sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Bidragsvillkor för fristående verksamheter. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. Proposition 2011/12:50. En gymnasiesärskola med hög kvalitet. Proposition 2012/13:194. Stärkt skydd för barn mot sexuella övergrepp. Proposition 2013/14:5. Proposition 2013/14:112. Villkor för fristående skolor m.m. Proposition 2013/14:118. Privata utförare av verksamhet. Proposition 2013/14:160. Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Proposition 2013/14:188. Gymnasieingenjörsutbildning för kon- kurrenskraft och tillväxt. Proposition 2014/15:43. Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus. Proposition 2014/15:44. Möjligheter till fjärrundervisning. Proposition 2014/15:45. Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång. Proposition 2015/16:17. Proposition 2015/16:149. Ytterligare undervisningstid i matematik. Proposition 2015/16:173. Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. Proposition 2015/16:195. Nytt regelverk om upphandling. Proposition 2016/17:31. Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. Proposition 2016/17:143. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. Proposition 2016/17:156. En skyldighet att erbjuda lovskola. Proposition 2016/17:161. En försöksverksamhet med branschskolor. Proposition 2016/17:171. En ny kommunallag. Proposition 2016/17:180. En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. Betänkande 2005/06:UbU13. Betänkande 2014/15:UbU3. Möjligheter till fjärrundervisning. Flexibel utbildning på distans. Skollag för kvalitet och likvärdighet. Skola & Samhälle. Studieavgifter i högskolan. Tre nya skolmyndigheter. Mer om fristående skolor och enskild förskole- verksamhet. Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Privata utförare – kontroll och insyn. En kommunallag för framtiden. Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktions- nedsättningar. Ökad insyn i välfärden. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Ordning och reda i välfärden. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Samling för skolan - Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning. Ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. Bättre möjligheter till fjärrundervisning och under- visning på entreprenad. Personuppgiftsbehandling inom utbildningsområdet. Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Tilläggsdirektiv till utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Stärkt kapacitet i kommunerna för att möta samhälls- utvecklingen. En väl anpassad vuxenutbildning. Övrigt från regeringen och Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att upphandla en befatt- ningsutbildning för rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer. Dnr U2008/2648/S. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Promemoria Distansundervisning för elever bosatta i . Dnr U2010/5616/G. Regeringens beslut angående Ansökan om dispens att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion på entreprenad hos folkhögskolor. Dnr U2015/03819/GV. Uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram. Dnr U2015/03844/S. Uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Dnr U2015/04666/S. Promemoria En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. Dnr U2016/03475/S. Regeringens skrivelse 2016/17:10. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Regleringsbrev för avseende . Dnr U2016/05615/S. Promemoria Möjlighet att använda en särskild kvot vid placering i kommunala skolor. Dnr U2017/01031/S. Regeringens skrivelse 2016/17:126. Tillsammans mot brott. Ett nationellt brottsförebyggande program. Rapporter, publikationer och skrivelser från statliga myndigheter Distansundervisning – mode eller möjlighet för ungdomsgymnasiet? Forskning i fokus. (2002). Distansundervisning för elever i grundskola och gymnasieskola. (2008). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009). Frånvaro och närvaro i gymnasieskolan – en nationell kartläggning. (2014a). (2015). Elevers rätt till kunskap, extra anpassningar och särskilt stöd. (2015a). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärar- kategorier. Dnr U2014/4128/S. (2015b). Ansökan om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. Ansökan om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. Begäran om omprövning av beslut om deltagande i försöksverksamhet med fjärrundervisning. Redovisning av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram. Dnr U2015/03844/S. (2016). IT-användning och IT-kompetens i skolan. IT-uppfölj- ning 2015. (2016a). Elever och studieresultat i vuxenutbildning . (2016b). Förändringar i skolmarknadens geografi . (2016c). Delredovisning av regeringsuppdrag enligt regleringsbrev 2015. Redovisning av regeringsuppdrag. (2017). Satsningarna på IT används inte i skolornas undervisning. (2012). Beslut för gymnasieskola efter tillsyn i Korrespon- densgymnasiet i kommun. (2011). Beslut efter tillsyn i gymnasium. (2013). Beslut efter tillsyn i kommun. (2014). Beslut efter tillsyn i kommun. (2014a). Kvalitetsgranskning Distansutbildning vid vuxen- utbildning. (2015). Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola. Dnr 402–2014:4207. (2015a). Skrivelse Angående regleringen av huvudmäns möjlighet att använda entreprenad i förhållande till undervisning. dnr U2015/03816/GV. (2015b). Beslut om ansökningar att starta eller utöka fri- stående skola /17. (2015c). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skol- inspektionens erfarenheter och resultat 2015. (2016). Enkätresultat för pedagogisk personal gymnasie- skolan. korrespondensgymnasium, kommun. (2016a). Enkätresultat för elever 2. korre- spondensgymnasium, kommun. (2016b). Omfattande ogiltig frånvaro i grund- skolor. (2016c). En granskning av skolors arbete med omfattande frånvaro. (2016d). Beslut efter riktad tillsyn av Statens institutions- styrelses (SiS) ledning och styrning av utbildningen vid särskilda ungdomshem. (2016e). Under- visning och studiemiljö i fokus. (2017). Remissvar på delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). dnr U2016/00604/GV. (2016). Elever som fått studiehjälpen indragen på grund av ogiltig frånvaro. Fördelat på län, kommun och läsår. 2015/16. utvärdering (IFAU) Remissvar på betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). Dnr 19/2013. dnr U2012/6322/S. (2013). Skrivelse Bestämmelserna om entreprenad och samverkan i skollagen (2010:800). dnr U2015/05311/S. (2015). Remissvar på delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). dnr U2016/00604/GV. (2016). för europapolitiska studier (Sieps) Hettne, J. EU, lokala marknader och allmänintresset. (2011). Remissvar på delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Dnr UHM/2016-0031-005. dnr U2016/00604/GV. (2016). Offentlig avtalssamverkan – om s.k. Hamburgsamarbeten och inköps- centralers möjlighet att bedriva grossistverksamhet. (2017). Skrivelser och remissvar från andra aktörer Remissvar på delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). dnr U2016/00604/GV. (2016). Remissvar på betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). dnr U2012/6322/S. (2013). Remissvar på delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). dnr U2016/00604/GV. (2016). Remissvar på delbetänkandet Ökade möjlig- heter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Dnr 51/16. dnr U2016/00604/GV. (2016). Remissvar på betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). dnr U2012/6322/S. (2013). Remissvar på betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). dnr U2012/6322/S. (2013). Kommuner och Landsting och . Tillåt entreprenad inom försök med fjärrundervisning. dnr U2015/03742/GV. (2015). Kommuner och Landsting. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmål (SOU 2016:12). Dnr 16/00916. dnr U2016/00604/GV. (2016). Remissvar på betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). dnr U2012/6322/S. (2013). Hemställan gällande tillägg i gymnasieförord- ningen, alternativt förändring av förordning 2011:682 om försöks- verksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun. dnr U2016/00721/GV. A synthesis of over 800 metaanalyses relating to achievement. (2009). Häll, och . Elev- och lärarerfarenheter av fjärr- undervisning i . , , Nr 77 2007. (2007). National Education Policy Center. Virtual Schools in the U.S. 2015: Politics, Performance, Policy, and Research Evidence. (2015). Improving Schools in : An Perspective. (2015). , M. Upphandling av skattefinansierade välfärdstjänster – en utredning för . (2014). Evaluation of Evidence-Based Practices in Online Learning. (2010). Hänvisningar till webbplatser anges enbart som fotnoter i detta betänkande. Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad En särskild utredare ska föreslå hur skolhuvudmän för , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning. Syftet är att öka möjligheterna för skolhuvudmän att erbjuda den undervisning som elever har behov av och att ge alla elever en likvärdig tillgång till utbildning. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entrepre- nad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärr- undervisning på entreprenad, föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, i övrigt bör ges ökade möjligheter att utföra under- visning åt andra skolhuvudmän, utreda om distansundervisning inom vissa skolformer bör regleras, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget under första och andra punkten ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Skolhuvudmäns möjligheter att erbjuda elever undervisning Svårigheter att erbjuda viss undervisning Skolhuvudmän kan inom sin befintliga organisation och verksam- het ha svårt att erbjuda elever den undervisning som de enligt skol- lagen har rätt till eller som enskilda individer har behov av. Antalet nyanlända elever i har ökat kraftigt och mycket tyder på fortsatt höga nivåer. Asylsökande och vissa andra elever har inte skolplikt, men de har rätt att gå i skolan och utbildningen ska vara likvärdig den som andra elever får. Det är elevens vistelsekom- mun som ansvarar för att anordna lämplig utbildning. Den starkare rätt till modersmålsundervisning som tillkommer de nationella mino- riteterna ger också ett ökat elevunderlag som efterfrågar sådan under- visning. Skolhuvudmän har svårt att rekrytera modersmålslärare, studiehandledare i modersmål och lärare i svenska som andraspråk till sin egen organisation. har behovet av undervisning i ett antal olika modersmål, studiehandledning på modersmål och under- visning i svenska som andraspråk ökat. Skolor i glesbygdsområden kan ha svårt att tillgodose behovet av behöriga lärare eller att organisera undervisningen på grund av sviktande elevunderlag. Det finns också elever som kan ha behov av att undervisning anordnas på ett annat sätt än som skolförlagd ut- bildning. Det finns begränsade möjligheter för skolhuvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan att erbjuda elever undervisning som anordnas av en annan skolhuvudman. Regler om entreprenad finns i 23 kap. skollagen (2010:800). Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap uppdrar åt en enskild fysisk eller juridisk person för kommunens, eller den enskilda huvudmannens räkning att utföra uppgifter inom utbildning (23 kap. 1 § skollagen). Inom , grundsär- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får en enskild huvud- man överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser under- visning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk pro- fil överlämnas på entreprenad. Endast staten får utföra uppgifter som avser fjärrundervisning på entreprenad. Av bestämmelserna i 23 kap. skollagen följer bl.a. att kommunala skolhuvudmän inte kan ingå entreprenadavtal för att utföra uppgifter som avser undervisning åt en annan skolhuvudman. Det är en grundläggande princip i skollagen att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet samt att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 8 och 9 §§). Undervisning definieras som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kun- skaper och värden (1 kap. 3 § skollagen). Utgångspunkten för under- visning är därför att lärare och elev har kontinuerlig kontakt med varandra för att genomföra skolans värdegrundsuppdrag, grundsko- lans tillsynsansvar samt för att tillhandahålla en likvärdig utbildning. Fjärrundervisning kan vara ett sätt att öka tillgången till utbild- ning och likvärdig utbildning genom att göra det möjligt att erbjuda undervisning av en behörig lärare i ämnen och kurser som annars inte skulle ha kunnat anordnas. Med fjärrundervisning avses inter- aktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunika- tionsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförord- ningen (2010:2039). En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. Regeringen har vidare beslutat om en försöksverksamhet –där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen. har fått i uppdrag att utvärdera verksam- heten (U2015/04701/S). Vid beslut om propositionen Möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) tillkännagav bl.a. att regeringen bör till- sätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsunder- visning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Enligt finns det skolor med uppenbara behov av fjärrundervisning på entreprenad, bl.a. för att kunna er- bjuda elever modersmål och studiehandledning på modersmålet. Det är enligt utskottet brådskande att bl.a. dessa skolhuvudmän får möjlighet att erbjuda adekvat undervisning. Utskottet anser att en lämplig väg framåt är att inrätta en försöksverksamhet med fjärr- undervisning i modersmål och studiehandledning på modersmål. Utskottet bedömer att en sådan försöksverksamhet skulle kunna genomföras inom ramen för dagens definition av entreprenad, dvs. att fjärrundervisningen kan överlämnas till en enskild fysisk eller juridisk person. Utskottet påpekar att innan en sådan försöksverk- samhet kan inrättas behöver ett förslag tas fram och beredas. Enligt utskottet torde detta vara ett mindre omfattande arbete än den föreslagna utredningen om en generell översyn av entreprenad- bestämmelserna och därför anser utskottet att två olika utredningar bör tillsättas (bet. 2014/15:UbU3 s. 18). Sedan gjorde sitt tillkännagivande har behovet av modersmålslärare och studiehandledning på modersmålet ökat p.g.a. det stora antalet flyktingar som har kommit till . Vidare får det antas att behovet kommer att kvarstå . Om en försöksverksamhet ska inrättas behöver, som utskottet har påpekat, ett förslag beredas. Vidare bör försöksverksamheten genomföras och utvärderas innan permanenta regler föreslås. ingen anser att ett sådant förfarande kommer att fördröja möjlig- heten att införa nya eller reviderade permanenta bestämmelser om fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandled- ning på modersmål för samtliga huvudmän. På grund av regerings- formens krav på beredningsunderlag kan bestämmelser om försöks- verksamhet inte heller införas påtagligt snabbare än permanenta bestämmelser. Dessutom är det angeläget att även kommuners möj- ligheter att vara utförare av fjärrundervisning åt t.ex. en annan kom- mun utreds. Regeringen bedömer att de två frågorna som enligt tillkännagivande ska utredas ligger nära varandra och att det är ända- målsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen anser dock, i likhet med , att det är angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entrepre- nad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreds skynd- samt. Detta kan uppnås genom att en utredning får i uppdrag att både utreda denna fråga och att göra en generell översyn av entre- prenadbestämmelserna, om förslag i den förstnämnda frågan lämnas i ett delbetänkande. Som närmare utvecklas nedan anser regeringen vidare att det i detta sammanhang även bör utredas om distans- undervisning, som är en oreglerad form av undervisning, bör regleras. Hur kan skolhuvudmän ges ökade möjligheter att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål? Enligt skollagen ska elever i , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska erbjudas modersmålsundervisning om detta språk är det dagliga umgängesspråket i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. gäller inte något av dessa krav för en elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna finska, meänkieli, samiska, chib och jiddisch. En sådan elev ska erbjudas modersmålsundervisning. Motsvarande regelverk gäller för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan men med vissa begränsningar. När det gäller andra elever än elever som tillhör en nationell mino- ritet, är en huvudman i samtliga ovan nämnda skolformer bara skyldig att anordna modermålsundervisning om minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervis- ning och det finns en lämplig lärare (10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 §, 13 kap. 7 §, 15 kap. 19 § och 18 kap. 14 § skollagen, 5 kap. 10 § skolförordningen [2011:185] och 4 kap. 18 och 19 §§ gymnasieför- ordningen [2010:2039]). När det gäller en elev som tillhör en natio- nell minoritet och som önskar modersmålsundervisning i minoritets- språket är huvudmannen skyldig att anordna sådan undervisning om det finns en lämplig lärare. I undervisningen i modersmål ska eleverna ges möjlighet att ut- veckla kunskaper i och om sitt modersmål på ett sätt som stärker deras identitet och förmåga att samspela med andra och som under- lättar språkutveckling och lärande inom andra områden. Studiehandledning på modersmålet är en stödinsats. Bestämmel- serna i skollagen om rätt till extra anpassning inom ramen för den ordinarie undervisningen och särskilt stöd (3 kap. 5 a och 8 §§) gäl- ler för alla elever. Syftet med studiehandledning på modersmålet är att använda elevens modersmål som ett redskap för att ge eleven förutsättningar att klara kraven i skolans olika ämnen. Studiehand- ledning på modersmål ska bedrivas utifrån den enskilda elevens be- hov och kan därför variera i utformning, omfattning och tid. Det råder brist på modersmålslärare och studiehandledare i modersmål. På en skolenhet kan det finnas behov av modersmåls- lärare i flera olika språk. En lärartjänst i modersmål kan omfatta eller vara förlagd till flera olika skolenheter. Enskilda huvudmän inom , grundsärskolan, gymna- sieskolan och gymnasiesärskolan har möjlighet att överlämna upp- gifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 1 och 4 §§ skollagen). En skolhuvudman kan varken överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad eller vara den som utför undervisningsuppgifter åt en annan skolhuvudman. En skolhuvudman kan inom sin egen organisation anordna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål som fjärrundervisning. Uppgifter som avser fjärrundervisning får endast överlämnas till staten på entreprenad. Dagens bestämmelser medför således begränsningar i skol- huvudmäns möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entrepre- nad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Ska huvudmän ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad? Kommuner och Landsting (SKL) har i en skrivelse till re- geringen (A2015/02763/I) påtalat att det råder brist på lärare i svenska som andraspråk. Ämnet svenska som andraspråk är anpassat till att elever ska lära sig det svenska språket som de ska inhämta kunskaper i andra ämnen. I ska undervisning i svenska som andraspråk, om det behövs, bl.a. anordnas för elever som har ett annat språk än svenska som modersmål och för invand- rarelever som har svenska som huvudsakligt umgängesspråk med en vårdnadshavare (5 kap. 14 § skolförordningen). I gymnasieskolan får en elev som har ett annat språk än svenska som modersmål läsa svenska som andraspråk (4 kap. 11 § gymnasieförordningen). statistik visar att svenska som andraspråk är det skol- ämne som har lägst andel behöriga lärare. Lärarbristen kan medföra att eleverna inte får den undervisningstid i svenska som andraspråk som de har rätt till, vilket i sin tur kan påverka elevers möjligheter till framgång i skolan. SKL har framfört till regeringen att kommuner och fristående skolhuvudmän bör få möjlighet att anordna svenska som andraspråk som fjärrundervisning på entreprenad. Svenska som andraspråk är, till skillnad från modersmål och andra ämnen som fjärrundervisning kan anordnas i, ett gymnasiegemensamt ämne. I gymnasieskolans språkintroduktion utgör svenska som andraspråk basen i utbildningen och det är också det enda ämne som finns an- gett i gymnasieförordningens bestämmelser om programmet. träder nya bestämmelser i kraft som ger grundsko- lor möjlighet att erbjuda elever en prioriterad timplan där under- visningstiden i ett eller flera ämnen omfördelas till förmån för ämnet