnad, 1217 Äktenskapsskillnad och 1299 Övriga familjemål2. Antalet inkomna mål med målkoden Vårdnad uppgår till 6 185. Eftersom deltagande i ett informationssamtal är en processförut- sättning endast för tvister mellan föräldrar ska de vårdnadsmål där socialnämnden är part, vilka uppgår till 2 019, exkluderas. Därmed kvarstår 4 166 mål. Antalet mål med målkoden Övriga familjemål uppgår till 1 564 mål.3 Totalt uppgår antalet mål med målkoden Äktenskapsskillnad till 8 944. Det saknas statistiska uppgifter om hur många av dessa mål som innehåller ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller um- gänge. Vi får därför utgå från den befintliga statistiken och göra ett antagande utifrån denna. Enligt vår uppfattning är ett rimligt anta- gande att av dessa mål innehåller ett sådant yrkande. I beräkningarna utgår vi därmed från att 1 789 äktenskapsskillnads- mål innehåller ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. 2Här ingår mål om barns boende eller umgänge med barn. 3Även socialnämnden kan föra talan om umgänge mellan barnet och någon annan. Det är dock inte vanligt förekommande. Vi har därför i detta avseende avstått från att begära in sär- skilt bearbetad statistik från . Konsekvenser av våra förslag Sammantaget innebär detta att vi utgår från att det till tings- rätterna kommer in 7 519 mål med ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Det saknas statistiska uppgifter över antalet tvistemål i hovrätterna utifrån vad saken gäller.