sou · H5B330 · 2017-03-31 00:00:00 — Den ideella föreingen verkar för att minska bruket av alkohol och narkotika, i och i andra länder, för att därigenom bidra till mänsklig välfärd och trygghet. Antal medlemmar var 30 807. finns 55 an- ställda inom lotteriområdet. Miljonlotteriet driver lotteriverksamhe- ten inom och anlitar inget externt serviceföretag för att sköta driften av lotterierna. De flesta av Miljonlotteriets lotterier är varuvinstlotterier, dvs. kunden löser in sina vinster i Miljonlotteriets varuvinstutbud. har sju lotteritillstånd och det största lotteriet är Miljonlotteriet med fysiska skraplotter på prenumeration. har även tillstånd till skraplotter via internet, skraplotter via ombud (fysiska), bingo på internet och två interaktiva spel på Nettoomsättningen för lotterier uppgick under () och internetspel (). var nettoomsättningen , fördelat Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Folkspel – Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Spel och Lotterifrågor Folkspel har haft lotteritillstånd och är en samarbets- och intresseorganisation för riksomfattande ideella föreningar som finansierar delar av sin verksamhet genom spel och lotterier. För- eningen Folkspel har 72 medlemmar som alla är riksorganisationer i . Folkspels syfte, ändamål och tro är att alla människor oav- sett bakgrund eller förutsättningar har rätt att må bra och vara en del av ett positivt sammanhang där man blir uppskattad, känner gemenskap och blir respekterad för den man är. Det är Folkspel i som är serviceföretag och sköter driften av lotteriet. Det är föreningen som äger serviceföre- taget Folkspel i till och representanter ifrån med- lemsföreningarna utgör . Folkspel har 92 anställda. Folkspel har 8 lotteritillstånd och det största lotteriet är Bingo- lotto. Bingolotter säljs via prenumeration, via ombud och via internet. Folkspel har även skraplotter, där Sverigelotten (i fysik form och på internet) utgör den största produkten. Folkspel har tillstånd till bingo och nummerspel, båda på internet. Lotterna säljs både via ombud, medlemsföreningarna och via små lokala föreningar. De föreningar som säljer lotter får provision per såld lott. Det är som beslutar om ett eventuellt överskott från försäljning via spelombud och internet ska fördelas mellan medlemmarna utifrån antal sålda lotter eller om överskottet ska stanna i Folkspels verksamhet för att utveckla verksamheten och de lotterier man har. Nettoomsättningen för Folkspels lotterier uppgick till , fördelat på fysiska lotterier (469 000 000 kro- nor) och internetspel (). var nettoomsättningen , fördelat på fysiska lotterier () och internetspel (). /2015 genererade Folkspels lotterier 147 000 000 kro- nor till sina medlemsorganisationer och deras verksamhet. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? PostkodFöreningen fick tillstånd till att anordna rikslotteriet Svenska PostkodLotteriet . Ingående medlemmar i för an- sökan var Världsnaturfonden (stiftelse), (folk- rörelse/ideell förening) och Barncancerfonden (ideell förening). har 55 medlemmar som delar på överskottet från lotteriet. Bland dessa 55 förmånstagare finns tre stiftelser som grundats och administreras av serviceföretaget media . Stiftelserna delar ut medel från lotteriöverskottet till tidsbegränsade allmännyttiga projekt. Det är Svenska som är beslutande organ i föreningen och som fattar alla principiella beslut kring lotte- riet. Styrelsen är fristående i den meningen att styrelsemedlemmarna inte är representanter från medlemsföreningarna. Visionen med lotteriet är att via sina medlemmar bidra till en bättre värld för män- niskor, djur och miljö. Lotteriöverskottet fördelas utifrån en fast- ställd modell som styrelsen fattat beslut om och som granskats av Lotteriinspektionen. Det är som nämnts Novamedia som sköter driften av lotteriet. Novamedia har 200 anställda. Lotterikonceptet kom- mer från och finns även i . Svenska PostkodLotteriet är det största rikslotteriet i och är ett lottlöst prenumerationslotteri där lottköparen vinner på sitt postnummer och lottnummer. anordnar även skraplotter och bingo- spel på internet. anordnade föreningen på internet. Lotteriet avvecklades p.g.a. dålig lön- samhet. Nettoomsättningen för Svenska PostkodFöreningens lotterier uppgick till 2 , fördelat på fysiska lotterier (2 ) och internetspel (). var nettoomsättningen 2 , fördelat på fysiska lotterier (2 ) och internetspel (). Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? genererade Svenska PostkodFöreningens lotterier 1 till sina medlemsorganisationer och deras verk- samhet. och anordnar två lottlösa prenumerationslotterier, Månadslotten och Månadslotten Plus. Månadslotten startades och Månadslotten Plus starta- des . är en intresseförening som vill göra lokaler, platser, aktiviteter och arbetsliv tillgängliga för alla. Förbun- det vill också skapa en social gemenskap som underlättar för syn- skadade personer att leva ett aktivt och självständigt liv. hade 12 705 medlemmar. Förbundet är parti- politiskt och religiöst obundet med uppgift att tillvarata dövas sociala, ekonomiska, språkliga och kulturella intressen. Tillgänglighet genom teckenspråk och tolk är centrala begrepp för deras arbete. Cirka 30 000 döva och hörselskadade personer i landet kommunicerar med teckenspråk. hade förbundet 4 256 medlemmar. Månadslotten administreras av Ideella Spel som grundades . Ideella Spel ägs av Nordic Lottery som är ett dotterbolag till i som i sin tur ägs av och . Nettoomsättningen för och Dövas Riksförbunds lotterier uppgick till . var nettoomsättningen 41 000 000 kro- nor. genererade Synskadades Riksförbunds och Dövas Riksförbunds lotterier till sina verksam- heter. SOU 2017:30 Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Tabell 12.2 Rikslotteriernas sålda lotter Cancerfonden – mot cancer 3 511 596 190 Synskadades RF och Dövas RF Läkarmissionen – Stiftelse för filantropisk 5 404 700 744 Av 10 § lotterilagen framgår att tillstånd att anordna ett lotteri får lämnas endast om det kan antas att verksamheten kommer att bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt som även säkerställer att nöd- vändiga sociala och hälsomässiga skyddshänsyn tas samt enligt med- delade föreskrifter, villkor och bestämmelser. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Regleringen kan ses mot bakgrund av det allmänna ändamålet med lotterilagstiftningen och dess syfte som bl.a. är att i möjligaste mån motverka att lotterier för med sig sociala, ekonomiska eller per- sonliga skadeverkningar. Även lotterikonceptets lämplighet bedöms utifrån denna paragraf. Vid tillståndsprövningen ska således göras en bedömning huruvida anordnaren kan antas komma att fullgöra sina skyldigheter i olika hänseenden. Allmänt gäller att anordnare har gjort sig känd för redbarhet och även i övrigt kan antas vara lämplig att bedriva lotteriverksamhet. Om anordnaren är en juridisk person tar lämplighetsprövningen sikte på de personer som har ett avgöran- de inflytande över den juridiska personen. Detta gäller särskilt om lotteriet ska anordnas för allmännyttigt ändamål. Kravet att verk- samheten ska bedrivas enligt meddelade föreskrifter, villkor och be- stämmelser kan aktualisera kontroller och undersökningar om hur tidigare lotterier anordnats och skötts. De villkor och bestämmel- ser som åsyftas kan gälla bl.a. lotteriets omslutning, vinsternas be- skaffenhet, lotternas pris, vinstplaner, beskaffenheten av lotter och dragningsanordningar, tidpunkten för dragning i lotteriet samt den närmare kontrollen av lotteriet. Enligt 11 § ska tillstånd avse och ett visst område där lotteri- verksamheten får bedrivas. Av paragrafen framgår även att tillstånd ska lämnas till den som anordnar lotteriet. Kravet på att lotteriståndet ska avse infördes i och med lotterilag. Det utesluter möjligheten att ge löpande tillstånd. varierar mellan 6 månader till . I 12 § stadgas att tillsynsmyndigheten får förena ett lotteritillstånd med särskilda villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser. De villkor och bestämmelser som åsyftas kan gälla lotteriets omslut- ning, vinsternas beskaffenhet, lotternas pris, vinstplaner, beskaffen- heten av lotter och dragningsanordningar, tidpunkten för dragning i lotteriet samt den närmare kontrollen av lotteriet. Alla villkor och bestämmelser ska självfallet vara förenliga med lotterilagens bestäm- melser. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Av allmänna förvaltningsrättsliga principer följer att villkor, kon- troll och ordningsbestämmelser måste vara proportionella, dvs. att den eftersträvade effekten ska stå i rimlig proportion till de nega- tiva effekterna av åtgärden. Lotteriinspektionen är alltså fri att sätta de villkor, kontroll och ordningsbestämmelser som behövs för att uppnå syftet med lotteri- regleringen, så länge bestämmelserna är proportionella. Av 13 § lotterilagen framgår att det för varje tillståndspliktigt lotteri som anordnas av en juridisk person ska det finnas en föreståndare som Lotteriinspektionen godkänner. får medge undan- tag från kravet på föreståndare om det är uppenbart att någon sådan inte behövs. Lotteriföreståndaren har ett ansvar för att lotteriverksamheten be- drivs på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt och i enlighet med meddelade föreskrifter, villkor och bestämmelser. Det innebär bl.a. en skyldighet att se till att alla personer som har en uppgift i sam- band med driften av lotteriverksamheten får utförlig och noggrann information om hur och enligt vilka villkor och bestämmelser lotteriet ska bedrivas. Föreståndarna är en viktig förutsättning för en väl fungerande kontroll och tillsyn, som kan arbeta förebyggande men även ingripa vid överträdelser. Av 15 § lotterilagen framgår att tillstånd att anordna ett egentligt lotteri får lämnas till en svensk juridisk person som är en ideell för- ening och som 1.enligt sina stadgar har till huvudsakligt syfte att främja ett allmän- nyttigt ändamål inom landet, 2.bedriver verksamhet som huvudsakligen tillgodoser sådant ändamål, 3.inte vägrar någon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skäl för detta med hänsyn till arten eller omfattningen av förening- ens verksamhet eller syfte eller av någon annan orsak, och 4.för sin verksamhet behöver lotteriinkomster. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Tillstånd får lämnas också till en annan juridisk person än en ideell förening eller en juridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigt ändamål utom landet, om det finns särskilda skäl för det. Vid dagens tillståndsgivning prövas om sökanden uppfyller 15 §. Det görs genom de handlingar som krävs in, bl.a. föreningens stadgar, årsredovisning och bokslut samt ekonomisk plan . Huvudregeln är att tillstånd till egentliga lotterier ska kunna läm- nas endast till ideella föreningar som är juridiska personer. Associa- tionsformen ideell förening är inte lagreglerad i civilrättsligt hänseen- de. I rättspraxis anses emellertid en ideell förening ha rättskapacitet och utgör en juridisk person då den antagit stadgar av acceptabel kvalitet samt valt en styrelse. Begreppet allmännyttigt ändamål kan inrymma ändamål som enligt en utbredd uppfattning är värt att stödja. Sådana uppfattningar kan ändras från tid till tid. Det kan röra sig om religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, kulturella, idrottsliga eller därmed jämförliga ändamål. Vad gäller behovsprövningen anges följande i förarbetena (prop. 1981/82:170 och prop. 1993/94: 182). Vid bedömningen bör hänsyn tas till föreningens övriga inkomster samt kostnader som är förknip- pade med den verksamhet som föreningen bedriver. Även förening- ens storlek och verksamhetens omfattning bör inverka på bedöm- ningen. Inkomster som kan påverka behovet av lotteriinkomster kan vara biljettintäkter, hyresintäkter, ersättning för reklam, försäljning från andra lotterier samt bidrag från enskilda och det allmänna. En utgångspunkt vid bedömningen kan vara föreningens tidigare för- säljning av lotter. Det är naturligt att behovsprövningen blir ganska schablonartad. Ett syfte med behovsprövningen är att det begränsade marknadsutrymmet ska fördelas på ett rättvist sätt. Gällande frågan om begränsat marknadsutrymme har Lotteri- inspektionen gjort bedömningen att marknaden inte är mättad efter- som den totala omsättningen på spelmarknaden ökar. Någon begräns- ning i de tillstånd som regeringen meddelat (och ) har inte gjorts. Därmed har Lotteriinspektionen gjort bedömningen att det inte finns någon anledning att begränsa tillståndsgivningen gällande ideella föreningars möjlighet till att få lotteritillstånd. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Andra stycket ger möjlighet till vissa undantag från första stycket, om särskilda skäl föreligger. I förarbetena till lotterilag (prop. 1993/94:182) anges att aktiebolag, stiftelser eller ekonomiska föreningar som har till huvudsakligt syfte att främja allmännyttigt ändamål kan komma i fråga, t.ex. Litteraturfrämjandet och Konst- främjandet. Ett aktiebolag eller en ekonomisk förening har i normalfallet som huvudsakligt ändamål att främja sina ägares respektive medlemmars ekonomiska intresse. Den juridiska formen på anordnaren har i lotterilagen gjorts till en slags garanti för att lotteriinkomsterna till- faller de ändamål lagstiftaren avsett. Det gäller att uppnå samma ”skydd” som automatiskt ges i och med att tillståndet ges till en ideell förening som per definition inte ägnar sig åt näringsverksamhet. Detta kan vara möjligt att uppnå genom speciella villkor för t.ex. aktiebolag. Tillstånd kan ges till föreningar som utomlands bedriver en verk- samhet som enligt en utbredd svensk uppfattning är av stor betydelse och bör uppmuntras. Det kan vara tillfällig katastrofhjälp samt mer långsiktiga projekt av humanitär art, exempelvis barnavårdsprojekt, hjälp åt enskilda politiska fångar och deras familjer. Syftet bör inte vara att främja andra länders utrikespolitiska, kommersiella eller liknande intressen. Frågan om tillstånd måste prövas från fall till fall med hänsyn till verksamhetens karaktär. Lotteriet måste bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt. Exempel på föreningar som bedriver verksamhet utom landet och som fått tillstånd att anordna lotteri är Rädda barnen, korset och . Av 16 § lotterilagen framgår att tillstånd att anordna ett egentligt lotteri får ges, om 1.värdet av vinsterna i lotteriet motsvarar och högst av insatsernas värde, 2.vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 3.det kan antas att lotteriet kommer att ge sökanden skälig avkastning och att denna kommer att användas för det aktuella allmännyttiga ändamålet. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Till grund för beräkningen av vinsternas värde enligt första stycket 1 får läggas en bedömning av ett sannolikt vinstutfall. Detta gäller för lotterier som har en i förväg fastställd vinstplan och som bedrivs i flera län. Kravet enligt första stycket 3 på skälig avkastning gäller inte om det finns särskilda skäl för annat. Om lotterna ska säljas i en lottförsäljningsautomat krävs vidare att 1.en vinstplan är fastställd i förväg, 2.vinsterna har dragits i förväg inför en av tillståndsmyndigheten god- känd kontrollant, och att 3.automaten inte betalar ut någon vinst. Frågan vad som är skälig avkastning, dvs. nettovinst, avgörs från fall till fall med beaktande av sådana faktorer som konkurrenssituation- en, försäljningsmetoderna och rabattmöjligheterna på vinsterna. Vidare bör man se till att kostnader för reklam, administration, för- säljning m.m. inte är oskäligt höga. Tillståndsbeslutet kan innehålla villkor som syftar till att säkerställa föreningen en skälig avkastning av lotteriet. Det finns fall då det finns skäl att göra avsteg från kravet på skälig avkastning, t.ex. gällande stimulanslotterier. Det är viktigt att överskottet kommer den ideella föreningen och det allmännyttiga ändamålet till del och inte hamnar hos olika mellanhänder och service- företag. Vid dagens tillståndsprövning kontrolleras att är typgod- känd, att uppfyller säkerhetskraven för efterhandsdragna lotter eller att registreringen i databasen är tillfredsställande. Kalkylen gås igenom för att se att kostnaderna verkar rimliga och att nettobe- hållningen är minst , vilket är den nivå som gäller enligt Lotteriinspektionens praxis. Enligt 49 § lotterilagen ska tillståndsmyndigheten utse en kontrollant för rikslotterier samt fastställa arvodet till kontrollanten. Arvodet ska betalas av den som anordnar lotterierna. Kontrollanten ska vara en tjänsteman vid Lotteriinspektionen eller en särskilt arvoderad kontrollant. Kontrollanten ska se till att lotte- riet bedrivs i enlighet med lag, villkor- och ordningsbestämmelser. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Kontrollanten har en instruktion som ska följas. Kontrollanten ska enligt instruktionen tillvarata tillståndsmyndighetens, tillstånds- havarens och allmänhetens intresse av att lotteriet bedrivs i enlighet med lag och de utfärdade villkor- och ordningsbestämmelser som gäller för lotteriet. Enligt 50 § lotterilagen har tillståndshavaren en skyldighet att på be- gäran av tillståndsmyndigheten lämna de upplysningar och tillhanda- hålla de handlingar eller annat som behövs för tillsynen. Upplysningsskyldigheten gäller enbart den som efter tillstånd eller registrering får anordna lotterier enligt lotterilagen och avser de upp- gifter som krävs för tillsynen av lotteriet. Uppgifterna måste således ha betydelse för utövandet av tillsynen och kan avse upplysning, handlingar eller annat. Vad som kan bli aktuellt är bl.a. affärsböcker och annat som hör till lotteriverksamheten, avtal med serviceföre- tag, vinstplaner, prislistor som gäller inköpta varor, prov på lotter samt inspelningar av radio- och tv-sändningar i vilka lotterier an- ordnas. Syftet med regleringen är att efterlevnaden ska kunna över- vakas på ett rationellt sätt. Av detta följer att de uppgifter som behövs för utövandet av en adekvat tillsyn ovillkorligen måste finnas hos tillståndshavaren. De ideella föreningarnas lotteriverksamhet ska syfta till att främja ett allmännyttigt ändamål och inte vara kommersiell. Att ett lot- teritillstånd ska lämnas till den som anordnar lotteriet följer av 11 § andra stycket lotterilagen. Det yttersta ansvaret för lotteriets skötsel och ekonomiska förvaltning ligger med andra ord på anordnaren. Lagstiftningen innebär däremot inte något hinder mot att den ideella förening som innehar lotteritillståndet anlitar t.ex. ett aktiebolag att som serviceföretag i praktiken administrera lotteriet. Lotterilagen är utformad och anpassad till att ideella föreningar själva ska kunna anordna vissa lotterier i syfte att finansiera sin allmännyttiga verk- samhet. Verkligheten kräver dock att de ideella föreningarna i många fall behöver anlita serviceföretag för att överhuvudtaget kunna erbjuda attraktiva lotterier, i varje fall lotterier av större omfattning. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? För rikslotterierna, dvs. lotterier som anordnas i mer än ett län, förefaller det inte finnas några egentliga möjligheter för de ideella föreningarna att själva ta hand om hanteringen utan hjälp av service- företag eller i varje fall utan hjälp av anställd personal. Möjlighet- erna att på ideell basis anordna lotterier kan vara små. Detta är anledningen till att huvudparten av alla rikslotterier använder sig av serviceföretag för att administrera sina lotterier. Det finns ingen standardlösning för hur detta hanteras. I vissa fall är det föreningen själv (t.ex. Folkspel, SAP och SSU) som äger av serviceföretaget medan det i andra fall är ett helt fristående service- företag. De servicebolag som finns är Novamedia , Nordic Lottery, Kombispel i , Sportservice i , Ideella Spel, , Folkspel i , i och Lottericentralen (se närmare beskrivning av vissa av dessa servicebolag under avsnitt 12.6.1, Allmänt om ideella för- eningar). Det som är gemensamt är att det ska upprättas ett avtal mellan anordnaren och serviceföretaget där ansvaret mellan anordnaren och serviceföretaget regleras. Detta är särskilt viktigt i de fall där det är ett helt fristående serviceföretag, eftersom Lotteriinspektionen i sin tillståndsprövning måste, kunna ”säkerställa” att det är tillstånds- havaren som har det bestämmande inflytandet över lotteriet. I de avtal som upprättas mellan tillståndshavaren och service- företaget regleras även ersättningsnivåerna. I de normala fallen får serviceföretaget betalt för sina faktiska kostnader såsom personal, lokaler, tryckning av lotter, hårdvara, mjukvara men även en viss vinst utöver de faktiska kostnaderna. Detta regleras speciellt i avtalen. Den s.k. vinsten är ofta kopplad till ”know how” och licensavgift för ett visst koncept. Detta innebär dock att en del av överskottet från lotterierna kom- mer kommersiella intressen tillgodo framför de allmännyttiga intres- sena. I och för sig borde serviceföretagens medverkan kunna leda till att lotteriverksamheten bedrivs mera effektivt än om föreningen i egen regi ombesörjer verksamheten. Det bör också kunna medföra ett bättre utfall för föreningen, även med beaktande av ersättningen till serviceföretaget. Den verkställande direktören i serviceföretaget utses ofta till lotteriföreståndare hos lotterianordnaren vilket medför att personen i fråga ”sitter på två stolar”. Här uppkommer en risk att en del av Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? inflytandet och beslutsfattandet flyttar från tillståndshavaren till serviceföretaget. Fråga uppkommer därför om lämpligheten i att en lotteriföreståndare även är verkställande direktör i serviceföretaget. Lotteriinspektionen har kommit fram till att en bedömning av lotteri- föreståndarens lämplighet får avgöras från fall till fall och att en nyanserad prövning måste göras varje gång. De krav som ställs på spelföretagen får inte vara diskriminerande eller medföra några oproportionellt strikta krav. Kravet på ”svensk juridisk person” i lotterilagen bör därför inte kvarstå, utan i stället bör andra krav uppställas som säkerställer lika konkurrensförutsätt- ningar för spelföretagen inom detta marknadssegment. Detta bety- der t.ex. att det kan ställas krav på att överskottet ska gå till allmän- nyttig verksamhet samt krav på låg vinståterbetalningsprocent. Kravet på att restriktionerna måste stå i proportion till sitt syfte innebär dock i detta avseende att alltför långtgående krav inte kan ställas. Vinståterbetalningen kan därmed inte vara orimligt låg. En annan aspekt av betydelse i detta sammanhang är att licensinnehavarna måste ha möjlighet till produktutveckling och bör kunna använda sig av servicebolag. Detta hänger samman med att lagliga aktörer måste ut- göra ett trovärdigt, men attraktivt, alternativ till förbjud- en verksamhet, vilket i sig kan innebära att de får tillhandahålla ett omfattande spelsortiment, göra reklam i viss omfattning och använda ny distributionsteknik. Klart är att det således kan ställas krav på att licens endast kan ges till en svensk ideell förening eftersom detta innebär en otillåten diskriminering enligt . Men frågan är vilken be- dömning som ska göras när det gäller allmännyttiga ändamål utom landet (tillstånd kan ges till både svenska och utländska juridiska personer om det finns särskilda skäl). Av 15 § andra stycket framgår följande Tillstånd får lämnas också till en annan juridisk person än en ideell förening eller en juridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigt ändamål utom landet, om det finns särskilda skäl för det. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet?