sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Blockeringen kan även ske hos konsumenten genom att det i hans eller hennes dator läggs in ett filterprogram. Blockering hos konsumenten, innehållsleverantören eller hos den som lagrar inne- hållsleverantörens webbtjänst för spel förutsätter naturligen med- verkan från dessa aktörer. Om blockering ska nå framgång bör den dock genomföras utan krav på medverkan från varken konsumenten, innehållsleverantören eller den som lagrar innehållsleverantörens webbtjänst för spel. De alternativ som återstår är att blockering sker någonstans i distribu- tionssystemet. En förutsättning för att blockering ska kunna göras där är att de metoder som väljs är anpassade till den teknik som allmänt används i kommunikationssystemen. Det finns några identifierbara anslut- ningspunkter (noder) för den svenska internetinfrastrukturen till omvärlden och de större operatörerna har för sina anslutningsbehov centrala noder till internetinfrastrukturen. I dessa noder förmedlas dock inte bara trafik till och från svenska abonnenter. En stor del av trafiken är ren s.k. transfertrafik. Kommunikationen är inte avsänd från och inte heller avsedd för kunder i . Trafiken som egentligen inte berör leds bara om via den svenska delen av internet av rena framkomlighetsskäl. Så mycket som hälften av all trafik i dessa noder kan sakna anknytning till . Om block- ering ska göras i dessa noder kommer även trafik som inte har an- knytning till svenska intressen riskera att blockeras. Syftet med en eventuell blockering är att svenska abonnenter inte ska kunna erbjudas speltjänster av spelbolag som inte har licens i . Andra nivåer i internetinfrastrukturen som ligger nära slut- abonnenten bör därför väljas. Den nivå som väljs bör ligga så nära denne slutabonnent att det inte finns risk för blockering av trafik som saknar samband med svenskars deltagande i speltjänster. innebär att det är den av slutabonnenten beställda kommunikationen som bör vara föremål för eventuell blockering. Sådan blockering bör således ske, inte vid centrala noder, utan i slutanvändarens upp- koppling till internet, dvs. hos slutabonnentens tjänsteleverantör. Metoden att söka domännamn och identifiera med IP-nummer är generell för internet och de nationella nätverken med ISP som första kontaktpunkt för användaren är en grundläggande fysisk för- utsättning. Bl.a. nedanstående fyra metoder skulle kunna användas. En Domain Name Server (DNS) är en lista över alla de domännamn som registrerats som ett unikt kännetecken för en webbplats. Möjlig- het att identifiera sökta domännamn är nödvändigt för att uppkopp- ling ska kunna ske. DNS-filtreringen skulle kunna genomföras enligt följande. Domännamn associerade med kända speltjänster sätts upp på en lista. Listan görs tillgänglig för ISP:s i . När användare inom ISP:s nät söker en domänadress på listan blockeras uppkoppling genom ISP:s DNS. Listan måste administreras så att den är uppdaterad, förmedlad och används, lika för alla. Det måste därför finnas en förvaltare av listan som ansvarar för att upptäcka domännamn som ska föras till listan, som förmedlar listan till avsedda ISP:s och som kontrollerar att den används. Listan torde lämpligen kunna tillhandahållas i elektro- nisk form för att underlätta både snabb uppdatering och enkel imple- mentering hos ISP:s. Uniform resource locator (URL-filtrering) bygger på att man tittar på innehållet i den trafik som sker. Detta innebär att filtreringen kan ske av delar av trafiken till en server. Detta förutsätter att kommu- nikation har etablerats mellan ISP:s användare och den server på vilken speltjänsten är lagrad. Speltjänster är oftast av säkerhetsskäl krypterade för att såväl spel som penningtransaktioner ska ske säkert. Detta innebär att det inte är praktiskt möjlig att ta del av innehållet i trafiken. URL-filtrering innebär att innehållet i kommunikation ska analy- seras. Antingen måste analysen ske i realtid för att pågående främjan- de ska kunna avbrytas eller så måste en lagring av trafikdata ske för senare analys och blockering av den tjänst som erbjudits. Möjligheten att identifiera speltjänstens IP-adress är nödvändig för att uppkoppling ska kunna ske. IP-filtreringen skulle kunna genom- föras enligt följande. IP-nummer associerade med kända speloperatörers webbsidor för spel kan sättas upp på en lista. Listan görs tillgänglig för ISP:s i . Listan läggs till en spärrlista i ISP:s routrar. Trafik till och från de spärrade IP-adresserna blockeras sedan. Blockeringen får effekt i ISP:s nät, dvs. för de som är kunder och därför har sin internetupp- koppling hos ISP:s. En lista bör finnas och handhas på samma sätt som en lista över domännamn. Routing-filtrering innebär samma sak som blockering av IP-adresser, men sker på en högre hierarkisk nivå. Inte bara enstaka IP-nummer blockeras, utan hela nummerserier filtreras bort. Sådana nummer- serier hör ofta till en och samma ISP, varför metoden kan innebära att hela eller stora delar av ISP-tjänsten blockeras. Vidare kan i en nummerserie finnas inte bara speltjänstsidor, utan också helt laglig verksamhet eller information, t.ex. finansiell- eller annan företags- information för ett spelbolag. Router-filtrering innebär att hela serier av IP-nummer ska block- eras. Metoden medför därför risk att mer än speltjänsten blockeras. Innehållsblockering (Deep packet inspection) Innehållsblockering innebär blockering av kommunikation med ett visst innehåll, t.ex. musik och film. I praktiken handlar det om att specificera exakt det innehåll som är otillåtet. Innehållsblockering är resurskrävande och kostsamt. Det ligger också en stor osäkerhet i om det överhuvudtaget är tekniskt möjligt att på ett entydigt och säkert sätt identifiera otillåtet innehåll. På grund av dessa svårigheter kan innehållsblockering också komma att blockera sådant innehåll som inte är otillåtet. Eftersom innehållsblockering innebär en syste- matisk analys av all data som levereras är detta en typ av filtrering som inte är önskvärd (se dom i mål C-70/10 mot SABAM). Enligt Spelutredningen43 var det två tekniska modeller (DNS- och IP-filtrering) som tedde sig som de mest lämpliga för blockering av spel över internet. Det är också dessa metoder som används av de länder som infört IP-blockering. 43 SOU 2008:124, s. 422. Tabell 24.1 Sammanfattande tabell över olika tekniska lösningar för att förhindra olovligt innehåll på internet (Deep packet inspection) och därför alla sidor som delar IP-adressen. från att gå vidare till Liten risk för att blockera material som inte är tänkt att omfattas. Liten risk för att blockera material som inte är tänkt att omfattas. Större risk för att blockera material som inte är tänkt att omfattas. Tekniskt mycket krävande. Större risk för att blockera material som inte är tänkt att omfattas. kringgå, både för adressen, t.ex. till adressen, t.ex. till Källa: Meld. St. 12 (2016–2017), Alt å vinne–Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk 24.11.5 Åtgärder för att kringgå en blockering Det finns ett antal åtgärder för att undvika blockering som kan vidtas, antingen av den enskilde spelaren eller av de/det spelbolag spelaren anlitat. Exempelvis har spelbolagen oftast e-postadresser till sina kunder. Spelbolagen kan därför nå samtliga sina kunder med ett massutskick där det meddelas namnet på den server som kunderna ska koppla upp sig till. Metoden kan användas för att meddela nya domännamn eller IP-adresser efterhand som t.ex. tillsynsmyndig- heten upptäcker vilka domännamn som används för speltjänster och begär blockering hos ISP:s. Så snart en kontaktväg med spelservern blir känd och blockerad kan spelbolagen hitta nya vägar att nå kunderna. Många speltjänster förutsätter att användaren laddar ner en sär- skild programvara på sin dator, en s.k. klient. Klienten är framtagen för att kunna kommunicera med spelbolagets server. Klienten till- handahålls av spelbolaget och kan laddas ner gratis av kunderna. I en sådan klient skulle spelbolaget kunna lägga in särskilt program- merade instruktioner för hur spelarens dator ska koppla upp sig mot internet för att undvika gängse uppkoppling och därmed blockering hos svenska ISP. Klienten styr alltså själv över användaren till en med avseende på speltjänster neutral s.k. proxy-server tillhandahållen av spelbolaget för vidarebefordran till den server där spelet äger rum. Användaren behöver då inte själv veta hur han ska ta sig runt block- eringen utan spelanordnaren svarar för denna automatiskt. För- farandet innebär att spelbolaget inte behöver kommunicera indivi- duellt med varje kund. 24.11.6 Vissa grundläggande fri- och rättigheter En särskild fråga är hur ett straffsanktionerat förbud för kommu- nikationsföretag att förmedla kommunikation från sina kunder till domännamn och IP-adresser för otillåtna speltjänster förhåller sig till vissa fri- och rättigheter i regeringsformen (RF), tryckfrihets- förordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) samt fri- och rättigheter enligt och dess tilläggsproto- koll. Enligt 2 kap. 1 § första stycket 2 regeringsformen (RF) är varje medborgare i förhållande till det allmänna tillförsäkrad frihet att in- hämta och mottaga upplysningar och i övrigt ta del av andras yttran- den. Denna informationsfrihet får, enligt 2 kap. 12 § RF, begränsas genom lag – eller i vissa fall efter bemyndigande i lag – för att till- godose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Be- gränsningen får emellertid aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den eller utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Av 2 kap. 13 § RF följer vidare att informationsfriheten får begrän- sas endast med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, en enskilds anseende, privatlivets helgd, före- byggande och beivrande av brott och i övrigt endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. gäller enligt 1 kap. 10 § TF och 1 kap. 13 § YGL att varken TF eller YGL är tillämplig på skildring av barn i pornografisk bild. Grundlagarna kan dock fortfarande tillämpas på pornografisk text. I lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor före- skrivs bl.a. att den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla ska hålla sådan uppsikt över sin tjänst som skäligen kan krävas för att upp- fylla den skyldighet som lagen anger om att bl.a. ta bort meddelan- den som uppenbart innehåller sådant som avses i be- stämmelser om uppvigling, hets mot folkgrupp, barnpornografibrott eller olaga våldsskildring. Nätoperatörer som endast tillhandahåller nät eller andra förbindelser för överföring av meddelanden omfattas inte av lagen (betänkande 2009/10:KU14, s. 18). innehåller också bestämmelser om yttrande- frihet i artikel 10. TF och YGL ger ett särskilt grundlagsskydd för friheten att yttra sig genom skrifter, radio, television och vissa andra medier. Yttrandefriheten enligt artikel 10 i får också inskränkas under förutsättning att inskränkningen anges i lag. Vidare måste inskränkningen vara nödvändig i ett demokratiskt sam- hälle med hänsyn till statens säkerhet, till den territoriella integrite- ten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätthålla domstolars auktoritet och opartiskhet. Det EU-direktiv som reglerar sektorn för elektronisk kommu- nikation inom EU benämns telekompaketet. Telekompaketet har väckt frågor som handlar om medborgerliga rättigheter, rättssäkerhet och användarnas frihet på Internet. nådde och ministerrådet en för- likning där det framgår att begränsningar när det gäller användares tillgång till Internet får införas, men endast om de är lämpliga, pro- portionerliga och nödvändiga i ett demokratiskt samhälle. Sådana åt- gärder får bara vidtas med respekt för principen om oskyldighet och rätten till privatliv och först efter ett tidigare, rättvist och opartiskt förfarande som garanterar rätten att bli hörd och rätten till en effek- tiv och snabb rättslig prövning. godkände förlikningen och . har haft ett möte med ett stort antal av de internetleverantörer som finns på den svenska marknaden. Vid mötet framgick att de flesta internetleverantörer är med i ett frivilligt arbete med att filtrera bort barnpornografi från internet. När detta arbete startade var det som tillhandahöll en lista över de objekt som skulle spärras. är det frivilliga organisationer som tillsammans med polisen tar fram listor. Det framkom också att det på inget område finns någon tvingande blockering. fick en utredare i uppdrag att bl.a. överväga och föreslå åtgärder när det gällde vissa upphovsrättsliga frågor på inter- net. Arbetet resulterade i departementspromemorian Musik och film på – hot eller möjlighet? (Ds 2007:29). I departementspromemorian föreslogs att en internetleverantör som ägnar sig åt ren vidarebefordran under vissa förutsättningar skulle ha rätt och vara skyldig att med omedelbar verkan säga upp ett avtal om användning av sina tjänster, dvs. att stänga av abonnenter från internetuppkopplingen. Detta skulle enligt förslaget kunna ske utan föregående domstolsprövning. Vidare föreslogs att domstolen skulle ha möjlighet att vid vite förelägga den som tillhandahåller sådana tjänster att vidta de åtgärder som skäligen kan begäras för att denne skulle uppfylla sina skyldigheter. Promemorians förslag behandlades i proposition /09:67 Civil- rättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Regeringen anförde att avstängning av ett internetabonnemang är en ingripande åtgärd som kan få allvarliga följder för ett samhälle som vårt, där tillgången till Internet är en välfärdsfråga. Med hänvisning till att förslaget hade fått omfattande och allvarlig kritik under remissbehandlingen valde regeringen därför att inte gå vidare med förslaget (Konstitutions- utskottets betänkande 2009/10:KU14, s. 18). 24.11.7 Hur ser det ut i andra länder? I har många länder, helt eller delvis, öppnat sina marknader för nya spelanordnare. Många av de länder som inför licenssystem kombinerar licenssystemet med åtgärder som syftar till att de som inte söker eller får licens för spel i landet ska utestängas genom blockering av IP-adresser, betalningsförmedlingsförbud eller genom en kombination av dessa. I tabellen nedan visas en sammanställning över länder avseende möjligheten till blockering av de spelbolag som inte har någon licens i landet. Tabell 24.2 Internetblockering i Källa: : «Study on the role of the regulators for online gambling: authorisation, supervision and enforcement», 2014. Tabellen är uppdaterad . Tabellen visar att många länder infört en eller annan form av blocke- ring av webbplatser för spel. De tekniska lösningar som valts varierar mellan olika länder men den vanligaste metoden är, såvitt utred- ningen känner till, DNS-blockering. Utredningen har diskuterat frågan om möjlighet till blockering med flera av de europeiska spelmyndigheterna. Det råder delade meningar om hur effektiva systemen är. Vissa länder anser att blocke- ringssystemet fungerar acceptabelt och att det ger en viktig signal till spelarna om vilka spelbolag som har licens eller inte medan andra länder är mer skeptiska och anser att blockeringen är alldeles för lätt att kringgå. Det uppstår också kostnader för att följa regelverket hos såväl myndigheter som IP-leverantörer. Detta bekräftas av t.ex. den italienska spelmyndigheten som uppger att de internationella spelbolagen enkelt ändrar webbadress och erbjuder spel på nytt. De menar också att deras arbete med att söka efter otillåtna spelsajter är resurskrävande (ny giv?, 2015:1). Här kan särskilt nämnas det förslag till ny spelreglering (licens- system) som arbetat med och som bl.a. innehöll förslag om möjlighet till blockering av olagliga webb- sidor. röstade dock det nederländska parlamentet ner just denna del i lagförslaget. Anledningen till att möjligheten till blocke- ring fanns med i lagförslaget var att avskräcka folk från att göra insatser på olagliga webbplatser. Det fanns flera anledningar till att förslaget inte antogs av parlamentet, bl.a. det faktum att det är ganska enkelt att kringgå ett blockeringsfilter. Också rädslan för att denna typ av åtgärd skulle medför risk för spridning till andra områden spelade in. Sist, men inte minst, hördes röster om vikten av friheten på internet och de generella riskerna med åtgärder av denna typ. har i stället valt att göra spelvinster på oreglerade sajter skattepliktiga för den individuella spelaren. Norska anser i en rapport44 att DNS- eller IP-blockering är för ingripande och att de riskerar att blockera även sådant material som inte var tänkt att omfattas av den aktuella blocke- ringen. Mot den bakgrunden föreslår departementet inte något in- förande av någon av dessa metoder för att blockera olicensierat spel i . Departementet förespråkar DNS-varning/information och menar att med hjälp av ett pop-up meddelande blir spelaren infor- St. 12 (2016–2017), Alt å vinne–Ein ansvarleg og aktiv pengespelpolitikk. merad om vilken reglering som gäller i och att den webbplats som spelaren är på väg att besöka inte är licensierad i . Spelaren kan därefter välja om han eller hon vill gå vidare till webbplatsen. Genom DNS-varning/information blir spelaren informerad om vilka spelföretag som är olovliga i . Troligvis kommer information- en att ha en viss effekt på nyrekryteringen till de olicensierade spel- sidorna. I rapporten konstateras också att många europeiska länder som infört IP- eller DNS-blockering menar att det fungerar primärt som information till spelarna. Utredningens förslag: En internetleverantör är skyldig att på uppmaning av upprätta ett varningsmeddelande för domänadresser som erbjuder spel utan licens i . Med- delandet ska informera besökaren om att spelanordnaren saknar licens i och inte står under svensk tillsyn. Utredningens bedömning: Blockering av elektronisk kommu- nikation till vissa domäner eller IP-adresser där det erbjuds spel bör inte införas . Den oberoende uppföljningen av genom- förandet av det nya licenssystemet bör dock ha till uttrycklig upp- gift att utvärdera avsaknaden av sådana möjligheter och vid be- hov föreslå kompletterande åtgärder. Enligt ska den nya regleringen bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Vidare anges i direktiven att det i ett licenssystem är angeläget att skydda licenshavare från otillbörlig konkurrens från spelanord- nare som inte har tillstånd att agera på den svenska marknaden och att det gällande förbudet mot att främja lotterier som saknar tillstånd bör vara grunden för ett sådant skydd. Det kan dock antas att detta inte är tillräckligt för att hindra olagliga aktörer från att tillhandahålla lotterier till svenska spelare, varför Spellicensutredning- en fått i uppdrag att överväga om främjandeförbudet ska komplet- teras med ytterligare åtgärder. Som exempel på en sådan åtgärd nämns i direktivet förslag att förbjuda betalningsförmed- ling för otillåtna lotterier och förbud mot elektronisk kommuni- kation till domäner och IP-adresser där otillåtna spel förekommer. Som tidigare nämnts i detta kapitel ansåg att ett öppnande av den svenska spelmarknaden för nya aktörer kräver att de nya aktörerna kan verka utan konkurrens från utlandet. Spel- utredningen menade vidare att för att ett öppnande av marknaden för nya aktörer ska kunna ske krävs att främjandeförbudet som finns i nu gällande lotterilag (1994:100) skärps. Det kan ske dels genom IP-blockeringar, dels genom förbud mot penningtransaktioner av spelinsatser och spelvinster. var mycket tveksam till att öppna marknaden för nya aktörer om inte främjandeförbudet skärptes. har stor förståelse för delar av Spelutred- ningens resonemang. Som tidigare nämnts i detta betänkande är ett av huvudsyftena med att öppna upp och reglera marknaden för on- linespel att så långt som möjligt vägleda konsumenterna till ansvariga, tillförlitliga och kontrollerbara erbjudanden. Spelerbjudandena bör vara så attraktiva att spelarna inte lockas till platserna för illegala leverantörer. För att ytterligare förvissa sig om att så blir fallet kan möjligheten att genom bl.a. IP-blockering stänga ute de aktörer som inte har licens på marknaden framstå som en rimlig lösning. Aktörer som betalar för en licens på spelmarknaden ser säkert gärna någon form av garanti för att marknaden är ”skyddad” och att det inte är möjligt att stå utanför den reglerade marknaden och ta marknads- andelar. har som framgått diskuterat frågan om IP- blockering med flera av de spelmyndigheter vars länder har eller kom- mer att införa licenssystem. Det råder delade meningar om huruvida ett blockeringssystem är effektivt eller inte. Många menar att det är lätt att kringgå medan andra anser att det fungerar och också har en avskräckande effekt på det stora flertalet av spelare. Debatten i bl.a. har också handlat om vikten av ett fritt internet och risken för att om man inför ett blockeringstvång på ett område kan det lätt sprida sig till andra områden. har som tidigare nämnts haft ett möte med ett stort antal av de internetleverantörer som finns på den svenska marknaden. Vid mötet framgick att de flesta internetleverantörer är med i ett frivilligt samarbete när det gäller att filtrera bort barn- pornografi från internet. När detta arbete startade var det Rikspolis- styrelsen som tillhandahöll en lista över de objekt som skulle spärras. är det frivilliga organisationer som tillsammans med polisen tar fram listor. Det framkom också att det på inget område finns någon tvingande blockering. Vidare framkom det att internetleve- rantörernas uppfattning var att alla spelbolag och spelare som vill lätt kan kringgå en blockering. Spelbolagen ”uppstår igen” på en ny webbsida. Det framhölls dock att blockeringen i sig inte är särskilt komplicerad eller kostsam för internetleverantörerna. Internetleve- rantörerna poängterade också att har en mycket öppen in- ställning till internet och de värnar starkt ett fritt internet. Också de är oroliga för scenariot att om blockering införs på ett område så sprider det sig lätt till fler områden. Utredningen har också haft ett möte med företrädare för IT- och telekombranschen och diskuterat, som ett alternativ till IP-blockering, minde ingripande åtgärder som t.ex. en varningstext med informa- tion om att denna sida inte står under svensk tillsyn eller har en licens i . Företrädaren för IT- och telekombranschen menar dock att det är samma principiella problematik med en varningstext som med IP-blockering. har även haft samtal med referensgruppen från om IP-blockering och har uppfattat majoriteten i gruppen som att detta inte är en önskvärd eller framkomlig väg. bedömning är att det finns både för- och nackdelar med IP-blockering. Om IP-blockeringen fungerar som tänkt är fördelen möjligheten att säkra marknaden för de spelföre- tag som har licens. En annan fördel är signaleffekten gentemot spe- larna när icke licensierade spelföretag kan stängas ute. Å andra sidan har erfarenheter från andra länder som infört IP-blockering visat att betydande delar av onlinespelandet fortfarande sker hos icke- licensierade internationella spelbolag. Det visar att IP-blockering inte helt hindrar spelbolagen och kunderna att få kontakt med varandra. Inte heller avskräcker det alla internationella spelbolag från att stå utanför ett licenssystem. De länder som infört IP-blockering har ändrat eller kompletterat andra delar av regelverket, vilket gör det svårt att isolera effekterna just av införandet av IP-blockering. Det saknas i stort utvärderingar av effektiviteten av och kostnaderna för införande av På grund av detta är det mycket svårt att uppskatta vad effekten skulle bli om IP-blockering infördes.