sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Min bedömning är att även socionomer som arbetar i kommunernas missbruksvård behö- ver en tilläggskompetens inom gerontologi och geriatrik. Undersköterskor i vård och omsorg I nu gällande allmänt råd från (se avsnitt 8.2) re- kommenderas att den som arbetar i vård och omsorg om äldre bör ha läst 1 100 poäng i de programgemensamma karaktärsämnena samt 300 poäng i ämnet gerontologi och geriatrik. Personalen bör även ha tillräckliga kunskaper i svenska för att uppnå förmågan att förstå, tala, läsa och skriva svenska i enlighet med de redovisade kunskaperna och färdigheterna. Dessa kunskaper bedömdes kunna inhämtas genom godkänd kurs i det gymnasiegemensamma ämnet svenska eller svenska som andraspråk i vård- och omsorgspro- grammet eller genom annan motsvarande utbildning. Om alla yrkesverksamma undersköterskor hade sådan yrkes- kompetens skulle mycket vara vunnet. En prioriterad uppgift framöver bör därför vara att skapa drivkrafter och praktiska förut- sättningar för att det ska bli så. finns det anledning att återkommande överväga om befintlig normering och styrmedel inom berörda utbildningar svarar mot dagens och framtidens yrkeskrav. har lämnat sitt förslag. Bland deras förslag som har särskild betydelse för vård- och omsorgsprogrammet märks att elever som uppnått gymnasieexamen i stället föreslås ska ha uppnått under- sköterskeexamen. Vidare föreslår utredningen att grundupplägget på alla yrkesprogram ska vara att de ger grundläggande högskole- behörighet. Kurser som ger särskild högskolebehörighet ska kunna ges inom ramen för ett utökat program. Elever ska även kunna läsa fler yrkeskurser inom ramen för ett utökat program. Utbildnings- huvudmännen föreslås bli skyldiga att erbjuda programfördjup- ningar, såväl för att uppnå särskild behörighet som i yrkesämnen.90 Min bedömning är att dessa förändringar bör kunna bidra till att öka vård- och omsorgsprogrammets attraktivitet. Jag återkommer till frågan om undersköterskeexamen. Examinerade elevers faktiska yrkeskvalifikationer bestäms dock av en rad andra faktorer än de formella styrdokumenten. En viktig faktor i detta sammanhang är hur väl eleverna är förberedda för och 90 SOU 2016:77. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. motiverade att genomgå vård- och omsorgsutbildning. En annan är yrkeslärarnas förutsättningar och deras egen yrkeskompetens. Ytterligare en faktor är hur upphandlingar av vård- och om- sorgsutbildning från privata utförare genomförs och följs upp. Skolinspektionen har genomfört en tillsyn av vuxenutbildning som bedrivs av privata utbildningsanordnare som har betygsrätt. Vård- och omsorgsutbildningar utgjorde största delen av utbildningar i studien. För privata utförare av vård- och omsorgsutbildningar finns inga nationella krav på systematiskt kvalitetsarbete till skill- nad från för kommunala utförare av sådana utbildningar. Skol- inspektionen bedömer att detta medför en hög risk att eleverna inte får den utbildning de har rätt till. Inspektionen kritiserar i tre fall de privata utförarnas arbete med bedömning och betygssättning. Avtalen med kommunerna styr utbildningens utformning på ett sätt som inte alltid är förenligt med nationella regelverk. Bland an- nat anpassas inte studietakten till elevernas förutsättningar, varför dessa ibland inte ges tillräckligt goda förutsättningar att få bra be- tyg. Elever som läser vård- och omsorgsprogrammet bedöms inte få de praktiska kunskaper de behöver, då praktiska moment inte bedöms och betygssätts på ett bra sätt.91 Det finns självfallet mer eller mindre bra utbildning både bland privata utförare och kom- munala utförare. Från mina utgångspunkter är det emellertid ange- läget att kvaliteten i vård- och omsorgsutbildningen inte är bero- ende av vilken utförare eleven bedriver sina studier hos. Det na- regelverket bör vara utformat på samma sätt för kommu- nala och privata utförare. Ytterligare en faktor som bidrar till stor variation i yrkeskvali- fikationer bland elever som genomgått grundutbildning inom om- rådet är, att den arbetsmarknadsutbildning som Arbetsför- medlingen genomfört, inte alltid motsvarat kompetensnivån i allmänna råd. Detsamma gäller för övrigt den kommunala vuxenutbildningen, som är kursbaserad. Det är eleven själv, eller vid uppdragsutbildning en beställare, som avgör vilka kurser som eleven ska genomgå. Det finns alltså en rad faktorer, både organisations- och kvalitetsrelaterade, som påverkar utfallet i dagens yrkesutbildning. Utbildningsanordnare med betygsrätt. I mina överväganden om allmänna råd om kva- lifikationer och styrdokumenten i dagens vård- och omsorgspro- gram kan anses motsvara framtida behov av yrkeskompetens bland undersköterskor har jag också beaktat dessa förutsättningar: Utrymmet för yrkesämnen inom gymnasieskolan är begränsat till 1 400 poäng92 och denna volym bör även vara begränsande i vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Specialisering av undersköterskors yrkeskompetens måste ske på eftergymnasial nivå, främst inom . Alla yrkesgrupper, inte minst undersköterskor, måste ges förut- sättningar för ett livslångt lärande. Det sker dels informellt i det dagliga arbetet, dels formellt lärande genom fortbildning knutet till arbetet. Längre fram i mitt betänkande lägger jag fram förslag om hur en nationell kvalifikationsnivå för undersköterskor bör utformas. I de fortsatta förberedelserna för att införa en sådan kommer de grund- läggande yrkeskraven för undersköterskor att på nytt behöva över- vägas. I det perspektivet är det min bedömning att allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbe- tar i omsorg om äldre bör ses över. Som underlag för en sådan översyn vill jag föra fram några om- råden där jag bedömer att yrkeskraven för undersköterskor behö- ver utvecklas: Munhälsobedömning och åtgärder för att upprätthålla god mun- hälsa. Psykisk ohälsa och riskbruk bland äldre samt arbetssätt och metoder inom detta område. Välfärdsteknik – förmåga att praktiskt tillämpa, möjligheter och risker. I nuvarande allmänna råd beskrivs vilka kunskaper och förmågor personalen bör ha för att kunna utföra vissa upp- 92 I de utbildningar som vård- och omsorgscollege certifierat krävs dessutom ytterligare 100 poäng i gymnasiearbete, för att få diplom. Möjligheten till programfördjupningar ger möjligheter att studera ytterligare 300 poäng utöver de 1 400 poängen. gifter inom yrkesområdet. Min bedömning är att ett utvecklat råd även bör innehålla en del som beskriver förmågan att skapa och upprätthålla relationer. Förmågan att kommunicera, som finns med i nuvarande allmänt råd, är viktig, men undersköterskan behöver också ha förmågan att förstå den äldre personens situation och medvetet använda sin egen personliga förmåga för att uppnå upp- ställda mål med vården och omsorgen om den äldre personen. Rådet bör alltså kompletteras med vissa relationsorienterade för- mågor. Dessa aktualiserar i förlängningen hur elever i utbildnings- situationer kan kvalificeras för att svara upp mot dessa krav. De förutsätter ett visst mått av personlig mognad, insikter om egna drivkrafter och beteendemönster. För att uppnå ökad professionell autonomi och självständigt yrkeshandlande, som jag bedömer önskvärt, bör elever i utbildningssituationen och personal i arbets- livet ges förutsättningar för och stöd till att utveckla sin egen person. Högskoleutbildad personal inom kommunernas vård och omsorg om äldre De mest förekommande yrkesgrupperna i kommunernas vård och omsorg om äldre är sjuksköterskor, socionomer, arbetsterapeuter och fysioterapeuter. Jag har argumenterat för att även perso- ner med andra högskoleutbildningar bör kunna bidra till kvalitets- förbättringar. Det är även angeläget att personal med högskole- utbildning arbetar direkt i vården och omsorgen om äldre. Min uppfattning är att det bör vara självklart att högskole- utbildningar som utbildar studenter för bl.a. vård och omsorg om äldre utformar grundutbildningarna så att studenterna förbereds väl för den stora och växande arbetsmarknad som kommunernas vård och omsorg om äldre är. Men så är det inte alltid . Alla grund- läggande utbildningar på högskolenivå utbildar för en bred arbets- marknad. Studenterna ges möjligheter att genom val av kurser och examensarbeten profilera sig mot olika områden. För att kunna utföra kvalificerade vård- och omsorgsuppgifter i kommunernas vård och omsorg om äldre måste alla utbildnings- program vara utformade så att alla studenter obligatoriskt läser åtminstone en kurs med geriatrisk eller gerontologisk inriktning. Det krävs också god tillgång till specialist- och vidareutbildning med inriktning mot gerontologi och geriatrik för grundutbildade som finns i arbetskraften, men som vill fördjupa eller bredda sin kompetens. För att främja en evidensbaserad verksamhet är det också ange- läget att personer som varit yrkesverksamma ges praktiska förut- sättningar och uppmuntras att genomgå forskarutbildning. Jag återkommer längre fram till ytterligare bedömningar och förslag i dessa delar. 8.5Tillgång och efterfrågan på personal Mina bedömningar: För att möta en växande efterfrågan på undersköterskor krävs en långsiktig och uthållig utökning av vård- och omsorgsutbildningen, samt ökad volym på specialist- utbildningen inom . Fler högskoleutbildade med inriktning mot äldre kommer att efterfrågas. En ny struktur för utbildningsplanering på regional och nationell nivå behöver etableras för att fortlöpande anpassa utbildningsutbudet till efterfrågan, regionalt såväl som natio- nellt. Detta krävs för att möta äldres behov av god vård och omsorg i alla delar av landet. Det materiella välståndet förväntas öka kraftigt i det svenska sam- hället de närmsta decennierna. De genomsnittliga inkomsterna bedöms komma att fördubblas . Befolkningen ökar till 13 miljoner och medellivslängden väntas öka med för kvinnor och för män. Den stora utmaningen framöver är inte resursbrist, utan hur fördelningen av ekonomiska resurser ska ske för att motsvara befolkningens önskemål. saknade av den svenska befolkningen i arbetsför ålder gymnasieutbildning. i arbetsför ålder en eftergymnasial högskoleutbildning.93 Den svenska arbetskraften har genomgått en snabb förändring av utbildningsnivån och har vid en internationell jämförelse en hög formell utbildningsnivå. Arbetstagare byter också jobb allt oftare. Den genomsnittliga utbildningslängden hos den arbetsföra be- folkningen har, enligt , ökat snabbare än jobbens genomsnittliga krav på utbildning. Mellan 20 och 30 pro- cent av arbetskraften bedöms ha ett arbete som de egentligen är för högt kvalificerade för. visar att det skett en jobbpolarisering i . Innebörden av detta är att andelen av arbetskraften som har såväl högkvalificerade jobb som lågkvalificerade jobb ökat, som andelen med medelkvali- ficerade jobb minskat. För kvinnor i offentlig sektor noterar utred- ningen en tydlig ökning av högkvalificerade jobb. Den traditionella segregeringen på arbetsmarknaden mellan män och kvinnor verkar brytas upp av den nämnda polariseringen genom att män i ökad utsträckning söker sig till traditionellt kvinnodominerade låg- löneyrken. Utredningen gör bedömningen att digitaliseringen framöver kommer att påverka låglöneyrken mer än höglöneyrken. Bedömningarna av digitaliseringens effekter skiljer sig dock kraftigt åt. forskning har visat att robotar och artificiell intelligens kan komma att ersätta cirka hälften av alla nuvarande jobb. Mer detaljerade studier visar emellertid att det för del sannolikt kommer att handla om av arbetskraften.94 Arbetskraftens rörlighet och flexibilitet är viktiga faktorer för en väl fungerande arbetsmarknad. För att främja detta krävs ett livslångt lärande men också geografisk rörlighet. Utredningen identifierar två nyckelgrupper för ökat arbets- kraftsdeltagande, personer som är i den senare delen av sitt arbets- liv och utrikes födda personer. Båda grupperna har lägre utbild- ningsnivå än genomsnittet. En av de stora utmaningarna är att möta den starka immigrationen av personer med svag arbetsmarknads- anknytning. Bilaga 7 till . Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. konstaterar att den svenska arbets- kraftens utbildningsinriktning inte är anpassad till de sektorer där efterfrågan på arbetskraft är hög eller till de arbetsuppgifter de för- väntas utföra, dvs. att arbetskraften ur ett matchningsperspektiv är felutbildad. En bidragande orsak till detta bedöms vara att studie- och yrkesvägledningen fungerar relativt dåligt. Mot denna bak- grund är en väl utbyggd vuxenutbildning en viktig tillgång för att öka omställningskapaciteten hos arbetskraften. Internationellt sett har också högt deltagande både i formell och i icke formell vuxenutbildning. Däremot är det olyckligt att vuxenutbildningens omfattning är lägre bland äldre (55–), utrikes födda, förgym- nasialt utbildade samt personer som står utanför arbetskraften och arbetslösa.95 konstaterar att arbetskraftsbristen beräknas bli stor för personer med minst treårig eftergymnasial utbildning inom vårdområdet, men stora brister förväntas även för personer med kortare vårdutbildning och inom pedagogik. Detta gäller framför allt i arbetsmarknadsregioner med färre än 30 000 invånare. Arbetskraftsbrist inom dessa utbildningsinriktningar väntas bli allmänt förekommande även i större FA-regioner.96 har genomfört analyser av arbetskrafts- behov och kompetensförsörjning fördelat på funktionella analys- regioner (FA-regioner) . Dessa utgör lokala arbets- marknader utifrån pendlingsströmmar över kommungränser. Ut- redningen visar att befolkningen i åldrarna 20–väntas minska i 60 av 72 FA-regioner . Det innebär att det kan bli svårt att förse såväl offentlig som privat sektor med arbetskraft. Inte minst gäller det vård och omsorg om äldre, då både behoven och andelen äldre ökar i dessa regioner. 95Det kan nämnas att vuxenutbildning inom området humaniora och konst under /12 var det största bland både män och kvinnor med sammanlagt cirka 80 000 helårsstuderande, trots att det framtida behovet av arbetskraft inom området väntas vara relativt lågt. 96Med avses funktionella analysregioner. Det är en geografisk indelning av som skapades av (nuvarande ) En är en grupp av kommuner som kan antas vara självförsörjande vad gäller arbetskraft och arbetstillfällen. Resultaten visar också att de regionala obalanserna är tilltagande ju mindre regionerna är. De största kompetensförsörjningsproble- men väntas i FA-regioner med färre än 30 000 invånare. Överlag är kompetensförsörjningsproblemen störst inom vård och omsorg, framför allt för arbetskraft med minst treårig eftergymnasial ut- bildning. Framskrivningen visar att efterfrågan på högre utbildning gene- rellt ökar, men att det främst kommer att vara brist på personer med kortare högskoleutbildning i relation till de yrkeskrav som ställs. Den visar också att en stor grupp av arbetskraften väntas sakna formell gymnasieutbildning. förväntas av alla arbetstillfällen kräva treårig gymnasieutbildning medan av den sysselsatta befolkningen väntas ha gymnasieutbildning som högsta utbildning. Redan i utgångsläget, , besattes många tjänster som krä- ver treårig gymnasieutbildning av personer som saknade detta, sär- skilt i FA-regioner av typen , , och . Vård och omsorg om äldre personer är en global utmaning, med betydande jämställdhets-, jämlikhets- och rättviseaspekter: kvinnor dominerar bland informella omsorgsgivare97 kvinnor dominerar som vård- och omsorgsmottagare98 kvinnor dominerar kraftigt bland yrkesarbetande inom vård och omsorg om äldre99. Strävan att skapa och upprätthålla god kvalitet i vård och omsorg om äldre har därför nära samband med goda arbetsvillkor för per- 97Det är ungefär lika stor andel män som kvinnor som ger någon form av anhörigomsorg, men kvinnorna ger mer omfattande insatser. 98Socialstyrelsen, officiell statistik 99De bearbetningar vi beställt från visar att av de anställda inom den av kommunerna finansierade vården och omsorgen om äldre 2015 var kvinnor. sonal, jämställdhet mellan könen och jämlika livsvillkor i global skala.100 Flertalet länder genomgår nu en demografisk omvandling som präglas av ökad medellivslängd. Sammansättningen av befolkningen förändras i många länder så att antalet personer i förvärvsaktiva åldrar i förhållande till antalet barn och äldre minskar, dvs. färre förväntas försörja fler. försvagas traditionella familje- strukturer och omsorgsrelationer glesas ut. Detta är även knutet till en stark urbanisering förenad med en relativt god ekonomisk ut- veckling. En offentligt finansierad äldreomsorg saknas i flertalet länder eller har en mycket blygsam omfattning. Kvinnor utgör en ökande andel av den globala migrationen. Många av dessa söker sig till arbete inom vård och omsorg. Det gäller såväl yrkesutbildad hälso- och sjukvårdspersonal som perso- ner med begränsad formell utbildning. Migrationen sker både i organiserad form genom avtal mellan länder och genom enskilda initiativ. Denna migration har såväl positiva som negativa effekter för avlämnande och mottagande land. Merparten av migrationen sker från relativt fattiga länder till . Eftersom det i flera av dessa länder saknas till- räckliga formella strukturer för att tillhandahålla äldreomsorg ar- betar inte sällan migranterna i gränslandet mellan familj och of- fentlig omsorg med undermåliga arbetsvillkor. Fattiga länders kvinnor exploateras allt för ofta för att ge de rika ländernas, huvud- sakligen, kvinnor omsorg. Risken för exploatering ökar när den offentliga finansieringen av tjänsterna sker genom kontantför- måner som lämnas till enskilda eller företag. Anlitandet av migrerande arbetskraft har skett i stor skala i , särskilt i sydeuropeiska länder, men även i ökad utsträckning i t.ex. , och . Den högsta andelen migrerad arbetskraft finns dock i , och . I de sydeuropeiska länderna sker omvandlingen från en familjebaserad omsorg till migrerad arbetskraft från , 100Redfoot, . och Houser, ,. ”On”: Quality of Care, Economic Development, and the International Migration of Long-Term Care Workers. 101Redfoot, ., Houser, ,. ”On”: Quality of Care, Economic Development, and the International Migration of Long-Term Care Workers. och och i viss mån . Avsaknaden av en of- fentligt finansierad äldreomsorg som erbjuder personliga tjänster innebär att familjer anlitar migrerad ”grå eller svart” arbetskraft. I de nordeuropeiska länderna deltar migranterna i högre grad i den offentligt finansierade vården och omsorgen om äldre personer.102 Migrerande arbetskraft är mer benägen än andra att acceptera dåliga arbetsvillkor, vilket kan förstärka dessa yrkens bristfälliga status och hålla nere löner. Från flera länder rapporteras också att diskri- minering, rasism, övergrepp och exploatering är vanligt förekom- mande.103 Dessa frågor har uppmärksammats allt mer inom internationella organisationer. WHO antog 2010 en upp- förandekod för global rekrytering av hälso- och sjukvårdsperso- nal.104 Ett nationellt rapporteringssystem med en databas har eta- blerats.105 har redovisat vad medlemsländerna gör för att möta en ökad efterfrågan på personal i vården och omsorgen om äldre:106 bättre utbildningsprogram för att utöka den yrkesutbildade arbetskraften, bredda rekryteringen, t.ex. bland äldre, arbetslösa, frivillig- arbetare och män, utökad migration av personer med kortare yrkesutbildning, bättre användning av befintlig personal genom förändrade arbetsformer, öka produktiviteten genom ökad användning av välfärdsteknik, ökad stöd till egenvård, förebyggande arbete. 102Di , M., Melchiorre, M. G., Lucchetti, M. & Lamura, G,. The impact of migrant work in the elder care sector: recent trends and empirical evidence in . I , S, och Torres, S. (eds.) Older People and Migration. Challenges for social work. Routledge, , 2016. 103Iecovich, E. Migrant homecare workers in elder care. The state of the art. i , U. Torres, S. (eds.) Ageing in Contests of Migration. Routledge, , 2016. The WHO CODE of Practice on the International Recruitment of Health Personnel. 105www.who.int/hrh/migration/code/code-nri/reports/en 106Fujisawa, ,. The Long-Term Care Workforce: Overview and Strategies ot Adapt Supply to a Growing Demand. Health Working Papers No 44. En expertgrupp inom EU analyserade arbetskraft och jämställdhet inom äldreomsorgen i 33 europeiska länder107 och konstaterade bl.a. att: kvinnor dominerar som informella och formella omsorgsgivare, lönerna är lägre inom äldreomsorg än genomsnittligt på lik- nande arbete och arbetsvillkoren ofta bristfälliga, det i många länder helt saknas eller i alltför begränsad omfatt- ning finns äldreomsorg, i synnerhet särskilt boende, som är till- gänglig för befolkningen efter behov, i flera länder utvecklas yrkesutbildning för undersköterskor, utan att lön och arbetsvillkor förbättras. Gruppen konstaterar att de största utmaningarna för att möta väx- ande omsorgsbehov i ännu inte adresserats. De menar att det skulle vara en stor förlust för såväl jämställdhet som samhälls- ekonomi om inte äldreomsorgen ses som den viktiga sysselsätt- ningsmotor den faktiskt är. Bedömningar av tillgång och efterfrågan på kort sikt Arbetsförmedlingen redovisar i Yrkeskompassen ettåriga bedöm- ningar av arbetsmarknaden för cirka 200 yrken. De grundas i de lokala arbetsförmedlingskontorens bedömningar. Den senaste be- dömningen är . För följande yrken gör arbetsförmedlingen bedömningen att det finns mycket liten konkurrens om jobben för arbetssökande, vilket innebär stor brist på arbetskraft: biståndshandläggare, sjuk- sköterska med grundutbildning, sjuksköterska med specialist- utbildning till distriktssköterska och inom geriatrik, läkare, psy- kolog och undersköterska. Liten konkurrens om jobben bedöms finnas för arbetsterapeuter, fysioterapeuter och skötare. Balans mellan efterfrågan och tillgång bedöms föreligga för dietister och Long-Term Care for the elderly. Provisions and providers in 33 European countries. Medan efterfrågan på vårdbiträden108 bedöms vara liten. Arbetsförmedlingen gör inte någon bedömning för enhetschefer inom vård och omsorg eller andra förekommande yrkesgrupper inom verksamhetsområdet. Beräkningar av långsiktig tillgång och efterfrågan på personal kan genomföras från olika perspektiv, avgränsningar med olika metod, tidshorisont och antaganden. Jag redovisar översiktligt resultaten från några sådana beräkningar, som för några yrkesgrupper skiljer sig åt. Kommuner och Landsting (SKL) har beräknat hur många rekryteringar som landets kommuner och landsting beräknas be- höva genomföra . Man har förutsatt oförändrad bemanning och arbetssätt och tagit hänsyn till demo- grafiska förändringar och personal som av olika skäl lämnar sitt arbete. Beräkningarna visar att kommuner och landsting behöver rekrytera 89 000 personer, eller knappt 9 000 personer , till hälso- och sjukvård och 144 000 personer, eller 14 400 personer , till vård och omsorg, inklusive individ- och familjeomsorg.109 har i det s.k. LEV-projektet110 simulerat hur 300 000 individer åldras år och vilken roll de- ras hälsa spelar för deras framtida behov av hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Beräkningarna tar sin utgångspunkt i förhållandena och sträcker sig . 108Arbetsförmedlingen använder yrkesbeteckningen undersköterska för dem som har yrkesutbildning och vårdbiträde för dem som saknar sådan. Bristen på undersköterskor ökar möjligheten till arbete för vårdbiträden, enligt Arbetsförmedlingens bedömning. 109Sveriges Kommuner och Landsting (SKL). viktigaste jobb finns i välfärden. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? : Kommuner och Landsting, 2015. 110LEV-projektet är projekt efterfrågan på välfärdstjänster. ganden om utvecklingen av hälso- och funktionstillståndet bland personer i höga åldrar och uppgifter om kostnader per tjänst och bemanning beräknas behovet av resurstillskott och ytterligare personal.