sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Dessutom innebär för- slaget om en ytterligare möjlighet till föräldrapenning, i samband med barns födelse och vid adoption, att fler situationer omfattas av rätten till föräldrapenning. Detta kan i sin tur påverka tillämpningen av be- stämmelserna i de ovan angivna förordningarna (den nu gällande för- ordningen ska gälla även efter i vissa fall, se punkten 3 i övergångsbestämmelserna till den nya förordningen). Ett annat exempel på en bestämmelse som kan påverkas av de före- slagna ändringarna i SFB är 13 a § första stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Enligt nämnda bestämmelse jämställs i vissa fall den tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt SFB med förvärvsarbete. Även i detta fall kan utökningen av den krets per- soner som kan få rätt till föräldrapenningförmåner påverka tillämp- ningen. Slutligen kan regleringen i 8 § 2 förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd nämnas. Enligt bestämmelsen lämnas aktivitetsstöd och utvecklingsersättning även vid frånvaro från aktiviteter, om frånvaron beror på tillfällig vård av barn i samma omfattning som deltagaren har rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. SFB. I detta fall kan tillämpningen påverkas med anledning av utredningens förslag om att rätten till tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse och vid adoption ska tas bort och ersättas av en möjlighet till ersättning inom föräldrapenningen. Inom ramen för utredningens uppdrag har det inte varit möjligt att ta ställning till om nu nämnda författningar, och andra författ- ningar med motsvarande hänvisningar, bör ändras i sak. Det bör i ett annat sammanhang göras överväganden om detta i särskild ordning. 7.19Insatser ska genomföras för att öka kunskaperna om föräldraförsäkring, föräldraledighet och föräldrapenningtillägg Förslag: Regeringen ska ge i uppdrag att ut- veckla möjligheterna för föräldrar att göra en tidig planering av föräldraledigheten, med utgångspunkt i den nya modellen för för- äldraförsäkringen. Vidare ska och ges i uppdrag att fortsätta arbetet med att informera om konsekvenser, , av att fördela föräldrapenningen och föräldra- ledigheten jämställt. Särskilt företagares behov av vägledning, med avseende på exempelvis beräkning av sjukpenninggrundande in- komst, behöver tillgodoses. Kampanjer och andra åtgärder för att uppmuntra till ett jämställt användande bör utvärderas. Bedömning: Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att fort- sätta ge god rådgivning och information om existerande föräldra- penningtillägg och föräldralön. Utredningens förslag om förändringar inom föräldrapenningen inne- bär en ny modell med andra behov av och möjligheter till planering av föräldraledigheten för enskilda föräldrar. Föräldraförsäkringen har genomgått en lång rad förändringar sedan tillkomsten. Försäkrings- kassan spelar en central roll för att ge råd, stöd i planering och väg- ledning i det regelverk som föreslås. Föräldraförsäkringen är kom- plicerad. Koncentrationen av föräldrapenningen till barnets yngre åldrar tydliggör att behoven hos barnen och föräldrarna varierar med barnets ålder, från långvarig koncentrerad ledighet till kortare ledig- hetsperioder eller deltidsledighet. Försäkringens omfattning och flexi- bilitet bör därmed också se olika ut i barns olika åldrar och utred- ningen bedömer att den föreslagna modellen innebär en renodling av förmånen. Med den föreslagna modellen kan det krångliga regel- verket kring den nuvarande fyraårsgränsen slopas. Det är av stor vikt att föräldrarna även fortsättningsvis ges goda möjligheter att planera föräldraledigheten och få ett gott beslutsunderlag. En tidig, gemen- sam planering av ledighet ger också större förutsättningar för att ledigheten blir genomtänkt och överenskommen, inte bara ”händer” eller följer invanda mönster eller normer. Föräldrarnas och familjens ekonomiska förutsättningar är viktiga, även om andra faktorer som förutsättningar och flexibilitet i arbetet, inställning och normer kan spela en mer avgörande roll. Alla föräldrar lever heller inte tillsam- mans och har en gemensam ekonomi eller har maximering av inkoms- terna som mål, men för vissa hushåll kan effekterna på den disponibla inkomsten spela en avgörande roll för möjligheten att vara föräldra- ledig. Förutom att informera om de ekonomiska konsekvenserna för hushållet på kort sikt bör och Pensionsmyndig- heten fortsätta sitt arbete med att lyfta fram effekter på . Det är dock även viktigt att myndigheterna lyfter fram existerande fördelar och stöd, t.ex. att det finns föräldralön som påverkar den ekonomiska situationen under föräldraledigheten, att det via kollek- tivavtal kan göras pensionsinbetalningar från arbetsgivaren samt att systemet med pensionsrätt för barnår delvis kan kompensera för effekten av inkomstbortfallet under föräldraledigheten. Ett alltför negativt fokus på föräldraledighet som en stoppkloss i arbetslivet kan få en motsatt effekt än den som eftersträvas, på så sätt att det skulle kunna innebära att män avstår längre hemmavaro med barnet för att undvika en risk för negativa arbetsmarknadskonsekvenser. Om tid på arbetet är det avgörande för möjligheterna till lön- och karriärutveck- ling blir budskapet att föräldraledighet bör undvikas. En mer jämställd bortavaro från arbetet kan förstås påverka normer och t.ex. fenomen som statistisk diskriminering, då ”behovet” av att särbehandla kvinnlig arbetskraft upphör. Genomförda kampanjer bör också utvärderas noggrant. kan effekterna av en kampanj sällan ses på kort sikt eftersom attityd- påverkande arbete kan ta tid. Arbetsgivare och arbetstagarorganisationer har en viktig funktion för att sprida kunskap om föräldralön och föräldrapenningtillägg lik- som om effekterna på t.ex. tjänstepensionen när anställda är föräldra- lediga. Parterna bör fortsätta det arbetet så att föräldrarna får kunskap om villkoren för ersättning och därmed kan förutse de ekonomiska konsekvenserna samt kan ta hän- syn till det i planeringen för föräldraledigheten. 7.20Förslagen bör följas upp Bedömning: Det bör göras en uppföljning av konsekvenserna av utredningens förslag. Utredningens förslag har till större del som syfte att leda till en mer jämn fördelning mellan män och kvinnor av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och föräldraledighet. En sådan fördelning har i sin tur syftet att bidra till ökad jämställdhet på arbetsmarknaden, i form av att utjämna nuvarande könsgap i till exempel arbetsutbud, för- värvsfrekvens samt karriär- och löneutveckling. Föräldraförsäkring- en kan spela en viss roll i en sådan utveckling, men det är viktigt att konstatera att den inte självständigt kan styra utfallen utan att en mängd andra faktorer också påverkar. Förändringar i fördelningen av föräldraledighet och vård av barn mellan män och kvinnor kan även bidra till att nå det jämställdhetspolitiska målet om en jämn fördel- ning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, både på kort och på lång sikt. Beteendeförändringar kan dock ta tid och förslagen om en ny modell för föräldrapenningen kommer att kräva en större bete- endeförändring för både män och kvinnor. Hur beteendet kommer att förändras är svårt att helt förutse. Föräldraförsäkringens utform- ning ska ta hänsyn till andra intressen än målsättningen att stärka jämställdheten och utjämna användningen av föräldraförsäk- ring och föräldraledighet. En central utgångspunkt är barnperspek- tivet och barns tillgång till båda föräldrarna och till deras behov av föräldrarnas omsorg och vård såväl när barnet är litet som när det blir äldre. Enligt direktiven till utredningen bör också försäkringen utformas på så sätt att fler familjekonstellationer än de som består av två föräldrar bör beredas tillgång till försäkringen. Dessutom bör försäkringen vara utformad så att den kan bidra till att alla föräldrar har möjlighet att vara föräldralediga, trots att arbetsmarknadens vill- kor ser olika ut beroende på bransch, sektor, yrkesposition m.m. vil- ket kan medföra olika möjligheter att kombinera familjeliv och ar- betsliv. Föräldraförsäkringen bör heller inte medverka till inlåsning eller förlängning av etableringen i arbetslivet. Även dessa aspekter och målsättningar för föräldrapenningen bör följas upp. Försäkrings- kassan bör ges i uppdrag att följa upp hur föräldrapenningen används, med särskilt fokus på barns rättigheter, föräldraledighetens längd och fördelning samt olika gruppers tillgång till och användning av försäk- ringen. Särskilt företagares möjligheter att använda försäkringen bör uppmärksammas. bör även samla in nödvändig statistik kring föräldraförsäkringens användning. Uppföljningen kan av naturliga skäl göras först efter att passerat sedan införan- det av det nya regelverket. Förslag: De föreslagna lag- och förordningsändringarna ska träda i kraft . Den äldre föreskriften om förmånstid för graviditetspenningen ska fortfarande gälla för sådan förmån som avser tid före ikraftträ- dandet. Bestämmelsen i den nya lydelsen, om förlängd förmånstid, ska dock tillämpas även för tid före om den beräknade tidpunkten för barnets födelse infaller efter det datumet. Graviditetspenning ska i det fallet inte få lämnas till- baka än före den dag då anmälan gjordes till Försäkrings- kassan. Äldre föreskrifter om inkomsttaket vid beräkning av graviditets- penning och tillfällig föräldrapenning ska fortfarande gälla i fråga om sådana förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Äldre föreskrifter i övrigt i socialförsäkringsbalken ska fort- farande gälla för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för barn som har fötts före ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträ- dandet. Äldre föreskrifter i föräldraledighetslagen om rätt till ledighet för en arbetstagare under tid då han eller hon skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning i vissa fall om arbetstagaren inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken, angående utbetalning av viss sjukersättning vid förvärvsarbete, ska fortfaran- de gälla för en arbetstagare som skulle ha haft rätt till tillfällig för- äldrapenning enligt 13 kap. 10–15 §§ samma balk i lydelsen före . Äldre föreskrifter i studiestödsförordningen och förordningen om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå, ska fortfarande gälla när studeranden avstår från studier för tillfällig vård av barn som har fötts före ikraftträdan- det, eller vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. Bedömning: En särskild övergångsbestämmelse i föräldraledighets- lagen om anmälningstiden för ledighet i samband med barns födel- se och vid adoption är inte nödvändig. Ändringarna i socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, föreslås träda i kraft . Utredningen föreslår att förmånstiden för graviditetspenningen i 10 kap. 8 § SFB ska förlängas och således sträcka sig till och med dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födel- se. I fall där samtliga de nya i förmånstiden infaller före ikraftträdandet, dvs. när födelsen är beräknad till , bör den äldre föreskriften gälla även om graviditetspenning beviljas därefter. Motsatsvis bör den nya föreskriften gälla i fall där samtliga infaller efter ikraftträdandet, dvs. när födelsen är beräknad till eller . Kvinnor som har fått graviditetspenning enligt den äldre bestämmelsen för en period som har avslutats före bör emellertid oavbrutet kunna få ersättning även före den beräknade födel- sen om den nya förmånstiden sträcker sig över ikraftträdandet, dvs. om födelsen är beräknad till eller . Detta gäller givetvis under förutsättning att de grundläggande villkoren för ersättning är uppfyllda även för . Ersättning bör då kunna lämnas även för tid före ikraftträdandet. Till följd av detta får det an- ses rimligt att även kvinnor som har rätt till graviditetspenning enbart före den beräknade födelsen ska kunna få er- sättning för hela den perioden om dagarna sträcker sig över ikraft- trädandet, även om infaller före ikraftträdandet. Utred- ningen föreslår därmed att den äldre bestämmelsen i 10 kap. 8 § SFB ska gälla för graviditetspenning som avser tid före , men att bestämmelsen i sin nya lydelse ska tillämpas även för tid före om den beräknade tidpunkten för barnets födelse infaller efter det datumet. Graviditetspenning kan inte lämnas tillbaka än före den dag då anmälan gjordes till (se 10 kap. 11 § jämte 27 kap. 17 § SFB). För att den ovan angivna över- gångsbestämmelsen ska få fullt genomslag för de kvinnor som har rätt till graviditetspenning enbart före den be- räknade födelsen bör förlängas. Dessa kvinnor bör kunna få graviditetspenning för hela tiodagarsperioden, dvs. också för dagar före ikraftträdandet, även om anmälan görs först när den nya bestämmelsen har trätt i kraft. Graviditetspenning ska därmed i dessa fall kunna lämnas före den dag då anmälan gjordes till . När samtliga de nya dagarna i förmånstiden infaller och därefter finns redan i och med den gäl- lande bestämmelsen tillräckligt med utrymme för kvinnan att hinna göra anmälan till och ändå kunna få ersättning för alla . De nya föreskrifterna i 10 kap. 10 och 11 §§ samt 13 kap. 33 § SFB innebär ett höjt inkomsttak vid beräkningen av graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning. För att tidpunkten för Försäkrings- kassans beslut inte ska få en avgörande betydelse för vilket inkomst- tak som ska tillämpas i ett enskilt fall bör det övergångsvis regleras för vilken tid ett visst inkomsttak ska gälla. För sådana förmåner som avser tid före ikraftträdandet bör inkomsttaket vara 7,5 prisbasbelopp även om beslut om ersättning fattas efter ikraftträdandet. Motsatsvis bör inkomsttaket vara 8,0 prisbasbelopp för förmåner som avser tid . De övriga ändringarna som utredningen föreslår i bestämmelserna om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning i SFB har ett nära samband med varandra och bör därför ses i ett sammanhang. Det handlar bland annat om den nya modellen för föräldrapenningen, ytterligare reserverad tid, möjligheten att överlåta rätt till föräldra- penning till en annan försäkrad och det förändrade föräldrabegreppet inom föräldraförsäkringen. Samma övergångsregler bör gälla för alla dessa ändringar. Föräldrar planerar ofta hur de ska vara hemma med sina barn redan i samband med barnets födelse eller adoption. De kan behöva göra så av flera skäl, bl.a. med hänsyn till respektive förälders skyldighet att informera sin arbetsgivare och planera återgången till arbetet. Vid tidi- gare mer grundläggande ändringar i bestämmelserna om föräldrapen- ning har det normalt varit barnets födelsedatum som har varit utgångs- punkten för förändringarna. En sådan ordning ger föräldrarna goda planeringsförutsättningar. Sådana övergångsregler ger även goda möj- ligheter för att informera föräldrarna om de nya reglerna innan de börjar tillämpas för ett barn samt anpassa systemen för handläggningen av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. De nu aktuella förändringarna är av en sådan karaktär att en och samma version av regelverken bör gälla i fråga om en förälders rätt till föräldrapenningförmån för ett barn oavsett vilken tid ersättningen av- ser. Utredningen föreslår därför en övergångsbestämmelse med inne- börden att de äldre föreskrifterna fortfarande ska gälla för föräldra- penning och tillfällig föräldrapenning för barn som har fötts före eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före samma datum. De äldre föreskrifterna gäller i dessa fall oavsett om förmånen avser tid före eller efter ikraft- trädandet. Den föreslagna övergångsbestämmelsen innebär motsats- vis att de nya föreskrifterna ifråga ska tillämpas på föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för barn som har fötts eller senare eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård . För föräldrar till de barn som avses här ska ersättning även för tid före ikraftträdandet lämnas inom ramen för de nya föreskrifterna, oavsett an- mälan eller ansökan görs eller när fattar beslut om ersättning. Det gäller sådan föräldrapenning som kan lämnas före bar- nets födelse, dvs. föräldrapenning för barnets mamma enligt 12 kap. 5 § SFB, föräldrapenning i samband med barns födelse enligt före- slagna 12 kap. 5 a § SFB och föräldrapenning för föräldrautbildning enligt 12 kap. 6 § SFB. Den praktiska hanteringen som följer av för- slaget bedöms möjlig att lösa inom ramen för administration. För föräldrar som kommer till med barn, och omfattas av begränsningsregeln i nu gällande 12 kap. 12 § andra stycket SFB re- spektive den av utredningen föreslagna 12 kap. 12 a § andra stycket SFB, bör ändringarna träda i kraft på ett sådant sätt att samtliga för- äldrar som har barn i samma ålder omfattas av samma modell för för- äldrapenningen, dvs. i fråga om åldersgränser och högsta antal för- äldrapenningdagar etc. Vidare är justeringarna av antalet dagar som utredningen föreslår i begräsningsregeln anpassade efter den före- slagna nya modellen för förmånen. Det är rimligt och logiskt att för- äldrar omfattas av den begränsningsregel som gäller inom ramen för den modell för föräldrapenningen i övrigt som ska tillämpas för bar- net. Även i de situationer som avses bör det därför vara födelsen av barnet som är avgörande för vilket regelverk som ska vara tillämp- ligt. För barn som är födda före ska således, i enlig- het med den föreslagna övergångsbestämmelsen ovan, äldre föreskrif- ter gälla även om barnet blir bosatt i eller . Motsatsvis ska de nya bestämmelserna gälla för barn som både är födda och blir bosatta i efter det angivna datumet. Det kommer således att existera parallella begränsningsregler för framöver. De av utredningen föreslagna begränsningarna kommer att tillämpas första gången för barn som blir bosatta i . Föräldrapenningens regelverk har genomgått flera betydande förändringar. Utredningens förslag innebär ytterligare en sådan förändring. Föreslagna övergångsbestämmelser innebär att tre olika system för föräldrapenningen kommer att gälla parallellt, fram- förallt beroende på när ett barn har fötts eller kommit i adoptivföräld- rarnas vård. Genom en tydlig information från bör detta kunna hanteras av de föräldrar som berörs. Även ändringarna i föräldraledighetslagen (1995:584), förkortad FLL, föreslås träda i kraft . Detsamma gäller de föreslagna ändringarna i två förordningar. De nya förskrifterna i FLL har, bortsett från vissa språkliga och redaktionella ändringar, samband med de nya föreskrifterna i social- försäkringsbalken, förkortad SFB. Bland annat förutsätter den ledig- hetsrätt som föreslås med anledning av den nya överlåtelsemöjligheten i 12 kap. 17 § första stycket SFB en rätt till föräldrapenning. Detsam- ma gäller för den nya ledighetsrätt som uppkommer till följd av att en sambo likställs med förälder utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn. Ledighetsrätten kommer i dessa fall att kunna tillämpas först i samband med att rätt till föräldrapenning föreligger. Eftersom det införs övergångsbestämmelser i finns det i stort inte något behov av övergångsregler i FLL. När det gäller sambos ledig- hetsrätt utan föräldrapenning bedöms det inte finnas något hinder mot att denna reglering kan gälla redan från och med ikraftträdandet. När det gäller kopplingen till förslaget om att rätten till ersättning i samband med barns födelse och vid adoption ska flyttas över från den tillfälliga föräldrapenningen till föräldrapenningen är situationen delvis en annan. Enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna till ändringarna i SFB ska rätten till tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller vid adoption, dvs. enligt bestämmelserna i 13 kap. 10–15 §§ SFB som utredningen föreslår ska slopas, i vissa fall kvarstå för tid efter (se punkten 4 i de före- slagna övergångsbestämmelserna till SFB). Till följd av det föreslagna upphävandet av rätten till tillfällig föräldrapenning föreslås en juster- ing av bestämmelsen i 8 § första stycket 2 FLL. Bestämmelsen avser en arbetstagares rätt till ledighet under tid då han eller hon skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning i vissa fall om arbetstagaren inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § SFB angående utbetalning av viss sjukersättning vid förvärvsarbete. omfattar bestämmelsen i 8 § FLL bl.a. tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 10–15 §§ SFB, vilket dock inte ska vara fallet enligt utredningens förslag om upp- hävande av de bestämmelserna. För att en rätt till ersättning i de situa- tioner som avses ska åtföljas av en rätt till ledighet i enlighet med den nu gällande regleringen oavsett vilken tid ledigheten avser, behövs en övergångsbestämmelse. Den äldre bestämmelsen i FLL bör således fortfarande gälla för en arbetstagare som skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning enligt de upphävda 13 kap. 10–15 §§ SFB i lydelsen före . När det gäller överflyttningen av ersättningsrätten i samband med barns födelse och vid adoption från den tillfälliga föräldrapenningen till föräldrapenningen uppkommer ytterligare en fråga, kring kravet i 13 § FLL om arbetstagarens anmälan om ledighet till arbetsgivaren. Ledighet med tillfällig föräldrapenning ska, såvitt nu är relevant, an- mälas minst före ledighetens början. Ledighet med eller utan föräldrapenning ska i stället anmälas som huvudregel minst två måna- der före ledighetens början. Utredningen föreslår inga ändringar i dessa bestämmelser med anledning av överflyttningen av ersättnings- rätten (se avsnitt 7.11.4). Till följd av punkten 4 i de föreslagna över- gångsbestämmelserna till SFB kan det övergångsvis bli så att en per- son, enligt huvudregeln om två månaders anmälningstid, relativt lång tid före det att de nya bestämmelserna om föräldrapenning i samband med barns födelse och vid adoption överhuvudtaget träder i kraft borde ha anmält ledigheten. En person som exempelvis vill vara ledig i samband med ett barns födelse som faktiskt sker borde enligt huvudregeln om anmälningstid ha anmält ledigheten . Det kan tyckas orimligt med ett sådant krav, särskilt i en situation där frågan om personen omfattas av den kortare eller längre anmälningstiden är helt beroende av förhållanden utom personens kontroll och som inte går att förutse. Det noteras att det finns ett undantag från kravet på två månaders anmälningstid, om anmälan inte kan göras så i förväg. I det fallet ska anmälan göras . Undantaget avser exempelvis situationer då det är uppenbart att arbetstagaren inte har kunnat iaktta anmälnings- tiden (prop. 1977/78:104, s. 36). Någon särskild över- gångsbestämmelse för den situationen som har beskrivits bedöms inte nödvändig. De nya föreskrifterna i studiestödsförordningen (2000:655) och förordningen (2016:706) om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå bör träda i kraft med övergångs- regler. De nya bestämmelserna i dessa förordningar bör följa tillämp- ningen av de nya bestämmelserna i . Utredningen lämnar därför ett förslag om att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla när studeran- den avstår från studier för tillfällig vård av barn som har fötts före , eller vid adoption, när den som adopterat barnet har fått barnet i sin vård före det datumet. 9 Konsekvenser av förslagen 9.1Ekonomiska konsekvenser för staten I detta avsnitt redogörs för förslagens effekter på kostnader och in- täkter för staten. Förslagen beräknas ha effekter på transfereringar till enskilda och påverkar främst utgifterna för föräldraförsäkring. För- slagen har också vissa effekter på verksamhet. Utgifterna för föräldrapenning och tillhörande statlig ålderspensions- avgift uppgick till . Som en följd av utredningens förslag beräknas en sammantagen utgiftsminsk- ning ske för föräldrapenning och för den statliga ålderspensionsavgif- ten för föräldrapenning.