sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Betyget F kan därför betyda att eleven ligger väldigt långt ifrån eller väldigt nära att nå kunskapskraven för godkänt betyg. Några kunskapskrav som mot- svarar en nivå under godkänd nivå finns inte. I de fall en elev får betyget F blir därför betyget inte en tydlig information om hur eleven ligger till i förhållande till kunskapskraven och inte heller visar betyget på vilken kunskapsutveckling som eleven pre- sterat. Flera huvudmän har påtalat att det är svårt för lärare att försöka stimulera eleverna till framsteg som sedan skjuts i sank när betyg ska utdelas. Betyget uppfattas bidra till att sänka elevernas höga ambitionsnivå och motivation som det inte heller visar den stora utveckling många elever gjort. Det är några huvud- män som därför föreslår skriftliga omdömen i stället för betyg eller att det tas fram fler betyg under godkändnivån. Ett annat förslag som kommer upp i huvudmannakontakterna är att eleverna inte ska få något betyg när eleven är helt nyanländ och inte har en rimlig chans att få ett godkänt betyg. Det finns även kommunala och fristående skolor som redan använder sig av ett system med omdömen som ett komplement till underkända betyg, dvs. inte bara i slutbetyget i årskurs 9. Flertalet huvudmän framför att eleverna visar stort engagemang och lägger ner mycket tid för att hinna ikapp jämnåriga elever men att deras insats ändå resulterar i underkända betyg. Fokus bör i stället vara att visa på vad eleverna lärt sig och hur mycket de har utvecklats. Det skulle i sin tur leda till ökad motivation och förståelse och minska uppfattningen att se betyget F som ett skolmisslyckande. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Eleverna får dock information om sin kunskapsutveckling i för- hållande till kunskapskraven varje termin vid utvecklingssamtalet. I de årskurser där betyg inte sätts har också varje elev en gång per läsår fått en skriftlig individuell utvecklingsplan som ger informa- tion om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskaps- kraven. Nyanlända elever, som per definition börjar sin skolgång efter ordinarie skolstart, har dock inte hunnit få lika mycket infor- mation om sin kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven enligt den svenska läroplanen som övriga elever. Särskilt inte de elever som påbörjar sin skolgång under de år då betyg sätts. Därför uppfattar utredningen att betyget F inte ger den elev som påbörjat sin skolgång i efter ordinarie skolstart tydlig eller tillräcklig information om elevens kunskapsutveckling i ämnet. Inte heller uppfattar utredningen att det är tillräckligt att eleven får muntlig information om kunskapsutvecklingen vid utvecklingssamtalet. Utredningen bedömer därför att det finns skäl för att en ny- anländ elev, enligt skollagens definition, bör få en annan skriftlig information om sin kunskapsutveckling om inte elevens kunskaper motsvarar nivån för ett godkänt betyg, dvs. när eleven får termins- betyget F. Dessa skäl gör sig gällande för nyanlända elever i alla obli- gatoriska skolformer och årskurser där betyg sätts dvs. årskurs 6–9 i , årskurs 6 i sameskolan och 7–10 i specialskolan. I grundsärskolan sätts inte betyg om en elev inte når kraven för betyget E (se 11 kap. 20 § andra stycket skollagen). En sådan skriftlig information kan också bidra till en lyckad övergång mellan eller inom en skolform för den enskilde eleven om informationen förs över till mottagande skola. Detta kan leda till ökad kontinuitet för elever som flyttar (se även avsnitt 7.6.1). Flera studier har visat att lärares arbetsbelast- ning har ökat och att lärares arbetstid i ökad utsträckning ägnas åt administration och dokumentation. Många lärare anser numera att de inte hinner lägga tillräckligt mycket tid på sitt kärn- uppdrag, nämligen att undervisa. Lärarnas arbetsuppgifter har ökat bl.a. när det gäller kraven att skriftligt dokumentera elevernas behov av kommande insatser och kunskapsutveckling. Elevernas utveckling mot kunskapskraven en ändrades bestämmelserna om skriftliga individuella utvecklings- planer och bestämmelserna om särskilt stöd och åtgärdsprogram . De skäl som bl.a. angavs för att ta bort skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 6–9, nämligen att betygen ger tillräcklig information om elevens kunskapsutveckling, bedömer utredningen inte vara tillräckliga för elevgruppen nyanlända elever som saknar många godkända betyg. Det ligger därför nära till hands att föreslå att det för nyanlända elever ska upprättas en skriftlig individuell utvecklingsplan även i de årskurser som betyg ges om den nyanlända eleven inte uppnår godkända kunskaper. Mot bakgrund av den ökade administration som lärarna haft bedömer utredningen dock att ett sådant förslag inte står i rimlig proportion till den nytta förslaget medför. Utredningen finner i stället att, i likhet med bestämmelserna om ett icke godkänt betyg i ett avslutat ämne, en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i ämnet bör ges. En bedömning av elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven ska vidare alltid redovisas muntligt vid utveck- lingssamtalet varför utredningen gör bedömningen att förslaget bör innebära att arbetsbördan för läraren inte ökar på större sätt än att läraren också måste skriva ner bedömningen. En sådan ökning av arbetsbördan anser utredningen står i rimlig proportion till nyttan av förslaget. 6.6.2Ett nationellt bedömningsstöd för kunskapsutveckling som ligger under de krav som motsvarar godkänt betyg Förslag: ska ges i uppdrag att ta fram ett generellt bedömningsstöd avseende sådan kunskapsutveckling som ligger under kraven som motsvarar godkänt betyg med särskild inrikt- ning på nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna och i gymnasieskolans introduktionsprogram. ska även få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i engelska på nybörjarnivå för årskurs 7–9 i och gym- nasieskolans introduktionsprogram. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Skälen för utredningens förslag Som nämnts i avsnitt 5.4.2 är nyanlända elever som regel nybörjare i det svenska språket och många elever är också nybörjare i ett eller flera ämnen. Eleverna har därför inledningsvis mycket svårt att nå de krav som minst ska uppnås. Vissa elever kan ligga långt ifrån dessa krav. Det finns inga nationell styrdokument till stöd för lärare hur de ska göra bedömningen av elevernas kunskaper när de ligger under den nivå som motsvarar godkänt. Kursplan och kunskapskrav ger dessutom lite stöd till läraren om hur undervisningen ska planeras och hur kunskaperna ska bedömas när en elev är nybörjare i såväl svenska språket som i ett ämne. Det innebär att varje lärare själv måste anpassa gällande kursplan och kunskapskrav för exempelvis årskurs 7–9 för att kunna ge adekvat undervisning och göra en korrekt bedömning av elevens kunskaper. Dessa svårigheter gäller självklart även årskurs 1–6. Signaler kommer från huvudmännen om att skolor och lärare skapar sina egna matriser för att bedöma elevers kunskaper som ligger under den nivå som krävs för godkänt. I de olika digitala systemen som huvudmännen använder sig av kan också olika matriser eller bedömningsdokument ingå. Nyanlända elever som t.ex. går i årskurs 7–9 ska få sin under- visning enligt kursplanen i de olika ämnena för årskurs 7–9 och det finns inga möjligheter för läraren eller skolan att göra avsteg från det. Det har dock framkommit i utredningens kontakter att elever i t.ex. årskurs 7–9 har fått undervisning enligt kursplanen för års- kurs 1–3. Utredningen anser därför att det är uppenbart att det finns ett behov av nationellt stöd för att upprätthålla en likvärdig utbild- ning för dessa elever. Det ställs höga krav på läraren som ska undervisa nyanlända elever, både i kunskap och i erfarenhet. Utredningen kan också konstatera att det synes särskilt utmanande för lärare att undervisa nyanlända elever i den ordinarie klassen. Utifrån den lärarbrist som finns kan det finnas obehöriga lärare i undervisningen. Det finns även många nyutbildade lärare som har ett större behov av stöd i under- visningen av nyanlända elever. I utredningens kontakter har huvud- männen lyft att ett bedömningsstöd skulle vara till stor hjälp, i syn- nerhet till dessa lärare. Utredningen har föreslagit att eleverna i stället för terminsbety- get F ska få ett skriftligt omdöme. När lärarna ska sätta ett skriftligt Elevernas utveckling mot kunskapskraven omdöme i stället för betyget F bör det finnas ett nationellt stöd för hur bedömningen ska göras för att ökad likvärdighet ska uppnås. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att ta fram ett generellt bedömningsstöd för elevers kunskaper som ligger under kraven som motsvarar godkänt betyg med särskilt inriktning på ny- anlända elever i de obligatariska skolformerna och gymnasieskolans introduktionsprogram. Ett generellt bedömningsstöd bör inte vara ämnesspecifikt utan det bör i stället vara utformat på en övergri- pande nivå. I stödet bör dock flera elevexempel ingå. Stödmaterial i engelska för nybörjare Många huvudmän vittar om att nyanlända elever i i allt större utsträckning inte har några eller mycket bristfälliga kunskaper i engelska språket. Flertalet av de kommuner som utredningen haft kontakt med har startat nybörjargrupper i engelska i de högre års- kurserna. Det signaleras att det inte alltid är rimligt att dessa elever går in i ordinarie undervisning eftersom eleven behöver en positiv introduktion till språket som stärker elevens motivation. Som be- skrivits ovan ska elever som går i årskurs 7–9 få undervisning enligt kursplanen för årskurs 7–9 och det finns inga möjligheter för läraren att göra avsteg från det. Kursplanen i engelska för årskurs 7–9 är dock inte anpassad för elever som befinner sig på nybörjarnivå i språket. Det blir därför upp till varje lärare att anpassa kursplanen efter elev- ernas nivå. Enligt utredningens uppfattning riskerar detta elevernas rätt till en likvärdig utbildning och gör att lärarnas arbetsbörda ökar. Det finns därför skäl för att upprätta ett nationellt stödmaterial hur undervisningen i engelska i årskurs 7–9 i kan utformas för de elever som befinner sig på en nybörjarnivå. Dessa skäl gör sig även gällande på gymnasieskolans introduktionsprogram. Utred- ningen föreslår därför att bör ges i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i engelska på nybörjarnivå för årskurs 7–9 i grund- skolan och gymnasieskolans introduktionsprogram. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Ämnet svenska som andraspråk introducerades i gymnasie- skolan och den kommunala vuxenutbildningen och blev 1995 ett eget ämne även i den obligatoriska skolan. Bestämmelser om svenska som andraspråk för såväl de obligatoriska skolformerna, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan som vuxenutbildningen finns i skol- lagen. För de obligatoriska skolformerna anges att undervisningen ska omfatta svenska eller svenska som andraspråk (10 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § och 13 kap. 4 § skollagen). Av timplanerna framgår att undervisningstiden ska vara samma antal timmar för svenska och svenska som andraspråk (t.ex. bilaga 1 till skollagen). I skol- lagen regleras också behörigheten för de nationella programmen i gymnasieskolan. För behörighet krävs godkända betyg i bl.a. svenska, engelska och matematik. Godkänt betyg i svenska som andraspråk ska likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna (16 kap. 33 § skollagen). I skolförordningen anges att undervisningen i svenska som andra- språk ska, om det behövs, anordnas för elever som har ett annat språk än svenska som modersmål, elever som har svenska som modersmål och som har tagits in från skolor i utlandet, och invandrarelever som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en vårdnads- havare. Rektorn beslutar om undervisning i svenska som andraspråk för en elev (5 kap. 14 § skolförordningen). Det anges vidare att under- visning i svenska som andraspråk ersätter undervisning i svenska. Svenska som andraspråk får därutöver anordnas som språkval i och specialskolan, som elevens val, eller inom ramen för skolans val (5 kap. 15 § skolförordningen). Enligt läroplanen för ska varje elev genom rika möjlig- heter att samtala, läsa och skriva få utveckla sin språkliga förmåga. Det anges också att skolan ansvarar för att varje elev efter genom- gången grundskola kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt. Vidare anges att skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt (förordning Elevernas utveckling mot kunskapskraven [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Motsvarande formulering finns i övriga läro- planer för de obligatoriska skolformerna. Kursplanerna i svenska och svenska som andraspråk I och grundsärskolan har varje ämne sin kursplan. I specialskolan och i sameskolan gäller huvudsakligen kursplaner med vissa undantag. Omkring en femtedel av timmarna i , av , är avsatta för svenska eller svenska som andra- språk. En stor del av läroplanens breda kunskapsbegrepp kommer till uttryck inom dessa ämnen. Svenska som andraspråk har samma ställning som svenska, vilket har medfört att kursplanerna är mycket lika. Kursplanerna i de båda ämnena har till stora delar samma syften och mål. Hur undervisningen utformas och vilken tyngdpunkt olika delar av det centrala innehållet får kan, beroende på målgruppen, se olika ut i de olika ämnena. Svenska som andraspråk syftar till att ge eleverna kunskaper i och om det svenska språket. I båda svenskämnena är betydelsen av att eleverna får vara språkligt aktiva framlyft, men det som främst skiljer de båda ämnena åt är att det i kursplanen för svenska som andraspråk betonas att undervisningen ska ge eleverna rika möjlig- heter att kommunicera på svenska utifrån sin kunskapsnivå, utan att ställa för tidiga krav på språklig korrekthet. I kursplanen för svenska som andraspråk finns också ett något starkare fokus på språkets form och ordbildning än i kursplanen för svenska. Kursplanerna i svenska och svenska som andraspråk anger fem förmågor som eleverna ska ges förutsättningar att utveckla genom undervisningen. I kursplanen i svenska som andraspråk finns dess- utom en sjätte förmåga angiven: att välja och använda språkliga strate- gier. I kommentarsmaterial till kursplanen i svenska som andraspråk anges att elever med annat modersmål behöver särskild undervisning i hur de på ett medvetet sätt själva kan välja att an- gripa olika språkliga situationer för att förstå eller bli förstådda. Det mesta av det centrala innehållet är gemensamt för de båda svenskämnena. Kursplanen i svenska som andraspråk har dock, förutom ett större fokus på språkets form och uppbyggnad, också Elevernas utveckling mot kunskapskraven ett fokus på att undervisningen ska behandla hur eleverna kan rela- tera till sitt modersmål när de lär sig svenska. Kursplanen i svenska har i stället bl.a. ett fokus på de nordiska grannspråken och språk- historia i det centrala innehållet. Kunskapskraven är anpassade efter dessa skillnader i långsiktiga mål och centralt innehåll. Eftersom elever som har läst svenska som andraspråk ska ha samma möjligheter att klara sig i gymnasieskolan som de elever som har läst svenska ska nivån på kunskapskraven vara likvärdig i års- kurs 9. Av kommentarsmaterial till kursplanen i svenska som andraspråk framgår dessutom att en elev som deltagit i under- visningen i svenska som andraspåk ska ha fått möjligheter att utveckla sitt svenska språk så långt att hen kan välja att läsa svenska i gymnasieskolan. 6.7.2Nyanlända och svenska som andraspråk Över 100 000 elever läser svenska som andraspråk men få når godkända betyg Antalet elever som har undervisning i svenska som andraspråk har ökat kraftigt . Av tabell 6.1 framgår att andelen elever som deltog i undervisningen /17 var . Pojkar deltar i större uträckning än flickor. Av samtliga elever i kommu- nala skolor läser svenska som andraspråk och i skolor med enskilda huvudmän läser svenska som andraspråk. Andelen varierar dock mellan de fristående skolornas inriktningar. I konfessionella fristående skolor är det betydligt fler elever som går i svenska som andraspråk.13 13 (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Tabell 6.1 Elever med undervisning i svenska som andraspråk (sva) Läsåren 2012/13–2016/17 Andel (%) av samtliga elever Källa: statistik i tabeller. Av statistik framgår att andelen elever som uppnått kunskapskraven i svenska som andraspråk i årskurs 9, har minskat stadigt då det var av eleverna som fick ett godkänt betyg. har andelen elever som uppnått kun- skapskraven i svenska som andraspråk sjunkit till 64 procent.14 I övriga ämnen i ligger andelen godkända elever på eller över, (se mer i tabell 3.6). När det gäller andel god- kända nyanlända elever i ämnet, årskurs 9 /16, framgår i tabell 6.2 att det endast var av de nyinvandrade eleverna som fick ett godkänt betyg och av eleverna med okänd bakgrund. 14 Hämtat från databas , graf ”Andel som uppnått kunskapskraven per ämne årskurs 9, ”. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Tabell 6.2 Ämnesbetyg och betygspoäng i SVA för nyinvandrade, elever med utländsk bakgrund och okänd bakgrund Ämnet svenska som andraspråk (sva) Andel (%) elever som erhållit visst betyg eller saknar underlag i ämnet När det gäller resultaten på nationella prov i svenska respektive svenska som andraspråk framgår också av statistik för årskurs 6 och 9 att det föreligger stora skillnader. I årskurs 9 är det som uppnår ett samlat provbetyg (A–E) i svenska. I svenska som andraspråk är det som uppnår ett samlat provbetyg (A–E). Ämnet svenska som andraspråk är riktat till elever som har behov av det. Det gäller elever som har ett annat modersmål än svenska, elever som har svenska som modersmål och som har tagits in från skolor i utlandet eller elever som har invandrat till och som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en vårdnadshavare. De nyanlända eleverna ingår i det första ledet men målgruppen för svenska som andraspråk är mycket bredare och mer heterogen målgrupp än de nyanlända eleverna. Ämnet ska med andra ord fungera både för elever helt utan svenskkunskaper, men även för elever som är födda i som är tvåspråkiga. En nyanländ elev behöver koncentrera sig på det nya språkets bas och uppbyggnad vilket en elev som har språket som modersmål eller ändå behärskar språket väl inte har samma behov av. 15Som erhållit betyg eller saknar underlag i ämnet. /15 angavs i tabellen ej (-) utan siffra för andel underlag saknas. 17Begreppet okänd bakgrund infördes först vid /16. Uppgifter om läsår 2014/15 och tidigare läsåret saknas därför för denna grupp elever. Elevernas utveckling mot kunskapskraven som andraspråk ska vara likvärdigt med svenska har dock medfört att skillnaden mellan ämnenas kursplaner är liten, framför allt inom den obligatoriska skolan. Detta medför att nyanlända elever som är nybörjare i svenska av naturliga skäl ofta har små möjligheter att snabbt nå godkänt resul- tat i ett ämne som håller likvärdig nivå med svenska. Många elever når därför inte upp till kunskapskravet för betyget E, trots ambitiösa ansträngningar och stora framsteg utifrån sina ut- gångslägen. bedömningsstöd för nyanlända elevers språkutveckling, Bygga svenska Materialet publicerades och utgör ett stöd för lärare att obser- vera nyanlända elevers språkutveckling – från nybörjarnivå till avan- cerad nivå. Materialet innehåller en bedömningsmodell med ålders- relaterade beskrivningar av elevens språkliga utveckling i fem steg. Varje steg omfattar en beskrivning av typiska drag för språkutveck- lingen på respektive steg, samt observationspunkter som läraren kan använda för att systematiskt följa elevens framsteg. Till varje steg finns också exempel på hur lärare kan stödja elevernas vidare ut- veckling. Bygga svenska vänder sig till alla lärare som undervisar nyanlända elever i och på gymnasieskolans introduktionsprogram. Materialet finns för årskurserna 1–3, 4–6 och 7–9 samt gymnasie- skolans introduktionsprogram.18 Enligt är det önskvärt att det är en lärare med ut- bildning i svenska som andraspråk som bedömer språkutvecklingen hos nyanlända elever. Övriga lärare behöver dock, enligt , också känna till vad som kännetecknar utvecklingen av ett andra- språk för att kunna stödja nyanlända elevers språkutveckling i det egna ämnet. Materialet är uppbyggt i fem steg. Steg 1 till 3 beskriver en grundläggande nivå i utvecklingen av ett andraspråk. Steg 4 och 5 är ett stöd för lärare och elever att uppmärksamma vad som är särskilt utmanande för att utveckla ett mer avancerat andraspråk. 18 (2017). Bygga svenska – ett bedömningsstöd för nyanlända elevers språkut- veckling. Elevernas utveckling mot kunskapskraven stegen är således inte kopplade till något enskilt skolämne eller några kunskapskrav. Beskrivningarna av de fem stegen motsvarar inte de olika kunskapskraven i ämnena svenska som andraspråk eller svenska. Materialet är i stället ett stöd för att hjälpa en elev att se sina fram- steg redan som helt ny i språket. Eftersom det tar olika hur för nyanlända elever att utveckla ett tillräckligt avancerat andraspråk för att kunna delta själv- ständigt i den ordinarie undervisningen kan lärare, enligt Skol- verket, även använda materialet för att bedöma språkutvecklingen hos elever som har ett annat modersmål än svenska och som inte definieras som nyanlända enligt skollagen, men som ändå behöver stöttning och återkoppling i sin andraspråksutveckling. Då är det framför allt steg 4 och steg 5 i bedömningsmodellen som kan vara aktuella för de elever som har bott länge i landet. De här eleverna har i de flesta fall utvecklat ett väl fungerande språk med flyt och grammatisk korrekthet, men de kan fortfarande behöva stöttning för att utveckla, fördjupa och bredda sin svenska.19 Fortbildningsinsatser i svenska som andra språk Regeringen genomför flera satsningar för att öka andelen behöriga lärare, exempelvis pågår omfattande satsningar inom Lärarlyftet. trädde också förordningen (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare i kraft. Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för fortbildning av lärare som syftar till att bl.a. ge dem behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk eller kun- skaper inom ämnet svenska som andraspråk. Utbildningen ska ges i form av kurser inom ramen för Lärarlyftet. Därutöver erbjuder en introduktionskurs i svenska som andraspråk som bl.a. syftar till att öka lärarens kompetens i svenska som andraspråk och utveckla undervisningen för att stärka flerspråkiga och nyanlända elever. Kursen står öppen för alla lärare, oavsett vilket ämne läraren undervisar i. 19 (2017). Bygga svenska – ett bedömningsstöd för nyanlända elevers språkutveckling. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Det behövs ytterligare fortbildningsinsatser i svenska som andraspråk I utredningens huvudmannakontakter har det framkommit att det finns ett stort behov av att fler lärare blir behöriga i svenska som andraspråk, men också att redan behöriga lärare får möjlighet till fortbildning. Det som efterfrågas är distansutbildningar på halv- eller kvartsfart. Nästan samtliga kontakter uppger att det är en stor brist på behöriga lärare i svenska som andraspråk. Det har också påpekats att det finns lärare som har behörighet i svenska som andraspråk, men som aldrig undervisat i ämnet eller haft ämnet i sin utbildning. fick t.ex. lärare med behörighet i svenska i årskurs 1–3 även behörighet i svenska som andraspråk i nämnda årskurser, trots att ämnet inte ingått i lärarens utbildning.