sou · H5B342 · 2017-05-29 00:00:00 — Moränjordars utbredning och skredbenägenhet har dock, av SGU, enbart bedömts ha en marginell inverkan nära bebyg gelse och snarare vara ett problem för infrastruktur såsom järnvägar och vägar utanför tätbebyggda områden. Moränjordar har därför inte tagits med i analysen. Kostnad har sedan bedömts både med och utan klimatparameter för att få fram den kostnad som uppstår enbart på grund av klimat förändringar. Kostnadsberäkningarna bygger dels på de ansökningar som kommit in från kommunerna till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) gällande ras- och skredförebyggande åtgär der och dels på kostnadsanalyser från älvs-utredningen7 som skalats upp till större områden. I bilaga 3 finns en mer utförlig be skrivning av ras- och skredanalysen. SGU har även tagit fram en kartering i form av en GIS-karta över Sveriges kusts erosionskänslighet. Kusten har delats in i fyra kate 7 Skredrisker i i ett förändrat klimat. Slutrapport 1 – Samhällskonsekvenser. Kostnaderna för klimatanpassning … gorier och SGU har föreslagit vilka problem och skyddsåtgärder som kan vara aktuella för de olika delarna av kusten. Kontakt med Svenskt Vatten har tagits för att undersöka om det genom deras arbete finns underlag för extrapolering av kostnader för anpassningsåtgärder för översvämningar som orsakats av skyfall. Gränssnittet mellan omfattning för ledningsförnyelse och klimat anpassning har diskuterats. Klimatanpassning för översvämning som orsakats av skyfall kommer inte att lösas enbart genom att anpassa ledningssystemet utan måste ses som en del i samhällsplaneringen. Svenskt Vatten deltar i arbetet med att ta fram strategier för detta arbete, men det finns inget underlag som kunnat använ das i detta projekt. Ramböll har inte funnit någon tydlig gränsdragning mellan kost naden för ledningsförnyelse och kostnaden för åtgärder som ingår i klimatanpassning och har därför valt att utgå ifrån att kostnaderna för klimatanpassning ligger utanför kostnaden för ledningsförnyelse. Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap (MSB) MSB arbetar för att minska de negativa effekter som ett förändrat klimat kan ge upphov till. Myndigheten bedriver även forskning med avseende på naturolyckor. MSB har främst bidragit med informa tion kring översvämningsrisker i sjöar och vattendrag genom de karteringar och prioriteringar som de har gjort inom andra projekt. har kontaktats angående extrem korttidsnederbörd (skyfall) i ett framtida klimat. Rapporten ”Klimatologi nr 6”8 visar på hur ett tioårsregn med en varaktighet på mellan till för väntas förändras fram . Även data för 100-årsregn med 8 Klimatologi nr 6, Extrem korttidsnederbörd i klimatprojektioner för , et.al. Kostnaderna för klimatanpassning … samma förutsättningar som inte finns med i ovan nämnda rapport har erhållits direkt från . De kustnära kommunerna kommer att påverkas av översvämning på grund av havsnivåhöjningen. Hur omfattande översvämning blir beror dels på vilken nettohavsnivåhöjning som kan förväntas samt på hur stor landhöjningen är. I figur 1 nedan visas nettoeffekt av havsnivåhöjning och landhöjning i Sverige.9 9 IPCC 2013-2014. Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 1 Nettoeffekt av havsnivåhöjning och landhöjning i under förutsättning av en global havsnivåhöjning på en meter under . Beräkningen av landhöjningen är baserad på Lantmäteriets landhöjningsmodell NKG2005LU Källa: IPCC Framtidens havsnivåer AR5 WG 2 2013–2014, , . Höga vattenstånd i havet påverkas av bland annat vind och luft tryck. Enligt kommer höga vattenstånd , på grund av till exempel storm, troligen inte att skilja sig väsentligt från hur det förhåller sig i dagens klimat10. Översvämningens omfattning beror också på kustens topografi; En plan kuststräcka kan ge en omfat tande översvämning medan en brant kuststräcka ger en mindre om 10 Klimatanpassningsportalen; temperatur/storm-1.21290 Kostnaderna för klimatanpassning … Inom detta uppdrag har möjligheten att analy sera Sveriges kuststräckas topografi inte funnits. miljös läge vid kusten, läge för samhällsviktiga funktioner och andra intressen avgör hur sårbar den miljön är. De risk- och sårbarhetsanalyser funnits i datainsamlingen har varit mycket få och har visat risk och sårbarhet för enskilda detaljplaner i kust- nära lägen. Riskklassning av kommunerna gällande översvämning från hav har därför tagits fram med utgångspunkt från kartan som visar nettoeffekt av havsnivåhöjning och landhöjning i , se Figur 1 1. Den förändrade havsytehöjningen har delats i tre riskklasser Riskklass 1 = grön-blå kuststräcka (0–0,3 m förändrad havsnivå) Riskklass 2 = gul-gulgrön kuststräcka (0,3–0,6 m förändrad havsnivå) Riskklass 3 = orange-röd kuststräcka (0,6–1 m förändrad havsnivå ) Riskklass 1 (nettohöjning 0–0,3 m) innebär troligen att endast punkt visa skyddsåtgärder behöver utföras medan åtgärderna för riskklass 2 och 3 kräver mer omfattande åtgärder. Riskklass 0 innefattar de kom muner som inte ligger vid kusten. Figur 2 Andel kommuner per riskkategori, översvämningar från hav Källa: Rambölls bearbetning Kostnaderna för klimatanpassning … 4.1.4Översvämning från sjö och vattendrag Riskklassning av kommunernas känslighet för översvämning från sjöar och vattendrag baseras på en tidigare genomförd kartläggning av MSB11, samt på kartläggning av kommuner. Enligt MSB är 18 tätorter utpekade där konsekvenserna av översvämning från sjöar och vattendrag anses vara stora, varav , , , och är särskilt sårbara. Figur 3 Andel kommuner per riskkategori, översvämningar från sjöar och vattendrag Källa: Rambölls bearbetning Riskklassificeringen är genomförd på en 4-gradig skala (ju högre risk klass desto högre risk) och resultatet illustreras i Figur 3 ovan. En kommun har bedömts som riskklass 3 eller 2 baserat på om MSB be dömt dem som mycket stor respektive stor risk för översvämning från sjö och vattendrag. Vidare har de kommuner som inte klassats som riskklass 3 eller 2 kategoriserats baserat på om kommunen gränsar till ett vattendrag eller en sjö. En kommun har klassats som riskklass 1 om den gränsar till vatten och 0 om den inte gör det i någon betydande omfattning. 11 MSB, Identifiering av områden med betydande översvämningsrisk, Steg 1 i förordningen (2009:956) om översvämningsrisken – preliminär riskbedömning, . Kostnaderna för klimatanpassning … Simuleringarna kring extrem korttidsnederbörd i ett framtida klimat innehåller relativt stora osäkerheter och skiljer sig även åt beroende på vilket tidssteg som väljs, till exempel om ett regn med varaktighet eller ett väljs. För simuleringarna av 100-årsregnen ligger dessutom värdena kring vad som är acceptabelt för en extremvärdesanalys på grund av begränsningar vid extrapole ring. Samtliga simuleringar visar dock på att den extrema korttids nederbörden kan förväntas att öka i hela . Baserat på denna information har samtliga kommuner bedömts ha en ökad risk för skador från skyfall till och med . kommuner är dock olika sårbara och därmed utsatta för risker gällande översvämning från skyfall i varierande grad. Risk och sårbarheten beror på stadens täthet, topografi, andelen gröna ytor, samhällsviktiga funktioners lägen, dagvattensystemets kapacitet och utformning m.m. Figur 4 Andel kommuner per riskkategori, skyfall Källa: Rambölls bearbetning Figur 4 ovan illustrerar riskklassning kopplat till skyfall. Bedöm ningen utgår från att alla kommuner har behov av åtgärder men då underlag för att kategorisera kommunernas enskilda behov saknas har endast en riskklassning valts. Enstaka kommuner har haft doku ment såsom risk- och sårbarhetsanalys, klimatanpassningsplan eller dylikt som beskriver översvämningar till följd av skyfall som ett problem. Dessa kommuner är dock så få att urskiljning av dem inte ansetts vara relevant. SGU och SGI har genomfört en GIS-analys för att riskklassa kommuner med avseende på ras och skred. Här har även kostnader för klimatanpassningsåtgärder relaterat till ras och skred bedömts. Riskklassningen har gjorts mellan 1 och 4 där 4 är den högsta risk Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 6 nedan visar hur skredbenägenhetsklasserna fördelar sig över . Mer information om analysen och riskklassificering en finns i Bilaga 3. Figur 5 Andel kommuner per riskkategori, ras och skred Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 6 Indelning av i skredbenägenhetsklasser baserat på SGU:s kartläggning (PM – Kostnader för förebyggande av skred, ) En sammanställning av hur erosionsförhållanden ser ut längs och kust finns i en kartering framtagen av SGU i samband med detta uppdrag, se figur 8 nedan. Karteringen grundas på expert bedömningar av kuststräckor, utförd med stöd av jordartskarta, höjdmodell och flygbilder (ortofoto) och har utförts av en arbets grupp av erfarna jordartsgeologer. Resultaten har granskats av ytter ligare två experter. Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 7 Andel av Sveriges kuststräcka per riskkategori Källa: SGU, bearbetning av Ramböll Erosionen har potential att påverka stora ekonomiska värden, inte bara i urban miljö. Därför har underlag för kostnadsberäkning för densamma utökats till att även inkludera sträckor som inte ligger i direkt anslutning till urban miljö. SGU har också klassat stränders och kustens erosionskänslighet samt föreslagit åtgärder (se tabell 3 nedan). Påverkade sträckors längd har hämtats från karteringen. Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 8 Riksöversikt strand- och kusterosion Källa: SGU, Kostnaderna för klimatanpassning … Tabell 3 Kategorisering, definition och längd av SGU gällande erosionsrisk längs strand- och kuststräckorna Klicka här för att ange tabellens underrubrik. Längd (km) Kust som inte uppfyller kriterier Inga åtgärder nödvändiga. Främst sandstränder i vågexpo nerade lägen som uppvisar tecken på sedimenttransport i längs stranden eller andra tecken på erosion som inte kan betecknas som betydande. Stränder med tydlig pålagring av sediment p.g.a. sediment- transport längs kusten räknas också hit Förebyggande erosionsskydd knappast meningsfullt att utföra, annat än möjligen i anslutning till särskilt samhällsviktig an läggningar i . I övrigt får erosionsproblem hanteras när de eventuellt uppträder och genom planering av strandnära markanvändning. Avser här i första hand strand nära brant i kalksten eller Kust och stränder med tydliga spår av betydande pågående erosion, t.ex. slänter med aktiv erosion, eller stränder i övrigt med dokumenterad erosion. Mycket svårt eller omöjligt att anlägga effektiva skyddsåtgär der i denna kategori. Erosions problematiken bör hanteras genom övervakning av branter i närheten av bebyggelse samt planering av markanvändningen nära klinten. Kan vara aktuella för delar av dessa stränder där riskanalys visar att bebyggelse, infra struktur m.m. kan skadas. Utifrån ovan beskrivna kategorier har en riskklassificering genom förts. Baserat på beskrivningen av de skyddsåtgärder som följer varje kategori har en riskklass för kostnadsbedömning tagits fram. Risk klass 1 innefattar sträckan för pågående betydande erosion där skyddsåtgärder såsom till exempel strandfodring och vågbrytare kan anläggas. För de andra tre kategorierna bedöms möjligheter till skyddsåtgärder som inga eller i sammanhanget relativt små kostna der för klimatanpassningsåtgärder uppstå. För sträckan som klassas som pågående långsam erosion kan det till exempel finnas en kost nad för övervakningssystem etc. Denna kostnad är dock väldigt svår att bedöma. För sträckan som klassas som erosionskänslig kan flera Kostnaderna för klimatanpassning … samhällsviktiga byggnader och andra installationer bli aktuella att skydda. Utan en mer djupgående analys av hela kuststräckan och den typen av byggnader/installationer som finns längs med denna går det inte heller här att bedöma en korrekt kostnad. I det senare fallet kan det dessutom i många fall vara billigare att flytta själva an läggningen då nya behov inom samhällsplaneringen uppstår än att anlägga erosionsskydd. Det förekommer även erosion i vattendrag såsom älvar, åar och bäckar. På grund av att erosion ofta hänger samman med ras och skredrisk är detta inte riskklassificerat separat utan det finns delvis inarbetat i SGU:s underlag om ras och skred. Kostnader för klimatanpassningsåtgärder har i första hand inhämtats vid kartläggningen av kommunerna som beskrivits tidigare. Under kartläggningen har rapporter eller andra dokument med färdiga kost nadsskattningar av olika klimatanpassningsåtgärder tagits fram och sammanställts. Under kartläggningen framkom att dataunderlaget i är mycket begränsat, eftersom enbart ett fåtal kommuner uppskattat kostnader för att genomföra åtgärder. I vissa fall har kost nadsskattningar gjorts men med otydliga avgränsningar vilket gjort att dessa varit tvungna att exkluderas. På grund av det bristfälliga Svenska dataunderlaget har kostnader också samlats in från danska kommuner för att bredda underlaget. Således görs antaganade att lösningar och kostnader för klimatanpassningsåtgärder är snarlika mellan och . Det bristande underlaget för kostnads uppgifter har givetvis en påverkan på kvalitén för kostnadsskattning arna vilka skulle vara mindre osäkra om underlagsmaterialet hade vart bredare. I bilaga 2 ges en övergripande beskrivning av kostnads uppgifterna för svenska och danska kommuner. Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 Svenska och danska kommuner där kostnadsuppgifter 4.2.2Planeringskostnader samt kostnader för driftskedet Projekteringskostnader för byggnation av anläggningsprojekt kan enligt erfarenheter hos personer som arbetar med anbud och plane ring av byggnation uppskattas till ca 5–av byggkostnaden. Den lägre delen av intervallet omfattar stora infrastrukturprojekt och den högre andelen gäller mindre, komplicerade projekt i befintlig stadsmiljö. Klimatanpassningsprojekten ligger troligen i den högre delen eftersom de till stor del behöver utföras i urban miljö. Förutom projekt- och anläggningskostnader för klimatanpass ningsåtgärder tillkommer kostnader för analysarbete i form av iden tifiering av risker etc. vilket genomförs av kommunen och ofta kallas för klimatanpassningsplan, klimat- och sårbarhetsanalys eller dylikt. Ramböll har slumpmässigt valt ut ett antal kommuner som kommit längre i sitt arbete med klimatanpassning för att ge en övergripan de beskrivning och kostnadsuppskattning av en sådan process.12 Arbetet ser olika ut i olika kommuner, vilket faller sig naturligt då de ekonomiska förutsättningarna samt behovet av klimatanpassnings åtgärder skiljer sig år. 12 Baserat på topp 20 kommuner i och Svensk försäkrings kommun ranking 2016. Kostnaderna för klimatanpassning … Processen kan bestå av att en eller flera personer ges ansvar att ta fram en klimatanpassningsplan och att kommunens olika förvalt ningar bidrar i form av att peka ut risker kopplat till den specifika förvaltningens ansvarsområde. Kostnaden för att ta fram en klimat anpassningsplan eller klimat- och sårbarhetsanalys, baserat på inter vjuer med tre utvalda kommuner, skattas till ca 400–700 tusen kro nor.14 Delar av arbetet läggs i vissa fall ut på konsulter. Det ska tilläggas att kostnaden för att ta fram en klimatanpassningsplan varierar, dels till följd av att kommuners risker ser olika ut, dels till följd av att stödet ser olika ut. I vissa fall finns regionala initiativ till samverkan vilket ger kommuner stöd bl.a. i form av kompetenser vid arbete med klimatanpassning. Kalenderår kan också ha en viss påverkan när klimatanpassningsplan ska tas fram, då informations källorna är mycket fler till antalet , 2016, än för till exempel . I är man precis i början av processen med att arbeta med klimatanpassning. nedlagt arbete har kostnad ca 12,5 mnkr för tjänstemän som enbart arbetat med klimatanpassning. Man har också handlat upp konsulttjänster som är direkt relaterat till klimat anpassning, för mellan 10 och . Till detta kommer utredningar som utförts i andra projekt, som inte är direkt relaterade till klimatanpassning men som ändå omfattar klimatan passning. Kostnaden för icke direkt relaterat klimatanpassningsarbete är inte känd. pågår arbetet att ta fram en strukturplan för klimat anpassning, som kommer att bli det första helhetsgreppet gällande översvämningshantering. Strukturplanen kommer att visa möjligheter na för klimatanpassning men tar inte upp till exempel rådighets frågor. Den måste därför arbetas vidare med för att den sedan ska kunna bli en åtgärdsplan där man vet vad man kan göra gällande 1340–100 tusen invånare. 14Kostnad baserat på uppskattningar i åtgång av timmar från kommunrepresentanter. kostnad är baserat på timlön för översikts-planerare inkl. sociala avgifter; 347/kr/h. Kostnaderna för klimatanpassning … Det pågående arbetet beräknas till för en analys av två delavrinningsområden i staden av ett tjugotal totalt. När åtgärdsplanen är framtagen följer sedan arbetet med vatten domar, miljöprövningar och projektering. Kostnaden för skyfallsåtgärder i staden uppskattas till 10–fram . Dessa kostnader omfattar allt; tjänstemän, konsulter, information och genomförande av åtgärder. Exakt om fattning av detta arbete är mycket svårt att precisera varav det stora spannet. Åtgärderna utgår från ett krav att man skall klara ett 100-årsregn så att ingen dör och att samhällsviktiga funktioner inte slås ut. kommun arbetar just nu med en förstudie för utred ning av kustskydd. Det arbetet kan ses som en del av en klimat anpassningsplan och har uppskattats omfatta en kostnad av mellan 0,7–varav drygt hälften utgjorts av konsultkostnader. För att kunna använda de kostnadsskattningar som inhämtats i tidi gare fas behöver dessa standardiseras för att kunna utgöra en vid extrapolering av kostnaderna för samtliga kommuner. För varje kommuns skattning av kostnader beräknas måttet ”standar diserad adaptionskostnad” (SA) enligt formeln: SA = Befolkningsdensitet * Folkmängd SA använts sedan för att beräkna kostnader för motsvarande klimat anpassningsåtgärd i en annan kommun enligt: Kostnad klimatanpassningsåtgärd = SA * (Befolkningsdensitet) * (Folkmängd) Kostnaderna för klimatanpassning … Med denna metod tas hänsyn till storleken på kommunen samt dess befolkningsdensitet när kostnaden skattas. Således görs antagandet att kostnaden för klimatanpassningsåtgärder påverkas av hur stor en kommun är och hur tät stadsmiljön är, allt annat lika. Antagandet innebär att klimatanpassning uppskattas vara dyrare i tät stadsmiljö där till exempel lämpliga grönytor saknas och där stadens uppbygg nad i sig försvårar och fördyrar ingrepp än i en mer glest befolkad tätort. Vidare görs antagandet att det är dyrare att klimatanpassa en stor stad än en liten. Figur 9 nedan illustrerar hur detta förhållande ser ut med hjälp av exempelsiffror. Figur 9 Exempel 1 – Förhållande mellan befolkningsdensitet och folkmängd Notering: b avser befolkningsstorlek och d avser befolkningsdensitet. Figur är enbart en illustration av metod som använts vid extrapolering av kostnader. Det standardiserade måttet SA beräknas för de olika riskklasser, be skrivna ovan. Således kan kostnaderna extrapoleras för svenska kom muner med olika risknivåer. Som beskrivet ovan har tätorter kategoriserats baserat på om de ligger vid kusten eller ej. De skyddsåtgärder som bör vidtas varierar base rat på risken som tätorten är utsatt för men också den eventuella skada som kan åsamkas om inga åtgärder vidtas. , beskrivet ovan, har används i kombination med riskklassificering för att be döma kostnaden för klimatanpassningsåtgärder. Vidare har också kartlagts om tätorten har en hamn, vilket i så fall leder till en ytter Kostnaderna för klimatanpassning … Hamnens storlek har kategoriserats på en skala 0–4 vilket påverkar i vilken utsträckning eller utökning av kajsidor behövs upprättas. Arbetet med att identifiera om en tätort ligger vid kuststräckan har fått göras genom enskilda bedömningar. Ramböll har därför be hövt göra avgränsningar, och enbart tätorter med mer än 10 000 in vånare har analyserats. Således inkluderar denna bedömning inte mindre tätorters kostnader kopplat till översvämningar från havet. Kostnaderna som extrapolerats till påverkade tätorter är baserat på kostnadsuppskattningar gjorda för danska kommuner, kommun och (se tabell 4 och bilaga 2). Ovan beskrivna kostnadsskattning har en del svagheter. För det första inkluderas inte städer med en population under 10 000 invåna re. För det andra är dataunderlaget för kostnadsskattningar mycket begränsat. Alla städer och hamnar har sina egna förutsättningar vilket gör att generaliseringar av kostnader för t.ex. kostnaden för skydd i form av inte är densamma i som . Justering för kostnader baserat på storlek och befolkningsdensitet samt storlek på hamn bidrar till att justera för detta men givetvis går viss infor mation förlorad. Samtliga skyddsåtgärder för översvämning från hav utgår i höjd från av eller kommunen framtagna planeringsnivåer för översvämning. Planeringsnivåerna har tagits fram utifrån förvän tad situation gällande höga havsvattenstånd (RPC 8.5). I är t.ex. planeringsnivån för översvämning framtagen för en 200-års händelse . 4.3.2Översvämningar från skyfall samt sjöar och vattendrag Alla kommuner har bedömts ha en ökande risk för översvämning till följd av skyfall, och en topografisk genomgång av kom muner har inte varit möjlig inom ramen för detta uppdrag. Någon differentiering mellan kommuner avseende risk för översvämning på grund av skyfall har därför inte gjorts, däremot har riskklassificering tagits fram kopplat till översvämning från sjöar och vattendrag. Kost naden för klimatanpassningsåtgärder för kommuner för översvämningar från skyfall samt från sjöar och vattendrag är baserat Kostnaderna för klimatanpassning … på viktningstalet, SA (beskrivet ovan) samt kostnadsskattningar från svenska och danska kommuner (se tabell 4 och bilaga 2). Kostnaderna och extrapoleringen av kostnader för ras och skred är genomförd av SGU. Dessa har tagits fram baserat på 50-årshändel ser då skattning för 100-årshändelse innefattar en allt för stor osäker het. Det har inte varit möjligt att göra skillnad på ras och skred så kostnaden redovisas för totalen (se bilaga 3 för ytterligare beskriv ning). 4.3.4Erosion från sjöar och hav Erosionskänsligheten av mot hav och vattendrag har tagits fram av SGU. För de sträckor som SGU bedömt vara lämp liga att genomföra skyddsåtgärder för har kostnad för detta beräk nats baserat på en kombination av strandfordring och stenskoning. Samma metod har använts för erosion vid sjöar (och ) där riskområden kategoriserats av SGU där distansen beräknats av Ramböll genom GIS-analyser. I detta kapitel redovisas resultaten av kostnadsberäkningarna och diskussion förs kring skadekostnader. Först redovisas kostnadsbe räkningarna uppdelat på typ av klimatanpassningsåtgärd; översväm ningar, ras och skred samt erosion på riksnivå samt på landsdelsnivå. Efter det följer en diskussion och beskrivning av skadekostnader till följd av översvämningar, ras och skred samt erosion.15 Kostnads skattningarna avser kostnader för att genomföra klimatanpassnings åtgärder och tar inte hänsyn till det arbete som redan är utfört i 15 Som diskuterat tidigare ska resultaten betraktas som en grov uppskattning då mycket lite data funnits tillgänglig att utgå från. Framför allt har mycket lite svensk data funnits tillgänglig för att ligga till grund för beräkningarna. Det har heller inte varit möjligt att till fullo ta hänsyn till synergieffekter mellan åtgärder. Kostnaderna för klimatanpassning … Således är den kvarvarande kostnaderna mindre än skattningarna som presenteras i denna rapport. •Kostnaderna för att genomföra klimatanpassningsåtgärder i till följd av ett förändrat klimat har skattats till 137–205 mdkr. •Den största kostnadsposten utgörs av adaptionskostnader för översvämningar, primärt för översvämningar från havet och skyfall. •Adaptionskostnaderna till följd av erosion utgör och adaptionskostnaderna till följd av ras och skred utgör av totalkostnaden.