sou · H4B348 · 2017-01-01 00:00:00 — I detta del- betänkande lämnas sådana förslag som kan träda i kraft . När det gäller länsindelningen är varken förfarandet vid eller kriterierna för ändring reglerat. framgår indirekt av regeringens tillkännagivande om länens indel- ning i kommuner (SFS 2007:229). Tillkännagivandet är inte norm- givande utan anger endast hur länsindelning ser ut . Däremot gäller, som också nämnts i kapitel 3, att varje landsting omfattar ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet (1 kap. 2 § kommunallagen). När och och landsting bildades trädde länsindelningarna respektive landstingsindelningarna i kraft . beslutade om ändrad länsindelning i . Beslutet om att bilda län trädde i kraft . beslutade om att bilda och beslutet trädde i kraft . Regeringen beslutade att läns landsting skulle bildas . beslutade regeringen att Västra skulle bildas . Det finns flera fördelar med att låta de nya länen bildas före de nya landstingen. En fördel är att när befolkningen under valåret ska rösta i valet till så kommer de redan att vara invånare i den nya geografiska enheten. Det blir då tydligare vad det är för församling man röstar till. Länsstyrelserna har en rad funktioner att utföra i samband med en indelningsändring. Exempelvis är de regionala valmyndigheter och har ett antal uppgifter kopplade till landstingsvalen under själva valåret. Med hänsyn till detta är det en stor fördel om den nya då har bildats. Om så inte skett måste, som framgår av kapitel 16, någon av de nuvarande länsstyrelserna inom varje nytt län utses att ansvara för dessa uppgifter. Kommitténs förslag: De författningsändringar som hänför sig till den ändrade länsindelningen ska träda i kraft . De författningsändringar som hänför sig till den ändrade landstingsindelningen ska träda i kraft . Med hänsyn till vårt förslag ovan om att beslut om ändrad länsindelning ska träda i kraft så ska de författningsändringar som hänför sig till att länsindelningen ändras träda i kraft . De flesta följdändringar som ska göras i lagstiftningen beror på den ändrade länsindelningen. Eftersom den ändrade landstingsindelningen ska träda i kraft ska också de författningsändringar som ska göras i samband med den ändrade landstingsindelningen träda i kraft denna dag. Det gäller till exempel den nya bestämmelsen 12 a § i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och följdändringen i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands. Kommitténs bedömning: Det behövs inga särskilda övergångs- bestämmelser med hänsyn till den ändrade indelningen. Vi har i kapitel 16 redogjort för länsstyrelsernas uppgifter i samband med val och att någon av de nuvarande länsstyrelserna, när det gäller valet , måste utses som ansvarig för att fastställa beslutet om valkretsar vid valet till . Vår bedömning är att det utöver det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser med anledning av den ändrade indelningen. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekvenser analyseras och kostnader identifieras samt beräknas. De kapitel som innehåller förslag på nya län innehåller analyser av konsekvenser av indelningsändringarna. Utgångspunkten för dessa analyser är det som anges i indelningslagen och dess förarbeten om bestående fördelar. I föreliggande kapitel behandlas konsekvenser som dessa kapitel inte omfattar. Vår samlade bedömning är att våra förslag leder till långsiktiga positiva effekter för samhället i stort och skapar bättre förutsättningar att möta framtidens utmaningar. Samhällsekonomiskt är netto- effekterna positiva även om det på kort sikt kan finnas omställ- ningskostnader. De personella konsekvenserna är marginella och skapar förutsättningar att omfördela resurser från administration till kärnverksamheter. Genom att stärka landstingen och länsstyrelserna kan verksamheternas kvalitet säkerställas framgent. Större läns- styrelser skapar bland annat förutsättningar för en mer effektiv och rättssäker handläggning. Förslagen ska säkra den kommunala själv- styrelsen och skapa förbättrade förutsättningar för ett stärkt arbete med miljö- och klimatfrågor. Dessutom skapas förutsättningar för en utvecklad kollektivtrafik som bättre motsvarar människors vardags- geografi. Våra förslag bidrar till att långsiktigt stärka den svenska samhälls- ekonomin och bedöms bidra till en ökad tillväxt i hela , vilket redogörs för i bland annat kapitel 6. På kort sikt kan förslagen dock leda till vissa övergångskostnader för länsstyrelser och landsting. Det rör sig bland annat om kostnader som kan relateras till personella frågor eller omställning av lokaler och administrativa eller andra styrningsrelaterade system. Det kan även uppkomma omställningskostnader för andra myndigheter eller företag som har register eller system som baseras på länsindelningen. Vår bedömning är att sådana kostnader är begränsade och övergående. Eftersom det huvudsakligen handlar om digitaliserad information bör denna omställning inte medföra några större statsfinansiella konsekvenser. De omställningskostnader som följer av en förändrad länsindelning bedöms därför kunna bäras inom respektive myndighets befintliga anslag. Vår samlade bedömning är att förslagen inte kommer att leda till några omfattande personella konsekvenser i statliga myndigheter eftersom verksamheterna kommer att bestå. Vissa funktioner på central nivå i länsstyrelserna kommer att påverkas med viss över- talighet som följd. Detta skapar möjligheter att använda resurserna för att stärka verksamheterna, något som kan komma att vara nödvändigt för att möta framtidens utmaningar. Dessutom kommer förändringarna när det gäller det regionala utvecklings- ansvaret innebära att viss personal kommer att behöva flytta från länsstyrelser till landsting. 19.3Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Våra förslag kommer inte på något direkt sätt att påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen leder troligen till ökad pendling och förstoring av arbetsmarknadsregionerna. Högutbildade och män pendlar i större utsträckning än lågutbildade och kvinnor. Dessa skillnader kan bland annat förklaras av att kvinnor till viss del har andra typer av arbeten än män och att kvinnor ofta tar ett större ansvar för det obetalda hushållsarbetet. Det är också vanligare med deltidsarbete bland kvinnor än män vilket kan vara svårt att förena med pendling. Den ökade pendlingen kan därför antas i större utsträckning komma män till del. En undersökning av pendlingen i pekar dock på ett ökat pendlande bland kvinnor. Även om kvinnorna var i minoritet bland pendlarna ökade antalet kvinnor som pendlade betydligt snabbare än antalet män. Mellan kunde man notera en ökning för denna grupp av pendlare (). Givet de strukturella ojämlikheter som existerar mellan kvinnor och män kan det finnas en risk att kvinnliga förtroendevalda politiker påverkas negativt. Geografiskt större landsting skapar ett behov av att resa längre sträckor för att fullgöra sina politiska uppdrag. Detta skulle kunna leda till att kvinnor i lägre grad åtar sig politiska uppdrag. Motsvarande problem kan även uppstå för exempelvis småbarnsföräldrar och egenföretagare. Det är viktigt är att det redan från start finns en medvetenhet kring denna problematik och att man aktivt arbetar för att minska risken för att kvinnor och män avstår politiska uppdrag på grund av avstånden. Exempelvis genom ändrade arbetsformer och användande av möjlig- heterna till medverkan på distans. En mer ändamålsenlig regional organisering kommer att stärka länsstyrelserna och därmed förbättra förutsättningarna för att nationella miljömål får genomslag i hela landet. Länsstyrelserna har ansvar för tillsyn, utveckling och samordning av det regionala mål- och uppföljningsarbetet. Av undersökningar som har gjorts fram- går att länsstyrelserna generellt sett gör ett betydelsefullt och bra arbete men att det finns skillnader mellan dem, trots att läns- styrelserna uppgiftsmässigt är en relativt homogen grupp. Vår bedömning är att större länsstyrelser med bättre administrativ kapacitet kan flytta fram positionerna och stärka arbetet i samtliga län i syfte att uppnå klimat- och miljömålen i alla delar av landet. Den sammantagna bedömningen är att förslagen skapar goda förut- sättningar att planera inomregional kollektivtrafik som bättre mot- svarar människors resande samt att göra nödvändiga investeringar för att utveckla kollektivtrafiken. sker merparten av resandet med kollektivtrafiken lokalt. Det innebär att det finns ett stort behov av lokal anpassning av kollektivtrafiken. För att komma fram till lämplig storlek på och organisering av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna bör ytterligare analyser genomföras till exempel inom ramen för en eventuell översyn av kollektivtrafiklagen. När det gäller den interregionala kollektivtrafiken anger de svenska transportpolitiska principerna att interregional kollektiv- trafik i första hand ska bedrivas av kommersiella kollektivtrafik- företag. När länen blir större vidgas kollektivtrafikmyndigheternas verksamhetsområde. Det är svårt att bedöma effekterna av detta för sådana företag varför detta bör följas upp. 19.6Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Det är en demokratisk vinst med våra förslag att den interregionala samverkan och sjukvårdsregionernas betydelse kommer att minska. Den regionala direktvalda organisationen kommer i större utsträck- ning att svara för merparten av den sjukvård som befolkningen konsumerar. Detta kommer att tydliggöra medborgarnas möjlig- heter till ansvarsutkrävande, eftersom de folkvalda också kommer att få ett större direkt inflytande över den konsumerade välfärden. Detta leder till ett ökat självbestämmande. Förslagen leder också till att landstingen får en större strategisk och ekonomisk kapacitet. Det kommer att skapa förutsättningar för god ekonomisk hushållning och ge förnyad ekonomisk kraft. Detta torde minska behovet av ökade statsbidrag till landstings- sektorn. Genom att säkerställa denna kapacitet kan den kommunala självstyrelsen i landstingen upprätthållas. Enligt regeringens direktiv ska vi utreda de möjliga konsekvenser som följer av regelgivning. I samband med konsekvensutredningen ska vi också inhämta synpunkter från . Eftersom våra förslag inte har effekter av betydelse när det gäller regelgivning för enskilda företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt har vi inte funnit det nödvändigt att inhämta synpunkter från . 20.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde Paragrafen reglerar bland annat visst vattenområde i havet som hänförs till fastigheter i . Paragrafens första och andra stycke har ändrats så att har ersatts av . Det geografiska området är utförligt beskrivet i bestämmelsen, ändringarna medför därför ingen ändring i sak. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.2Förslaget till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) Bestämmelsen reglerar var renskötsel får bedrivas. Paragrafens första stycke punkten 1 har ändrats dels på så sätt att och läns lappmarker har ersatts med läns lappmarker, dels att renbetesfjällen i har ersatts med renbetesfjällen i . Eftersom begreppet lappmarker bara brukar användas om de områden i och som avses i bestämmelsen och eftersom uttrycket renbetesfjällen används om de områden i som avses, innebär ändringen ingen materiell ändring. Uttrycket ”de områden i och som vid utgången av tillhörde staten” i paragrafens andra stycke har inte ändrats eftersom det hänför sig till länsindelningen som den såg ut . Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt för vissa samer som inte är medlem i någon sameby att ta slöjdvirke. Paragrafens andra stycke har ändrats på så sätt att Länsstyrelserna i , och har ersatts med i . Andra styckets första och andra mening har ändrats så att uttrycken ”en i länet bosatt same” och ”en i detta län eller i bosatt same” har ersatts av ”en i länet eller i , , , , , , , Malung- Sälens, , , , , , , kommuner bosatt same”. De uppräknade kommunerna är de som ingår i det tidigare . Vidare har den första och andra meningen i stycket skrivits om till en mening. Detta innebär att det blir en viss ändring av innehållet i bestämmelsen. kunde en i respektive bosatt same som inte är medlem i någon sameby få tillstånd att inom det länet ta slöjdvirke för eget behov på viss mark inom lappmarkerna. En i eller bosatt same som inte är medlem i någon sameby kunde få sådant tillstånd på renbetesfjällen och inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Med den nya lydelsen får ge en same bosatt någonstans i hela eller i tidigare som inte är medlem i någon sameby tillstånd att på viss mark inom lappmarkerna, på renbetesfjällen och inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten ta slöjdvirke för eget behov. Uttrycket ”de områden i och som vid utgången av tillhörde staten” har inte ändrats eftersom det hänför sig till länsindelningen som den såg ut . Någon större ändring i praktiken lär inte denna förändring innebära. Eftersom det krävs tillstånd av finns det även möjlighet att följa utvecklingen och se över lagstiftningen igen om det skulle vara nödvändigt. Våra överväganden finns i avsnitt 17.1. Bestämmelsen reglerar vem som kan få tillstånd att bedriva koncessionsrenskötsel. Paragrafens första stycke har ändrats så att har ersatts av en uppräkning av de kommuner som ingår i det tidigare . Ändringen medför ingen ändring i sak. Ansvar, skadestånd och besvär m.m. Bestämmelsen reglerar vilka länsstyrelser som fullgör åligganden enligt rennäringslagen. Paragrafen har ändrats på så sätt att länsstyrelses åligganden enligt lagen ska fullgöras av i . Ändringen medför ingen materiell ändring eftersom skrivningen innebär att i även ska fullgöra de åligganden beträffande tidigare och som anges i lagen. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.3Förslaget till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Bestämmelsen reglerar viss jakträtt för staten. Paragrafen har ändrats så att , , och har ersatts av . Vilka kronoparker och krono- egendomar det rör sig om framgår av bestämmelsen. Ändringen medför ingen materiell ändring. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.4Förslaget till lag om ändring i fiskelagen (1993:787) Om fiske i allmänt och enskilt vatten Paragrafen innehåller bestämmelser om att det i vissa fall inte krävs tillstånd att sträcka fast redskap från enskilt vatten vidare ut i allmänt vatten. Första stycket punkten 1 har ändrats så att har ersatts av , , , och kommuner. Eftersom det är dessa kommuner som ligger vid kusten i tidigare innebär detta ingen materiell ändring av bestämmelsen. Svenska medborgares rätt att fiska i enskilt vatten Bilagan innehåller bestämmelser om svenska medborgares rätt att fiska i enskilt vatten. Bilagan har ändrats på så sätt att , , , , och har ersatts av de kommuner i dessa län som berörs av bestämmelserna. Bilagan har även justerats språkligt så att ordet skall har ersatts med ska. Ändringarna medför ingen materiell ändring av bestämmelsen. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 11 kap. Energiskatt på elektrisk kraft Paragrafen innehåller en förteckning över kommuner som avses i 11 kap. 3 § första stycket samma lag, som gäller skattebelopp för elektrisk kraft. Paragrafen har ändrats så att rubrikerna , , , , , och har ersatts av , och . Under , och anges de kommuner som även tidigare omfattades av bestämmelsen. Ändringarna är följdändringar föranledda av förslaget till ny länsindelning och innebär ingen ändring i sak. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) I bilagan anges det stödområde i vilket stöd till näringslivet och viss ideell verksamhet ges i form av särskilda avdrag vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Bilagan har ändrats på så sätt att , , , , , och ersatts av , och . Efter , och anges de kommuner som även tidigare omfattades av bestämmelsen. Ändringen innebär ingen ändring i sak. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsen gäller, när landsting läggs samman enligt lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, följande för strukturbidrag för det nya . Det nya ges rätt till ett årligt strukturbidrag med det belopp som de ingående landstingen sammantaget hade rätt till enligt 12 § samma lag för indelnings- ändringen. Våra överväganden finns i avsnitt 10.3. Ändringen i lagen träder i kraft . Ändringen är föranledd av förslaget till ändrad landstingsindelning och träder i kraft som den. 20.8Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. Paragrafen reglerar indelningen i valkretsar vid val till . Paragrafen har ändrats på så sätt att , , , , och läns valkretsar har bytt namn till läns östra, södra, västra, mellersta, nordvästra och nordöstra valkretsar följt av en uppräkning av de kommuner som ingår i de tidigare länens valkretsar. Vidare har , , och läns valkretsar bytt namn till läns sydöstra, sydvästra, mellersta och norra valkrets följt av en uppräkning av de kommuner som ingår i de tidigare länens valkretsar. norra valkrets bytt namn till mellersta valkrets och läns valkrets bytt namn till läns norra valkrets följt av en uppräkning av de kommuner som ingår i tidigare . Ändringen innebär ingen materiell ändring eftersom det är samma geografiska område som anges för respektive valkrets. Våra överväganden finns i avsnitt 16.1. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.9Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) Förteckning över kommuner som avses i 2 kap. 11 § Bilagan innehåller en förteckning över kommuner för vilka vissa särskilda bestämmelser gäller för fordonsskatt för personbil klass I. Bilagan har ändrats på så sätt att , , , , , och har ersatts av , och . Efter , och anges de kommuner som även tidigare omfattades av bestämmelsen. Ändringen innebär ingen ändring i sak. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. 20.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka landsting som ska upprätthålla beredskap för katastrofmedicinska insatser enligt lagen. Paragrafens första stycke har ändrats på så sätt att landstingen i och har ersatts av landstingen i och . Våra överväganden finns i avsnitt 17.1. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad landstingsindelning och träder i kraft som den. 20.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län Lagens tillämpningsområde och definitioner I paragrafen anges för vilka län lagen innehåller bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och om länsplaner för regional transport- infrastruktur. Paragrafen har ändrats så att , och har ersatts av och . I denna paragraf anges för vilka landsting, samt , lagen gäller. Paragrafen har ändrats så att läns landsting, och har ersatts av och . Våra överväganden finns i avsnitt 14.4. Denna paragraf innehåller bestämmelser om att de landsting som avses i lagen får besluta att och landstings- styrelsen i stället ska betecknas regionfullmäktige och region- styrelsen. I tredje stycket anges dock att vid genomförande av val enligt vallagen (2005:837) ska beteckningen användas för dessa landsting. Paragrafens tredje stycke har ändrats på så sätt att läns landsting, och har ersatts av och . Lagändringarna träder i kraft i fråga om 1 § och i övrigt . Våra överväganden kring ikraftträdande för ändrad läns- respektive landstingsindelning finns i avsnitt 18.1. 20.12Förslaget till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) Paragrafen innehåller definitioner av vad som i denna lag avses med bland annat sommar och vinter i olika delar av landet. Paragrafen har ändrats när det gäller definitionerna av sommar och vinter på så sätt att , , , och har ersatts av samt en uppräkning av de kommuner som ingår i tidigare . Ändringen medför ingen ändring i sak. Ändringarna i lagen träder i kraft . Ändringarna är föranledda av förslaget till ändrad länsindelning och träder i kraft som den. SOU 1961:40 Länsindelningen inom Stockholms- och Göteborgs- områdena. SOU 1963:58 Aktiv lokaliseringspolitik. SOU 1968:47 Förvaltning och folkstyre. SOU 1992:63 Regionala roller. SOU 1992:64 Utsikt mot framtidens regioner – sju debattinlägg. SOU 1992:66 – region i utveckling. SOU 1995:27 Regional framtid. SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten. SOU 1998:166 Regional frihet och statligt ansvar: en principiell diskussion. SOU 1998:168 I skärningspunkten: Landshövdingarna och den centrala och regionala samordningen. SOU 2000:85 Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning. SOU 2003:88 Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn. SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:35 Flyttning och pendling i . kompetens i utveckling. SOU 2011:39 Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen. SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform. SOU 2015:59 En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. SOU 2015:98 Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar. SOU 2016:2 Effektiv vård. SOU 2016:13 Palett för ett stärkt civilsamhälle. Rapporter och annan litteratur Bové, och (2015) , SOM- rapport 2015:10. (1999)Regional pånyttfödelse – ekonomi, demokrati och identitet i ett under omvandling. Delrapport inom projektet flernivådemokrati. Houlberg, och (2015) Giver større kommuner administrative stordriftsfordele? Häggroth och (2012) Kommunala vägval. och (2001) Komplex flernivådemokrati – Regional lobbying i . (2010) Landstingspolitikerna och den regionala demokratins framtid, i (red) En region blir till. (2009) Kan norra regionaliseras? Beslutsprocesser och medborgarperspektiv. (2012) Ett delat : på väg mot regioner? (2016) Regionerna och den svenska flernivådemokratin, nr 2016:25. (2010), . Region (2013) Relationen – och roll. Reglab (2013) Behövs regioner? (2012) Regionfrågan i de fyra nordligaste länen, i (2012) Ett delat : på väg mot regioner? (2015) Starka, robusta och bärkraftiga kommuner, i kommuner och Landsting (2015) Urbanisering - Utmaningar för kommuner med växande och minskande befolkning. (2010) En region blir till: Västra Götalands- regionen 1999–2008. Statskontoret (2013) Myndigheternas arbete inom miljömåls- systemet – Delrapport. och Samhälle (2014) – Hur får vi råd med välfärden? Kommuner och Landsting (2005) Regional politik – hur ser regionerna på utvecklingsfrågorna? Kommuner och Landsting (2007) Kommunstorlek och demokrati. Kommuner och Landsting (2013) Pendling till och från arbetet – med inriktning på .