sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — I sådant fall ska den som deltagit i spelet beskattas för vinsten från sådant spel. Vinsterna ska beskattas som inkomst av kapital enligt inkomstskattelagen, se avsnitt 25.8.7. 26.4Behövs en definition av ”spel” i skattelagstiftningen? Utredningens bedömning: Begreppet spel bör inte få en legal- definition i lagen om skatt på spel eller lagen om skatt på vissa spelbord eller i övrigt i skattelagstiftningen. Skälen för utredningens bedömning: Begreppet spel är i detta sam- manhang ett mycket centralt begrepp. Utredningen har därför över- vägt om begreppet bör få en skatterättslig definition i skattelag- stiftningen. Om det införs en särskild definition av begreppet spel i skatte- lagstiftningen uppkommer risk för att begreppet ges en annan bety- delse i skattelagstiftningen än vid tillämpningen av bestämmelserna i den nya spellagen. Utredningen anser att en sådan situation bör undvikas. Någon skatterättslig legaldefinition av begreppet spel bör därför inte tas in i skattelagstiftningen. 26.5Lagen om skatt på spel Utredningens förslag: Lagen ska vara tillämplig för sådant spel som kräver licens enligt spellagen och som anordnas av spelföre- tag som är licenshavare enligt spellagen. Från lagens tillämpningsområde undantas spel som avses i lagen om skatt på vissa spelbord och sådant spel som avses i 5 kap. spel- lagen. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har övervägt flera olika varianter och modeller för hur en spelskatt ska utformas. Med den föreslagna lagen om skatt på spel avser utredningen ersätta den nuvarande lotteriskattelagen (1991:1482) i den meningen att lagen ska utgöra den allmänna punktskattelagstiftningen på spel- och lotteriområdet. Om den nuvarande lotteriskattelagen ska anses vara tillämplig även på sådant spel som sker utan erforderligt tillstånd enligt lotteri- lagen (1994:1000) framgår inte av lotteriskattelagen eller dess för- Enligt utredningens bedömning har det inte varit lagstiftar- ens intention att den nuvarande lotteriskattelagen ska tillämpas på sådant spel som sker utan tillstånd. Utredningen anser att motsva- rande bör gälla för den nya lagen om skatt på spel och att detta ut- tryckligen bör framgå av lagen. Utredningen föreslår därför att det av lagen ska framgå att lagen ska vara tillämplig för sådant spel som kräver licens enligt spellagen och som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt spellagen. Utredningen anser att det finns flera skäl till att välja en utformning där skatten avgränsas till sådant spel som kräver licens enligt spellagen och som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt spellagen. Om lagen skulle omfatta även annat spel uppkommer svåra gränsdragningsfrågor i tillämpningen avseende vad som ska anses utgöra skattepliktigt spel och vem som ska anses vara anordnare (skattskyldig) av det spel som sker utan erforderlig licens. Vid sidan av lagen om skatt på spel föreslår utredningen att det införs en lag om skatt på vissa spelbord som i stället för lagen om skatt på spel ska reglera beskattningen av landbaserat kommersiellt kasinospel enligt 8 kap. 2 § spellagen och av kasinospel på fartyg i internationell trafik enligt 9 kap. 1 § 1 spellagen. Lagen om skatt på spel utformas därför på så sätt att spel som avses i lagen om skatt på vissa spelbord undantas från spelskatt. Utredningen anser att sådant spel som anordnas för allmännyttigt ändamål ska vara undantaget från beskattning, se avsnitt 26.7. Lagen om skatt på spel utformas därför på så sätt att spel som avses i 5 kap. spellagen undantas från spelskatt. Utredningens förslag: Begreppen insats och utbetalning ges legal- definitioner i lagen. Övriga begrepp har samma betydelse som i spellagen. Skälen för utredningens förslag: Enligt utredningens bedömning bör så långt möjligt de begrepp som används i lagen ha samma be- tydelse som i spellagen. Att begreppen har samma betydelse som i spellagen underlättar tillämpningen av lagen. Vad gäller begreppen insats och utbetalning gör utredningen dock bedömningen att dessa båda begrepp bör ges särskilda legaldefinitioner i lagen för att säker- ställa att begreppen ges rätt innebörd vid lagens tillämpning. Utredningens förslag: Skattskyldig till spelskatt är innehavare av licens som meddelats med stöd av spellagen (2018:000) och som anordnar sådant spel som omfattas av lagen. För de flesta svenska punktskatter gäller att skattskyldigheten placeras bland de aktörer som befattar sig med sådana varor som ska beskattas eller utför sådana tjänster som ska beskattas. Därmed begränsas antal skattskyldiga, vilket underlättar admini- stration och kontroll av skatten. Att antalet skattskyldiga begränsas är önskvärt även vad gäller skatt på spel. Som utgångspunkt bör skattskyldigheten placeras hos det företag som anordnar sådant spel som ska beskattas. Skälen för utredningens förslag: Utredningen anser att den som anordnar spelet ska vara skattskyldig. I och med att lagens tillämp- ningsområde kopplas till sådant licenspliktigt spel som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt spellagen bör sådant spelföre- tag som är licenshavare vara skattskyldigt enligt lagen om skatt på spel. För att skattskyldighet ska föreligga ska den som har licens också anordna sådant spel som omfattas av lagens tillämplighetsområde. Att spel som avses i lagen om skatt på vissa spelbord och spel som avses i 5 kap. spellagen (allmännyttiga ändamål) undantas från spel- skatt framgår av avsnitt 26.5.1. Skattskyldighet för spelskatt före- ligger således inte med anledning av att en licenshavare anordnar spel som faller utanför lagens tillämpningsområde. 26.5.4Ska utländska skattskyldiga företrädas av en skatterepresentant? Utredningens bedömning: Det bör inte införas en skyldighet för en skattskyldig fysisk person, som inte är bosatt i , eller en skattskyldig juridisk person, som inte har fast driftställe i , att företrädas av en av godkänd skatterep- resentant. Skälen för utredningens bedömning: Enligt lagförslaget kommer både svenska och utländska spelföretag att bli skattskyldiga för spelskatt. Frågan är om det i lagen bör införas ett krav på en särskild skatterepresentant för en skattskyldig fysisk eller juridisk person som inte är bosatt eller har fast driftställe i . Att införa ett krav på skatterepresentant för spelföretag med säte inom EU är inte förenligt med (se t.ex. EU-dom- stolens dom i mål nr C-678/11 Europeiska kommissionen mot ). I praktiken kommer alltså ett krav på skatterepresentant att träffa enbart spelföretag med säte i land utanför EU. Det är enligt utredningens mening mindre lämp- ligt att föra in ett krav som tvingar en del utländska skattskyldiga att ha en representant i . Ett sådant krav skulle kunna upp- fattas som orättvist och även kräva mer administration och bli kost- samt för skattskyldiga med säte utanför EU. Utredningen föreslår därför inte att ett krav på att utländska skattskyldiga ska företrädas av en speciell skatterepresentant ska föras in i lagen om skatt på spel. Utredningens förslag: Skattskyldighet inträder då den skattskyl- dige tar emot insatser för skattepliktigt spel. Skattskyldighetens inträde har alltid – direkt eller indirekt – bety- delse för när skatten ska redovisas. Skattskyldighetens inträde styr också vilken skattesats som är tillämplig och är därmed avgörande för vilket belopp som den skattskyldige ska betala. Bestämmelser om skattskyldighetens inträde finns i de olika punktskatteförfatt- ningarna och kriterierna för skattskyldighet varierar mellan olika De händelser som grundar skattskyldighet är av varie- rande slag och beror till stor del på den skattepliktiga varans eller tjänstens natur. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har diskuterat om det behövs en bestämmelse som reglerar skattskyldighetens inträde och kommit fram till att bestämmelsen behövs eftersom bestämmel- serna om redovisningsskyldighetens inträde i skatteförfarandelagen knyter an till begreppet skattskyldighetens inträde i de olika punkt- skattelagstiftningarna. Om lagen om skatt på spel inte innehåller en sådan bestämmelse skulle särskilda bestämmelser om redovisnings- skyldighetens inträde behöva tas fram som endast skulle gälla för denna lag, vilket skulle göra lagen mer svårtillgänglig. Utredningen anser att de allmänna bestämmelserna i skatteförfarandelagen om redovisning av punktskatter bör gälla även för denna lag. Utredningens förslag till lag om skatt på spel skiljer sig från övriga punktskattelagstiftningar på så sätt att lagen innehåller begreppet beskattningsperiod, se avsnitt 26.5.6 nedan. Underlaget för beskatt- ningen ska utgöras av den behållning som återstår då de samman- lagda utbetalningarna räknats av från de sammanlagda insatserna för respektive beskattningsperiod. Varje beskattningsperiod ska vara sluten. Med denna lagstiftningsteknik uppkommer frågan om hur bestämmelsen om skattskyldighetens inträde ska utformas. Utred- ningen har diskuterat om bestämmelsen kan utformas på så sätt att den anger att skattskyldighet inträder för varje beskattningsperiod där den skattskyldige tar emot insatser för spel som omfattas av lagen. Utredningen har konstaterat att en sådan lösning inte bör väljas. Bestämmelsen om skattskyldighetens inträde bör peka ut den hän- delse och den tidpunkt då skyldighet att betala skatt uppkommer för den som är skattskyldig. Att skattskyldighet inträder innebär dock inte att skatten ska redovisas och betalas. När redo- visning och betalning ska ske följer av bestämmelserna i skatteför- farandelagen. Enligt utredningens bedömning bör bestämmelsen ut- formas på så sätt att skattskyldigheten inträder då den skattskyldige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av lagen. Utredningsdirektiven framhåller att efterfrågan på onlinespel ska kanaliseras till säkra och kontrollerade erbjudanden. Direktiven anger även att staten via bl.a. skatteinkomster från spelmarknaden fort- satt ska kunna finansiera sin verksamhet. Underlag för spelskatt i vissa EU-länder Flera av EU:s medlemsstater och även andra länder har omreglerat sina spelmarknader och öppnat för internationell konkurrens, vilket aktualiserat frågan om hur licensierade aktörer på bästa sätt bör beskattas. Två huvudsakliga beskattningsmodeller tillämpas för licen- sierade spel. I den första modellen utgör spelarnas insatser underlag för spelskatt medan i behållningen eller speloperatörernas intäkter för spelskatt utgör skatteunderlag i den andra modellen. I ett flertal av EU-länderna, såsom , , , och , skiljer sig skattesatsen beroende på spelform och omsättning. I är skatten beroende på spelbolagets omsättning, vilket medför att större operatörer betalar en högre effektiv genomsnittlig skattesats. Utöver detta har vissa länder även kompletterat punktbeskattningen med mervärdesskatter, avgifter och regionala skatter. införde moms på behåll- ningen , vilket innebär att speloperatörernas behållning från spel effektivt beskattas med 32 procent.1 Andra exempel är som tar ut i administrationsavgift och som tar ut social- och hälsoförsäkringsavgifter på spelarnas insatser. tar även ut avgifter som ska finansiera hästsporten och övrig sport samt även en spelproblemsavgift motsvarande 0,2 pro- cent av insatserna i poker. I tas även regionala avgifter ut som medför att den effektiva skattesatsen i vissa fall blir av behållningen. Ett flertal länder kompletterar även punktskatten på spel med inkomstbeskattning av spelföretagen och spelarnas vinster. 1 Algemene Administratie van de Fiscaliteit – Operationele Expertise en Ondersteuning (2016), Belasting over de toegevoegde waarde. Circulaire AAFisc Nr. 32/2016 (nr. E.T.130.082) dd. spelarna inkomstbeskattas, såsom och sker detta på vinstutbetalningar från speloperatörer som inte har tillstånd i landet. Tabell 26.1 Underlag för spelskatt och skattesats på onlinespel som kan erbjudas via licens i vissa EU-länder Skattesats (procent) (vadhållning på hästar) (övrig vadhållning) Källa: Europeiska kommissionen (2013) Study on the role of regulators for online gambling: authorisation, supervision and enforcement. Finals study report MARKT/2013/094/E3/ST/OP samt ländernas spelmyndigheter. Spelarnas insatser som underlag Principen att punktbeskatta spelarnas insatser (eller bruttoomsätt- ningsbeskattning) kan liknas med punktbeskattning av t.ex. alkohol och tobak. I dessa fall läggs en skatt på konsumenternas inköp i form av ett påslag i kronor per liter alkohol eller kronor per kilo tobak eller per cigarett och innebär att kvantiteten eller mängden av varan utgör skattebasen. Spelarnas insatser är mängden kvantitet som spelas och olika länder har valt olika tekniska lösningar för hur en sådan beskattning sker i praktiken. Skatten kan t.ex. reducera in- satsen, vilket innebär att den faktiska spelinsatsen blir lägre. Ett alter- nativ är att skatten i stället reducerar spelets återbetalningsprocent. Oavsett teknisk utformning innebär samtliga metoder att priset på spel blir högre för en given insats. En skatt på spelarnas insatser medför därför att staten har ett styrmedel för att kontrollera relativ- priset på spel och mellan olika spel. Mot bakgrund av bl.a. ovan nämnda egenskaper har ett flertal länder valt att beskatta spelarnas insatser när de öppnat spelmark- naden för konkurrens. Exempel på länder och spel är bl.a. som valt att punktbeskatta spelarnas insatser på vadhållning på hästar och sport . Andra länder är t.ex. som punkt- beskattar spelarnas insatser på vadhållning . En svensk skatt på spelarnas insatser innebär att priset på svenskt licensierade spel blir högre än världsmarknadspriset om inte skatten på insatserna sätts väldigt lågt. Detta eftersom spelbolagen inte varaktig kan sänka sina marginaler för att kompensera för skattens påverkan på priset. En punktskatt på t.ex. av spelarnas insatser innebär därmed att priset på spel ökar med 5 procenten- heter. För internationellt konkurrensutsatta onlinespel med ett pris på av insatsen innebär en skatt på av in- satsen att priset fördubblas till av insatsen. Svenska spelare har stora möjligheter att undvika skattens påverkan på priset på onlinespel genom att i stället vända sig till utländska lågprisalternativ. En sådan utveckling innebär att svenskt licensie- rade spelbolag med tiden kan förväntas förlora sina marknadsandelar till spelbolag som varken är licensierade eller betalar skatt i . Spelbolag som överväger att söka licens inser detta. En svensk licens innebär under sådana förutsättningar en betydande risk för att spel- bolaget med tiden förlorar sina kunder, sina marknadsandelar och sin lönsamhet till konkurrerande speloperatörer, eftersom det licensie- rade spelföretaget får svårt att konkurrera om kunderna via pris. Följden är att en skatt på spelarnas insatser begränsar speloperatör- ernas vilja att söka en svensk licens och därmed riskerar att kanali- seringen av svenskarnas efterfrågan på spel till svenskt reglerade alternativ blir mycket låg. En skatt på spelarnas insatser uppges av onlinespeloperatörerna även vara oattraktiv av andra skäl, vilket påverkar deras vilja att skaffa en licens negativt. Vissa typer av spel såsom kasino online har en hög omsättnings- hastighet som en del av spelupplevelsen. Detta betyder att vinst- återbetalningen är hög och att konsumenten fortsätter spela och satsar de vinster som utbetalas. Med en hög återbetalning och en hög omsättningshastighet av in- och utbetalningar, innebär en skatt på spelarnas insatser att insatserna relativt snabbt omvandlas till skatt. En högre skatt innebär att denna omvandling till skatt sker fortare eftersom skatten dras på varje insats spelaren gör. De operatörer som erbjuder sådana spel ser därför betydande svårigheter att kunna bibehålla sin konkurrenskraft om insatserna utgör skatteunderlag. En möjlighet att justera för detta är att sätta skattenivån på sådana spel lägre än på andra spel där spelupplevelsen inte drivs på samma sätt av omsättningshastigheten. Utredningen ser dock att en sådan skattemodell riskerar att bli för komplicerad och att det är svårt att avgöra vilka storlekar på spelskatten som bäst tillvaratar behovet av konsumentskydd och statens behov skatteinkomster. Utöver detta framför speloperatörerna att en skatt på insatserna medför att kostnaderna för att tillhandahålla spel ökar. Skälet till detta är att arbetet med att bestämma odds och återbetalningspro- cent blir mer omfattande i de länder som beskattar spelarnas insatser, eftersom odds och återbetalningsprocent måste justeras för skatten. Sammantaget innebär en skatt på spelarnas insatser begränsade förutsättningar för att kanalisera den svenska efterfrågan på spel till svenskt reglerade företag. Risken är i stället att den nuvarande ut- vecklingen på spelmarknaden består och att kanaliseringen av online- spelen i stället försämras ytterligare. Konsekvensen av en försämrad kanalisering är att det svenska konsumentskyddet riskerar att urholkas än mer när allt fler svenska spelare väljer bort de svenskt reglerade alternativen på grund av för höga priser. Dessutom urholkas förutsättningarna för att upprätt- hålla statens skatteinkomster från spelmarknaden eftersom spelarnas insatser är en mycket flyktig skattebas som är känslig för prishöj- ningar. Speloperatörernas behållning från spel som underlag för spelskatt En skatt på speloperatörernas behållning av spel eller intäkter från spel (en s.k. nettoomsättningsskatt) innebär att priset på spel inte kan styras på samma direkta sätt som en skatt på spelarnas insatser. Det pris som spelarna möter påverkas endast om speloperatörerna kan övervältra skatten på konsumenterna i form av en sämre åter- betalningsprocent. Att skatten övervältras är dock inte troligt efter- som spelkonsumenterna har tillgång till och alltid kan välja spelbolag som verkar i länder med låg beskattning. Spelbolag som försöker övervältra skatten på konsumenterna riskerar således förlora sina kunder. En skatt på licensierade spelföretags behållning från spel belastar de licensierade spelföretagen som en avdragsgill punktskattekostnad som minskar företagens rörelseresultat. Eftersom skatten i sig kan förutsättas inte påverka priset på spel, kan spelbolag som skaffar en spellicens fortsatt erbjuda konkurrensmässiga priser till sina kunder och i stort sett verka på marknaden på liknande sätt som . Ur detta perspektiv är en skatt på behållningen från spel mer attraktiv än en skatt på insatserna för de utländskt reglerade spelbolagen, och en skatt på intäkterna kan därför förväntas ge en högre kanaliser- ingsgrad av svenskarnas spelande än en skatt på spelarnas insatser. Mot denna bakgrund har bl.a. och valt att beskatta speloperatörernas intäkter. I är skattesatsen och i är den . Andra länder är t.ex. (), () och (10 pro- cent). En skatt på spelföretagens behållning innebär att staten avhänder sig möjligheten att styra svenskarnas efterfrågan på spel genom att styra priset på spel. Behovet av att styra efterfrågan via priset kan dock ifrågasättas eftersom ett högre pris inte nödvändigtvis minskar skadorna från spelande. kan statens möjligheter att kon- trollera efterfrågan via priset ifrågasättas eftersom ett högre pris på svenskt licensierade spel riskerar att styra stora delar av efterfrågan till utländska lågprisalternativ. Statens behov och möjligheter av att styra efterfrågan på spel via priset är därför mycket begränsat redan på förhand. Staten har därför mycket lite att förlora ur folkhälso- politisk synvinkel genom att beskatta speloperatörernas behållning från spel och därmed mista relativpriset som styrmedel. En skatt på speloperatörernas behållning medför bättre förut- sättningar för staten att långsiktigt kunna finansiera sin verksamhet. En sådan modell medför att priset på licensierade spel hålls oförän- drat och därmed att risken för att skatteunderlaget eroderas blir lägre. Modellen kan i första hand ses som ett sätt att säkra att staten fort- satt kan finansiera sin verksamhet via skatter från spelmarknaden. I andra hand kan modellen ses som ett styrmedel för att skapa så goda förutsättningar för att kanalisera spelandet till säkra och kontrolle- rade erbjudanden. Behovet av ett långsiktigt hållbart regelverk Den svenska spelmarknaden har i takt med att svenskarna spelar allt mer på utländska spelbolag förlorat möjligheter att nå de spelpoli- tiska målen som statens intäkter från spel minskat. Ett antal tidigare utredningar har tagit fram förslag på nya regler, men förslagen har inte omsatts i ny lagstiftning i någon avgörande mening. Detta har medfört att i reglerade spelbolag tvingats verka under osäkerhet bl.a. om vilka marknadsregler som ska gälla. En ny marknadsreglering bör därför lägga stor vikt på att skapa långsiktigt hållbara skatteregler som ger förutsättningar för svenskt reglerade och licensierade spelbolag att investera långsiktigt för att implementera och utveckla utredningens föreslagna regler om spelarskydd. De internationella erfarenheterna av att omreglera spelmarknaderna är att flera av de länder som valt att skatta spelarnas insatser tvingats ändra sina regler eller blivit hårt kritiserade på grund av att kanaliseringen av spelandet varit otillfredsställande. är ett exempel som gått från en skatt på motsvarande 2–på spelarnas insatser på vadhållning till en skatt på på spel- operatörernas behållning från spel. Andra länder där valet av skatte- underlag starkt ifrågasatts är , och . Orsaken är att kanaliseringsgraden inte upplevs som tillfredställande och att antalet licensinnehavare är relativt lågt. I gick flera licens- bolag med förlust åren efter omregleringen, vilket resulterade i att antalet licenstagare minskade. I är det främst den höga skatte- satsen på som skapar problem för spelföretagen att verka lönsamt med licens. är ett undantag där antalet licenstagare är relativt högt. Detta kan dock främst förklaras av att skattesatsen är relativt låg, av insatserna jämför i . Risken är betydande att en omreglering av spelmarknaden be- höver justeras om underlaget för punktskatten är spelarnas insatser. Sådana justeringar stör bolagens verksamhet eftersom det skapar en osäkerhet om vilka regler som ska gälla framöver. Risken är stor att sådan regleringsosäkerhet försämrar företagens vilja att investera i långsiktiga lösningar för att skydda konsumenterna. Det finns dess- utom inga exempel på länder där motsatsen gäller, dvs. att man omreglerat från en skatt på behållningen från spel till en skatt på in- satserna. Ur ett hållbarhetsperspektiv är därför en skatt på spel- operatörernas behållning från spel att föredra då den är en reglerings- tekniskt mer stabil skattebas. Behållningen för en beskattningsperiod ska vara underlag för spelskatt Utredningens förslag: Underlaget för spelskatt ska vara den skattskyldiges behållning för varje beskattningsperiod. Behåll- ningen för en beskattningsperiod ska beräknas som skillnaden mellan de sammanlagda insatserna som den skattskyldige mot- tagit och de sammanlagda utbetalningarna som den skattskyldige betalat ut . En beskattningsperiod ska utgöras av en kalendermånad. Skälen för utredningens förslag: Utredningen bedömer att en skatt på spelföretagens behållning från spel ger de bästa förutsättning- arna för att efterfrågan på spel ska kanaliseras till svenskt reglerade spelerbjudanden, som förutsättningarna för statens skatte- inkomster bevaras i så stor utsträckning om möjligt. En skatt på spelföretagens behållning har endast en begränsad möjlighet att påverka relativpriset på konkurrensutsatta spel som erbjuds under licens. har under sådana förut- sättningar goda möjligheter att via priset konkurrera om konsu- menterna och styra den svenska efterfrågan till svenskt reglerade spelbolag som uppfyller svenska krav på spelarskydd. En sådan be- skattningsmodell är ur detta hänseende attraktivt och skapar incita- ment för utländskt reglerade spelbolag att skaffa licens i och därmed bidra till kanaliseringen av svenskarnas spelande.