sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Detta diskuterades i utredningens statistikworkshop, och det står klart att det finns en rad behov och infallsvinklar, att ämnesområdet är stort och att det skulle ta stora resurser i anspråk om målet var att möta allas efterfrågan. Spännvidden är också ett av skälen till att många aktörer beskriver samordning och nationellt ledarskap som helt avgörande. Ytterst handlar det om att förstå och beskriva turism och besöks- näring på ett sätt som aktörerna i aktörssystemet kan enas om och kommunicera, som går att använda som planerings- och besluts- underlag på olika politiska nivåer och i olika delar av aktörssystemet, som underlättar uppföljning och utvärdering av företagens kon- kurrenskraft och insatser i det offentliga systemet, och som bidrar till att kan jämföras med andra länder i frågor som rör turism och besöksnäring. 8.2Aktörer inom data och statistik har enligt Förordning (2001:100) om den officiella statistiken, ansvar för inkvarteringsstatistik, och är därmed en av 27 myndigheter inom systemet för officiella statistik Data, statistik och analys (SOS). Därutöver regleras delar av statistikarbete av , bland annat undersökningen Svenskars resande.1 Myndigheten är på frivillig basis beställare av turismsatellitkonto- beräkningarna (TSA)2, och de konsumentundersökningar som ingår som underlag i dessa. har historiskt upphandlat och använt flera olika leverantörer och är det () som genomför merparten av uppdragen, inklusive TSA-beräk- ningarna som är kopplade till Nationalräkenskaperna. Därmed finns en viktig kontaktyta mellan dessa två myndigheter som har betydelse i kvalitetsutvecklingen av den samlade statistiken. Kopplat till det officiella statistikuppdraget har ett användarråd i form av en referensgrupp. Där samlas, utöver Till- växtverket och SCB, Visit , representanter för universitet och forskning, branschorganisationer och regionala turismorgani- sationer. Referensgruppen möts 2–3 gånger per kalenderår. Flera internationella organ, främst , och fyller en viktig funktion i statistikarbetet. Området turism- statistik är komplext, med hänsyn tagen till såväl metod som genom- förande, bland annat eftersom statistiken baseras på satellitkonton som är förhållandevis arbets- och kostnadskrävande att ta fram4, och det svenska aktörsystemet på området är begränsat. Det innebär att internationell benchmarking och internationellt samarbete är viktigt för att kompetens och kvalitet ska kunna behållas och utvecklas. , och samarbetar sinsemellan inom turism- statistik, och efterfrågar engagemang och arbetsinsatser från fler länder, inklusive . Två aktuella frågeområden i det internatio- nella arbetet är hur digitaliseringen kan möjliggöra nya sätt att samla in och bearbeta data, samt hur mätning och uppföljning av hållbarhet inom turism kan göras. Myndigheter samlar eller analyserar data utifrån sina uppdrag och kompetensområden, exempelvis Tillväxtanalys, , Trans- portstyrelsen och Arbetsförmedlingen. Visit gör analyser av internationella målgrupper och resandets drivkrafter och Swedavia ansvarar för passagerarstatistik för de statliga flygplatserna. 1Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 692/2011 om europeisk statistik om turism. 2Förkortning av engelskans Account. 4Se vidare kapitel 2, Beskrivning av besöksnäring och turism. Data, statistik och analys organisationer använder, utvecklar och kommunicerar data från såväl /SCB som från andra källor, där Visita, , , , Transportföretagen, Passagerarrederierna och Museer är exempel på organisationer som bidrar till den samlade bilden av besöksnäringens utveckling. eller anlägg- ningar bidrar genom företagsdata eller besöksstatistik, exempelvis museer som tillhandahåller besökssiffror, börsnoterade som publicerar finansiell statistik eller hotellkedjor som Choice som publicerar data över antal hotell, antal medarbetare, omsättning m.m. Regioner, kommuner, destinationsbolag och besöksnäringen är frekventa användare av den statistik som produceras. Några av de regionala organisationerna har valt att samarbeta och slå samman sina resurser för att möjliggöra kompetensöverföring och fördjupad analys inom området turism och besöksnäring; i genom , i genom Regionalt forum för turismanalys6 samt i norra genom Analyssamverkan Norr7. Kommuner och regioner utvecklar och kommunicerar även data som inte är turismstatistik, men som har stor betydelse för att förstå den kontext där besöksnäringen förväntas utvecklas, såsom demo- grafi, in- och utflyttning, sysselsättning, utbildning, företagande, trafikflöden etc. Kommuner och Landsting (SKL) tar fram nyckeltal för kommungrupper, inklusive gruppen landsbygdskom- muner med besöksnäring.8 Denna typ av underlag bidrar till den samlade bilden av besöksnäringens roll. och högskolor bedriver forskning inom eller relaterat till statistikområdet. Etour vid , vid , och är några exempel. En handfull konsultföretag – främst Resurs9, , Bisnode och Kontigo – har genom flerårigt arbete med statistikut- veckling och dataanalys utvecklat kompetens utifrån olika metoder 5Samarbete mellan , Region , i län, Region , samt Tourism in . 6Samarbete mellan de regionala turismorganisationerna i , , Västman- land, och . 7Mötesplats för gemensam analys mellan norrlandslänen , , Väster- och . 8SKL (2016): Sammanställning av besöksnäringskommunernas nyckeltal. 9Resurs för Resor och Turism i . Data, statistik och analys och databaser, där Resurs och varit leverantörer av nationell statistik till . Andra konsulter arbetar med omvärldsanalys, exempelvis Kairos Future och United Minds. Bedömning: Ansvar för att stärka upp löpande kommunikation av relevanta data behöver inkluderas i ett utökat uppdrag för och i den funktion för utveckling och innovation som utredningen föreslår. I arbete med nationell turismstatistik ingår främst ansvar för inkvarteringsstatistiken samt, på frivillig basis, samman- ställningen av turismsatellitkontoberäkningar (TSA) som på uppdrag genomförs av SCB. Underlag som bidrar i TSA-beräkningarna är bland annat undersökningen Svenskars resande (STS)10 som genomförs av SCB på upp- drag och Inkommande besökare i (IBIS) som senast genom- fördes –2014 av konsultföretaget på uppdrag av . I det nationella statistikarbetet ingår också inrapportering av data till , vilket regleras genom EU-lagstiftning11, samt på frivillig basis till UNWTO och . Dessa frivilliga åtaganden är dock en miniminivå utifrån vad som är praxis inom medlemsländerna i EU och . är inte medlem i UNWTO, men bidrar i den internationella statistiken. publicerar rapporten om svensk turism som omfattar resultat från främst TSA-beräkningarna och inkvart- eringsstatistik, men även andra data som gästhamnsstatistik12 och SCB:s statistik över fritidshusägande. Fakta om svensk turism har stor betydelse som utgångspunkt för en gemensam beskrivning av utvecklingen av turism i och används av i stort sett alla aktö- rer i aktörssystemet för att förstå, följa och kommunicera utveck- 10Förkortning av engelskans Survey. 11Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 62/2011 om europeisk statistik om turism. Data, statistik och analys har också tagit fram Turismens begrepps- nyckel som fyller en viktig funktion för att fastslå, beskriva och förklara begrepp och definitioner. Fakta om svensk turism publiceras . En återkom- mande synpunkt är att den är alltför reaktiv för att fungera som strategiskt arbetsverktyg i många verksamheter, och att den därför skulle behöva kompletteras med fler löpande publikationer. Bedömning: Nationalitet hos övernattande besökare är en av de uppgifter från företagen som i högst utsträckning har förut- sättningar att bidra till ökad kvalitet i den svenska inkvarterings- statistiken. Det är viktigt att som besöksland har robust data om exportmarknader. Förenklat uppgiftslämnande för inkvarteringsstatistiken är ett område som behöver utvecklas. Av det nationella statistikarbetet är det enbart inkvarteringsstati- stiken som publiceras löpande, , och den är därför det verktyg som har den tydligaste rollen att beskriva näringens ut- veckling på kort sikt. Att siffrorna därutöver ingår i en lång obruten tidsserie och går att bryta ned till kommun- eller destinationsnivå har medfört att de är populära som nyckeltal. Inkvarteringsstatistikens starka ställning som beslutsunderlag ifrågasätts . Ett skäl är att tillförlitligheten riskerar att minska i takt med framväxten av nya boendeformer som är svåra att fånga upp i statistiken, inom främst plattformsekonomin och småskaliga boenden. Ett annat skäl är att måttet är begränsat och säger lite om produktivitet och lönsamhet, eller om antalet besökare, eftersom det mäter antal gästnätter och inte antal personer. Ett tredje skäl är att uppgiftslämnarbördan, med förhållandevis höga krav på vad företagen förväntas bidra med, leder till generella svårigheter att få dessa att lämna uppgifter och att lämna korrekta uppgifter. Det är dock viktigt att betona att eftersom inkvarteringsstati- stiken är någorlunda tillförlitlig, transparent och dessutom möjlig att bryta ned och jämföra mellan regioner och destinationer samt fyller den en central funktion. Data, statistik och analys Ett utvecklingsområde för inkvarteringsstatistiken som lyfts i inspel till utredningen är en ökad exakthet när det gäller besökarnas nationalitet. Det uppfattas som problematiskt att uppgifterna om nationalitet är både knapphändiga och har en svag tillförlitlighet. Enligt Utlänningsförordning (1980:377) har ”den som upplåter bostad åt en utlänning i ett hotell eller pensionat” skyldighet att göra skriftlig anmälan av detta, undantaget medborgare i de nordiska länderna samt personer , vilket betyder att uppgifterna är obligatoriska att lämna in. Visita pekar på vikten av att inrapporteringen är enkel för företagen och att ökade krav på uppgiftslämnande vore olyckligt. Vår uppfattning är att ökad tillför- litlighet i nationalitetsuppgifterna skulle vara av stort värde. Det är viktigt att vet vilka som är landets exportmarknader. Det har tidigare genomförts insatser för förenklat uppgiftslämnande för inkvarteringsstatistiken. Det arbetet bör fortsätta. Ett annat område som betonas av flera aktörer är vikten av att utveckla statistiken så att den inkluderar fler boendeformer, inte minst uthyrning via plattformsekonomin. Utredningens uppfattning, efter att ha lyssnat på flera olika aktörer, är att det kan vara svårt att få fram statistik från plattformsföretag, men att det måste ingå i ansvaret för inkvarteringsstatistiken att i möjligaste mån utveckla metoder som möjliggör mätning av de vanligast förekommande boendeformerna En annan synpunkt kring inkvarteringsstatistiken är att de data som tillgängliggörs via SCB:s webbplats skulle behöva inkludera räknesnurror med fler variabler, som skulle förenkla för användarna och öka nyttan med befintliga data. 8.3.2Arbetsformer inom nationellt statistikansvar Bedömning: är en relevant aktör att ansvara för det nationella statistikarbetet. Den referensgrupp som är knuten till fyller en viktig funktion som användarråd, en funktion som enligt lag måste knytas till en . Flera aktörer pekar på att det är tveksamt om gruppen är rätt forum att fungera som plattform för att driva statistikutveckling, då den är liten, arbetar slutet, saknar bred Data, statistik och analys förankring och skulle behöva kompletteras med kompetens inom bland annat digitalisering, analys och metodutveckling. I sin funktion som användarråd uppfattar vi att referensgruppen fyller en funktion och vi bedömer även att den bör kompletteras med Kommuner och Landsting (SKL) som en samman- hållande länk till regioner och kommuner. Gruppen som helhet kan behöva ses över, och en möjlighet är att ha tidsbegränsade, rullande, uppdrag i gruppen på förslagsvis i taget, vilket kan skapa en ökad dynamik i arbetet och en löpande kompetensöverföring mellan fler personer. Därutöver är utredningens uppfattning att behöver utveckla arbetsgrupper och andra samarbetsformer inom ramen för ett breddat statistikuppdrag. Vi tror inte att detta bör vara en fast gruppering utan att kompetens och arbetsformer måste variera beroende på frågeställning och projektkonstruktion i varje enskild fråga. Utredningen lägger inga förslag på hur detta bör gå till. Det är ansvar att i det egna arbetet planera för hur myndig- heten knyter till sig kompetens i statistikutvecklingsarbetet. Bedömning: Det finns goda möjligheter att utifrån SNI-kods- baserad produktionsdata analysera besöksnäringens branscher mer på djupet utifrån alla de variabler som finns i SCB:s data- baser, såsom kön, regionala variationer, variationer beroende på företagsstorlek etc. Turismstatistiken karaktäriseras av att turism definieras och mäts från konsumtionssidan, där konsumtionen fördelas över ett antal olika branscher och branschkoder genom så kallade turismsatellit- kontoberäkningar (TSA).13 Branschfördelningen räknas fram utifrån konsumentundersökningar med frågor om resvanor och konsumtion i samband med resande. Det innebär att de nyckeltal som räknas fram inte går att härleda till registerdata på företagsnivå, utan utgör en form av schablonvärde. Det betyder i sin tur att såväl kvantitet 13 Se även kapitel 2, Beskrivning av turism och besöksnäring. Data, statistik och analys som kvalitet och metodval i genomförda konsumentundersökningar i hög grad avgör tillförlitligheten i materialet. Fördelar med dessa nyckeltal är att de har förmågan att mäta ett komplext system, är globalt jämförbara och ger en bra bild av turismens storlek i relation till andra länder och andra näringsområden. När det gäller TSA- beräkningarna finns enligt SCB flera möjliga utvecklingsområden; resevaluta, uppdelning på privat- och affärsresenärer, redovisning i fasta priser, regionala data (som beskrivs som utmanande men möjligt), uppdelning på kön samt uppdelning på källmarknad som möjliggör analys av vilka marknader som bidrar med störst värden. Parallellt används i vissa sammanhang även produktionsdata, bland annat baserad på SNI-koder. I kapitel 2, Beskrivning av besöksnäring och turism, gör utredningen en genomgång av TSA- systemets underliggande SNI-koder och viss företagsdata som finns kopplade till dessa. Flera branschorganisationer använder företags- data för sina egna medlemsbranscher i sitt analysarbete. Ett annat verktyg är aktiebolagsdata från , som kan användas för att följa olika företag och branschers avseende bland annat omsättning, förädlingsvärde och sysselsättning. Minst ett konsultföretag som erbjuder analyser inom detta fält. En annan metod som används för att följa utveckling för företag inom turism är företagsenkäter. Detta gäller exempelvis Tillväxt- verkets undersökning Företagens villkor och verklighet som senast publicerades . Undersökningen omfattar cirka 10 000 små och medelstora företag med i års- omsättning. Definitionen av turismföretag baserar sig på en fråga till samtliga företag i undersökningen om, och i vilken omfattning, dessa har försäljning till tillresta besökare. De företag som har en stor försäljning till tillresta besökare definieras som turismföretag, vilket undersökning var 8 procent.14 Det finns således olika sätt att analysera företag inom turism och besöksnäring. En utmaning ligger i att utveckla och välja en eller flera metoder för analys av företagsdata som också kan ligga till grund för uppföljning och utvärdering av offentliga eller privata insatser och deras effekter i företagen, och som kan utgöra en robust grund som möjliggör jämförbara analyser . 14 (2017), Företagens villkor och verklighet. Data, statistik och analys Bedömning: Det behövs mer kunskap om hur ökad digitalisering kan användas för statistikutveckling inom turism och besöks- näring. Det bör ingå i uppdrag inom turism- statistik att undersöka förutsättningarna för digital utveckling. Insatser som stimulerar digital teknik i datainsamling, -samman- ställning och analys bör generellt främjas. Digitaliseringen innebär nya möjligheter inom statistikutveckling på alla plan; vad som ska mätas, metod, analys och kommunikation. Digital teknik och digital metod för datainsamling är en naturlig väg att gå i ett allt mer digitaliserat samhälle. En stor vinst är att data kan samlas in lättare direkt från källan när it-system kan kopplas samman, som sker exempelvis för de hotell- företag som lämnar statistik direkt till SCB via sina bokningssystem. En annan fördel är att data kan göras tillgängliga för fler, via främst öppen data som gör det möjligt för aktörer att själva hämta och använda data från olika källor. Big data av olika slag kan vara potentiella källor för utveckling av både produktinnehåll och metod. Med big data avses stora mängder digitalt lagrad information data som registreras genom exempelvis mobiltelefoni, bankkort och webbtjänster. Ett intressant exempel när det gäller turismstatistik är som har ersatt mer- parten av de inhemska konsumentundersökningarna i den nationella turismstatistiken med data över kreditkortstransaktioner.15 har studerat möjligheten att använda positioneringsdata som kom- plement till befintliga insamlingsmetoder.16 Att använda statistik från plattformsföretag som Airbnb är också något som brukar efter- frågas, men som tycks vara en juridiskt svårframkomlig väg. I samband med utredningens statistikworkshop ställdes frågan om några av de nationella data som produceras är överflödiga. Svaret blev ett tydligt nej, men samtliga aktörer pekar på att det kan finnas öppningar att rationalisera arbetet om det går att ersätta undersökningar med big data eller annan digital information. 15Burson and (2014): Using electronic card transaction data to measure and monitor regional tourism in , , Innovation and Employment. Data, statistik och analys En viktig fråga i diskussionen om big data rör trygghet och per- sonlig integritet. Regeringens hållning är att det är angeläget att det digitala samhället genomsyras av ett demokratiskt synsätt där alla ska känna en grundtrygghet och våga lita på digitala tjänster, samt vilja och kunna bidra till användningen av dessa. Digitaliseringskom- missionen har identifierat förstärkt säkerhet och integritet, liksom tillit till tekniken och till samhället, som viktiga frågor att hantera i en framåtriktad digitaliseringspolitik.17 8.6Mätning och uppföljning av hållbarhet Bedömning: bör i högre grad än ta vara på möjlig- heterna att bidra till och lära av det internationella arbetet för utveckling av metoder för mätning och uppföljning av hållbar utveckling inom turism. För turism och besöksnäring är hållbar tillväxt en stor utmaning. Agenda 2030 är ett verktyg för målstyrning mot en rad offensiva hållbarhetsmål, men det ligger stora utmaningar ligger i att välja relevanta verktyg för att mäta och följa upp hållbarhetsarbetet. Inom turismstatistikutveckling på internationell nivå driver UNWTO i samarbete United Nations Statistics Division (UNSD) ett arbete med inriktningen att länka samman TSA-beräkningar med miljöräkenskaper, vilket skapar förutsättningar för att mäta konse- kvenser på ett nationellt plan och jämförbarhet med andra länder. Även EES-staterna ingår i arbetet och ytterligare samarbetsparter kommer att sökas. Även ekonomisk och social hållbarhet är viktiga områden, där det finns pågående arbete att förstärka. gör bland annat lönsamhetsmätningar på företagsnivå, och utvärderar alternativa mätverktyg för tillväxt som exempelvis BRP+ som är ett sätt att långsiktigt mäta livskvalitet i svenska regioner. Utredningens förslag är att får i uppdrag utveckla metod för mätning och uppföljning av hållbar turism och besöks- näring, kopplat till bland annat UNWTO:s och UNSD:s pågående 17 (N 2012:04): . Data, statistik och analys Detta ska ses som en insats inom ramen för den nya instruktion utredningen föreslår för avseende ansvar för kunskap om hållbar utveckling inom turism som beskrivs i kapitel 4. Bedömning: Det behövs regional data som är samordnad och därmed i möjligaste mån jämförbar mellan regioner och möjlig att härleda från nationell nivå. Det behövs nationell samordning och stöd på nivå. Det är lämpligt att har en ledande roll i detta arbete som bör avse samordning av metoder för analyser på regional och nivå, ökad nedbrytbarhet i nationell statistik och utveckling av regionala TSA. Det är viktigt att poängtera att detta i så fall sker på regioners och kommuners uttryckliga efterfrågan, och att ingen kan tvingas att delta. Några av de mest frekventa användarna av statistik om turism är regioner och kommuner. De ansvarar för och genomför insatser som ska främja turismens och besöksnäringens utveckling och har behov av att följa upp dessa insatser. I arbetet är statistiken av central bety- delse för strategi och samordning, utvärdering och kommunikation. Ett problem som många regionala och kommunala företrädare beskriver är att det utöver inkvarteringsstatistiken saknas jämförbar statistik på dessa nivåer, och då avses dels jämförelser mellan regioner och kommuner som ger en korrekt bild av dessas relation till varandra, dels möjlighet till härledning mellan kommunala, regionala och nationella data. Här efterlyses nationell samordning, där flera regionala företrädare poängterar att de är beredda att finansiera delar av ett samordnat arbete. När det gäller regional statistik är det oftast regionala TSA som diskuteras, det vill säga regionala turismsatellitkonton som går att härleda från eller aggregera upp till det nationella kontot. Men det finns även andra möjligheter att utveckla regional statistik, och erfarenheter kan hämtas från andra länder. pekar på flera nyttor med att samordnad statistik på regional nivå: Data, statistik och analys The economy-wide effects of tourism are significant with important variations from one destination to another Policy and industry needs for information at the local level are important. Knowledge and experience is very disparate and rarely allow comparisons with [other] regions and with national data Robust information is lacking, undermining a good understanding of the local context.18 Enligt finns också utmaningar med att utveckla regionala data, avseende bland annat styrning och finansiering, organisations- lösningar och kompetens – dvs. precis de frågor som gör det svårt att komma vidare även i . Inte bara regioner, utan även kommuner uttrycker tydliga behov av samordnad data. Om det är svårt med ett samlat grepp avseende regional statistik, så är det än svårare på nivå. Sannolikt är det av metodmässiga skäl andra nyckeltal som måste utvecklas i det kommunala perspektivet än TSA-beräkningar. Vi ser även att det finns utvecklingspotential när det gäller mer innovativa arbetssätt för att analysera regionala och lokala perspektiv på besöksnäringen. pekar exempelvis på hur detalj- handelns siffror och analyser av besöksflöden och logistik i köp- centrum och stadskärnor kan ge information om trender och efter- frågan. Detta är spännande områden som inte minst besöksnäringen själv har stor möjlighet att driva och utveckla. Utredningen har fått inspel kring olika former av statistik inom branschsegment och aktivitetsområden. Det kan gälla evenemang, cykelturism, maritim turism, naturturism etc. I regel handlar det om synpunkter på att statistik saknas, vilket skapar svårigheter för aktö- rerna att lägga upp strategier, underbygga förslag, ta beslut, beskriva och kommunicera olika områdens utveckling. De analyser som görs tenderar att bli lösryckta där det är omöjligt att härleda olika delar av 18 (2014): at a sub-national level – a review of selected Country initiatives. Data, statistik och analys intressentsystemet från eller aggregera till en gemensam helhet. Inte sällan uppstår ”dubbelräkning” när en företagskategori ingår i olika branschsegment.