sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — 2.I fråga om lärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som ingått avtal om anställning som lärare före för att undervisa i ett yrkesämne gäller 7 kap. 4 § i den äldre lydelsen, dock längst till utgången av . 90 Senaste lydelse 2014:854. i förordning (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning Härigenom föreskrivs i fråga om förordning(2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning att 3 och 5 §§ ska ha följande lydelse. Statsbidrag får lämnas till huvudmän för de verksamheter som anges i 1 § för kostnader för att 1. utöka antalet lärare eller 1. utöka antalet lärare eller förskollärare inklusive special- förskollärare inklusive special- lärare eller fritidspedagoger eller lärare i förhållande till antalet motsvarande i fritidshemmet i elever, eller förhållande till antalet elever, eller 2. utöka antalet annan personal i verksamheterna i förhållande till antalet elever om lärarna därigenom i större utsträckning kan bedriva undervisning. Statsbidrag får även lämnas för kostnader för att bibehålla det utökade antal årsarbetskrafter som huvudmannen har fått bidrag för enligt första stycket om antalet elever inte har sjunkit markant . Ansökan om statsbidrag ges in till . Till ansökan ska det bifogas en redogörelse för huvudmannens lokala rekryte- ringsstrategi som i tillämpliga delar ska innehålla sådant som hur 1. rekrytering av personal ska hanteras i förhållande till pen- sionsavgångar, 91Senaste lydelse 2016:369. 92Senaste lydelse 2016:369. 2. rekrytering av personal ska hanteras i förhållande till motta- gandet av nyanlända barn, 3. tillgången till legitimerade 3. tillgången till legitimerade och behöriga lärare samt utbil- och behöriga lärare kan säkras, dade fritidspedagoger eller mot- svarande kan säkras, 4.huvudmannen arbetar med ledarskap, främst när det gäller rektorerna, och 5.de ändamål enligt 3 § som bidraget söks för ska uppnås. Redogörelsen ska vara framtagen efter att berörda fackliga orga- nisationer har hörts. Denna förordning träder ikraft . i förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier Härigenom föreskrivs i fråga om förordning(2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkate- gorier dels att rubriken närmast före 10 § ska ha följande lydelse, dels att 1, 2, 6–11 och 16 §§ ska ha följande lydelse. Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till skolhuvudmän som höjer lönen för lärare, förskollärare eller fritidspedagoger utöver vad som följer av den ordinarie löne- revisionen. Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till skolhuvudmän som höjer lönen för lärare eller förskollärare ut- över vad som följer av den ordi- narie lönerevisionen. Syftet med statsbidraget är att ge särskilt kvalificerade lä- att ge särskilt kvalificerade lärare rare, förskollärare eller fritidspe- eller förskollärare högre lön för dagoger högre lön för att däri- att därigenom bidra till en ökad genom bidra till en ökad kvalitet i undervisningen, till förbättrade kunskapsresultat och till verk- och till verksamhetens utveck- samhetens utveckling i övrigt. ling i övrigt. Enligt 2 kap. 8 a § skollagen (2010:800) ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elever- nas olika förutsättningar och behov. 93Senaste lydelse 2016:100. 94Senaste lydelse 2016:100. Statsbidrag får lämnas för en 1.lärare, med vilken i denna förordning avses en person som arbetar i någon av de skolformer som anges i 5 § första stycket eller fritidshemmet, om han eller hon är legitimerad som lärare enligt skollagen (2010:800) eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen, 2.förskollärare, med vilken i denna förordning avses en person som arbetar i förskolan eller förskoleklassen, om han eller hon är legitimerad som förskollärare enligt skollagen, eller 3.fritidspedagog eller mot- svarande som 1.lärare, med vilken i denna förordning avses en person som arbetar i någon av de skolformer som anges i 5 § första stycket eller fritidshemmet, om han eller hon är legitimerad som lärare enligt skollagen (2010:800) eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen, eller 2.förskollärare, med vilken i denna förordning avses en person som arbetar i förskolan eller förskoleklassen, om han eller hon är legitimerad som förskollärare enligt skollagen. a)har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande, b)inte uppfyller kraven på le- gitimation i 2 kap. 13 § skollagen, och c)arbetar i någon av de skol- former som anges i 5 § första stycket, i förskolan eller i fritids- hemmet. Med legitimerad lärare enligt första stycket 1 jämställs de lärare 1. trots att de saknar legiti- mation är anställda utan tids- begränsning för att undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i 1. trots att de saknar legiti- mation är anställda utan tidsbe- gränsning med stöd av 2 kap. 20 § första stycket skollagen 95 Senaste lydelse 2016:764. gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan med stöd av 2 kap. 20 § första stycket skollagen, a)för att undervisa i moders- mål, eller b)för att undervisa i ett yrkesämne i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, 2.bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 skollagen, eller 3.är undantagna från kravet på legitimation enligt föreskrifter meddelade med stöd av 2 kap. 13 § tredje stycket skollagen. stycket 1 b) endast lärare som anställts före Statsbidrag får lämnas för en Statsbidrag får lämnas för en som avses i 6 § som är särskilt som är särskilt kvalificerad för kvalificerad för den undervis- den undervisning som huvud- ning som huvudmannen be- ska ha visat intresse för och god intresse för och god förmåga till förmåga till att utveckla under- visningen på egen hand och egen hand och tillsammans med kollegor och därigenom för- eller måluppfyllelsen i för- fyllelsen i förskolan. Detta ska ha skett ha skett genom att läraren eller genom att läraren, förskol- läraren eller fritidspedagogen har 1.tagit särskilt ansvar för att utveckla undervisningen genom kollegialt lärande i former som vilar på vetenskaplig grund och be- prövad erfarenhet, 2.med stöd av formell utbildning på avancerad nivå utöver lä- rarexamen eller förskollärarexamen förbättrat undervisningens innehåll, metoder och arbetssätt, 96 Senaste lydelse 2016:100. 3.tagit särskilt ansvar för att stödja lärar- eller förskollärarstu- denter och kollegor som är nya i yrket eller tagit särskilt ansvar för att utveckla ämnen eller ämnesövergripande områden, eller 4.tagit särskilt ansvar för särskilt komplicerade undervisnings- situationer. För att statsbidrag ska lämnas för en sådan lärare, förskollärare eller fritidspedagog som avses i 6 § måste hans eller hennes arbets- uppgifter till största del bestå av undervisning eller uppgifter som hör till undervisningen eller andra uppgifter av pedagogisk natur. För att statsbidrag ska lämnas för en sådan lärare eller förskol- lärare som avses i 6 § måste hans eller hennes arbetsuppgifter till största del bestå av undervisning eller uppgifter som hör till undervisningen eller andra upp- gifter av pedagogisk natur. Statsbidrag får lämnas till en Statsbidrag får lämnas till en huvudman som avses i 5 § första huvudman som avses i 5 § första och andra styckena under förut- och andra styckena under förut- sättning att huvudmannen till en sättning att huvudmannen till en fritidspedagog som uppfyller vill- som uppfyller villkoren i 6–8 §§ koren i 6–8 §§ betalar en lön som betalar en lön som överstiger överstiger den lön som skulle ha den lön som skulle ha betalats betalats enligt den ordinarie löne- enligt den ordinarie lönerevi- löneökningen hos varje huvud- ökningen hos varje huvudman man ska överstiga den lön som ska överstiga den lön som an- annars skulle ha utgått enligt den nars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i ordinarie lönerevisionen med i månad och lärare eller förskol- 97Senaste lydelse 2016:100. 98Senaste lydelse 2016:100. Statsbidrag får inte lämnas Statsbidrag får inte lämnas till en huvudman för nyanställ- till en huvudman för nyanställ- ning av sådan lärare, förskollä- ning av sådan lärare eller för- rare eller fritidspedagog som skollärare som uppfyller vill- uppfyller villkoren i 6–8 §§. koren i 6–8 §§. För en lärare som förordnats som förstelärare eller lektor ska vid tillämpningen av första stycket den del av lärarens lön som det utgår statsbidrag för enligt bestämmelserna i de förordningar som anges i 3 § 1 och 2 jämställas med lön som utgår enligt den ordina- Bidragsbelopp per lärare, Bidragsbelopp per lärare eller Statsbidrag för en lärare, för- skollärare eller fritidspedagog som avses i 5 § tredje stycket uppgår till den löneökning som betalas ut enligt 9 § per bidrags- år multiplicerat med 1,42 för sociala avgifter. Statsbidrag för en lärare eller förskollärare som avses i 5 § tredje stycket uppgår till den löneökning som betalas ut enligt 9 § per bidragsår multiplicerat med 1,42 för sociala avgifter. För en lärare, För en lärare eller förskol- fritidspedagog enligt 5 § lärare enligt 5 § tredje stycket som arbetar mindre än heltid mindre än heltid eller som inte eller som inte har fått den högre har fått den högre lön som före- lön som föreskrivs i 9 § hela skrivs i 9 § hela bidragsåret ska beloppet enligt 10 § reduceras i 99Senaste lydelse 2016:100. 100Senaste lydelse 2016:100. Statsbidrag betalas ut av efter rekvisition en gång per halvår. Vid rekvisitionen ska huvudmannen 1.ange vilka personer och hur stor löneökning varje person har fått som statsbidrag rekvireras för, och 2.intyga att villkoren i 5–9 §§ är uppfyllda. En huvudman får rekvirera högst av sin bidragsram enligt 12 § för 1. sådana personer som avses i 6 § första stycket 2 och som ar- betar i förskolan, eller 2. sådana personer som avses 2. sådana personer som avses i 6 § första stycket 1 och 3 och i 6 § första stycket 1 och som som arbetar i fritidshemmet. arbetar i fritidshemmet. Denna förordning träder i kraft . 101 Senaste lydelse SFS 2016:100. förordning om ändring i förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet att 2 § ska ha följande lydelse Det som sägs i läroplanen om Det som sägs i läroplanen om lärare ska också gälla förskol- lärare ska också gälla förskol- lärare och fritidspedagoger som lärare som undervisar inom de undervisar inom de verksam- heter som läroplanen gäller för. Denna förordning träder i kraft . 102 Senaste lydelse 2010:37. vid viss utbildning i svenska som andraspråk Härigenom föreskrivs i fråga om förordning om anställning vid viss utbildning i svenska som andra språk att 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse. 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om tidsbegränsade anställningar för lärare som bedriver undervisning i vuxenutbildning i svenska för invandrare och som uppfyller vissa ytterligare krav. 2 § En huvudman får, med undantag från 2 kap. 13 § skollagen (2010:800), för en period av högst anställa en person som 1.ska bedriva undervisning som lärare i vuxenutbild- ning i svenska för invandrare, och 2.samtidigt genomför högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå i svenska som andraspråk eller motsvarande utbild- ning. En huvudman får anställa en person enligt första stycket endast om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven i 2 kap. 13 § skollagen. Anställningstiden får förlängas till , om det finns särskilda skäl. Förordningen är meddelad med stöd av 2 kap. 22 c § skollagen (2010:800). 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen upphör att gälla . 2Utredningens uppdrag och arbete Nedan redogörs för utredningens uppdrag, de centrala utgångs- punkterna för utredningens arbete och utredningens hittillsvarande arbete. Vidare redovisas en plan för det kommande arbetet samt del- betänkandets disposition. Utredningen har i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskole- chefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna. Direktivet i dess helhet finns att ta del av i bilaga 1. I detta delbetänkande redovisas i enlighet med direktivet de delar av uppdraget som avser justeringar av legitimations- och behörig- hetssystemet, uppdraget att utreda om förskolechefer bör benämnas rektorer i skollagen och uppdraget att se över hur en god intro- duktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. I och med delbe- tänkandet slutredovisas uppdraget som rör justeringar av legitima- tions- och behörighetssystemet samt uppdraget om förskolechefer- nas benämning. I fråga om introduktionsperioden kan utredningen eventuellt återkomma i slutbetänkandet bl.a. med anledning av de förslag som skolkommission presenterade i sitt slutbetänkande, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet, SOU 2017:35. Utredningens uppdrag och arbete 2.2Centrala utgångspunkter för arbetet Svensk skola och förskola fungerar i stora delar väl. Barn och elever trivs och är engagerade i skolarbetet, lärare och förskollärare tycker att det är meningsfullt att gå till jobbet och trivs i den skola de ar- betar i och de flesta föräldrar är nöjda med barnens lärare och vad deras barn får lära sig i skolan.1 Men det finns också en annan bild, en bild präglad av sjunkande skolresultat och minskad likvär- dighet. Möjligen kan vi på basis av de senaste resultaten i TIMSS och hoppas på att den negativa utvecklingen av elevernas kun- skapsnivåer har bromsats upp, dock tyder inget på att likvärdigheten ökar i den svenska skolan. fördjupar problemana- lysen och betonar en problembild kännetecknad av ”Sviktande kapacitet och ansvarstagande hos många skolhuvud- män. För svag kompensatorisk resursfördelning. Otillräcklig kompetensförsörjning till lärar- och skolledaryrkena och bristande förutsättningar för professionsutveckling. Brister i resultatinformation vilket försvårar kvalitetsarbetet. Skolsegregation som leder till kvalitetsskillnader mellan skolor. Problem i lärandemiljön. Splittrad och oenig nationell styrning av skolan.”2 För utredningen är giltigheten i båda dessa bilder av den svenska skolan väsentliga utgångspunkter liksom risken att såväl överskatta problemen som att underskatta vad det krävs för att framgångsrikt reformera skolan. Utbildningshistorikern har uttryckt det enkelt: ”Political leaders capitalize on the public’s concern about their schools, often overstating problems to mobilize support for their solutions while underestimating what teachers and principals have to do to make them work.”3 1Se t.ex. (2013 och 2016). Attityder till skolan 2012 samt Attityder till skolan 2015. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet, s. 14. 3Cuban, L. & , J. (2010), Cutting Through the Hype – to School Reform. , s. 1. Utredningens uppdrag och arbete Det finns alltså väsentliga styrkor att bygga vidare på men det finns också svagheter som kringskär skolans möjligheter att fylla sin roll. Skolväsendet är en av samhällets nyckelinstitutioner och bidrar som sådan både till det samtida samhället och till framtidens. Dess betydelse för enskilda individer kan knappast överskattas. Kom- petenta lärare och en god kvalitet i undervisningen är avgörande för goda kunskapsresultat.4 Att säkerställa att lärare, förskollärare och annan personal med ett pedagogiskt uppdrag har goda förutsätt- ningar att fullgöra sitt arbete är därför nödvändigt för att nå upp- ställda politiska mål om som en ledande kunskapsnation.5 Men framför allt är det nödvändigt för att förbereda varje barn för ett ansvarsfullt liv och för att varje barn ska kunna utveckla sina fulla möjligheter. Grundutbildningarna för blivande lärare och förskollärare är cen- trala för att olika kategorier av lärare och förskollärare ska kunna utveckla de kompetenser som behövs för att kunna börja arbeta i skolväsendet. Lärar- och förskollärarkompetens behöver dock stän- digt utvecklas, breddas och fördjupas under yrkeslivet för att under- visningens kvalitet och skolans funktion ska kunna upprätthållas och utvecklas. Lärar- och förskollärarutbildningar behöver därför ses som den första delen i en lång utvecklingskedja. En väl fungerande introduktion i yrket liksom en kontinuerlig kompetensutveckling genom yrkeslivet är andra nödvändiga länkar i kedjan. Dessa bidrar också till att stimulera lärare och förskollärare till fortsatt arbete i skolväsendet. En god grundutbildning och adekvata möjligheter till kontinuer- lig kompetensutveckling räcker dock inte för att undervisningen ska kunna hålla hög kvalitet och för att lärare, förskollärare och fritids- pedagoger ska vilja stanna i yrket. För detta krävs också goda villkor för att kunna utföra sitt arbete, t.ex. en funktionell arbetsmiljö, ett gott samarbete med kollegor, en rimlig arbetsbelastning, en lön som svarar mot individens utbildningsnivå och yrkets komplexitet samt ett tydligt fokus på det professionella kärnuppdraget. Detsamma gäller också för rektorer och förskolechefer. 4Se t.ex. (2005). Teachers matter: attracting, developing and retaining effective teachers, , J., (2009). Visible learning: a synthesis of over 800 metaanalyses relating to achievement och , J & , D (2012). Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. 2016/17:1. Budgetproposition 2017, Mål för utgiftsområde 16. Utredningens uppdrag och arbete Lika betydelsefulla som kompetenta lärare är för elevers kunskaps- utveckling är med all sannolikhet arbetssituationen för yrkets attrak- tivitet i en allmän bemärkelse. Frågan om attraktiviteten är dock ingen enkel fråga. Blotta magnituden av antalet anställda inom skol- området ger vid handen att variationen mellan olika lärares, förskol- lärares, fritidspedagogers, rektorers och förskolechefers personliga hållning och professionella inställning är betydande. De olika lärar- och förskollärarutbildningarnas skilda karaktär och kulturer medför sannolikt att utbildningarna i relativt låg grad fungerar som en mer stram insocialisering i yrket. Kanske är det till och med så att den individuella variationen vad gäller vad som uppfattas som yrkets attraktivitet överstiger variationen inom många andra yrkeskate- gorier. Enkla och generella lösningar som omgående kan påverka attraktionskraften bedöms därmed vara svåra att finna. I stället krävs ett uthålligt arbete med insatser inom flera områden men där insatserna drar åt samma håll och därmed förstärker varandra. Delar av det arbete som ligger i utredningens uppdrag handlar också just om detta, att justera de insatser som redan pågår liksom att få de nya insatser som föreslås att fungera så bra som möjligt och att förstärka varandra. Finns det då några enkla lösningar vad gäller den omfattande brist på legitimerade och behöriga lärare och förskollärare som råder ? Utbildningshistorikern formulerade en gång sin syn på denna typ av utmaningar och menade att “There are no bum- per-sticker solutions to educational problems…”6 Naturligtvis kan man fundera över vad som är enkelt i sammanhanget. Det är uppen- bart att någon quick fix inte står till buds men det är klart att lärarbristen i sig har en enkel lösning – samhället måste genomföra sådana reformer som leder till att långt fler prioriterar att bli lärare eller förskollärare. På det sättet är lösningen enkel men den är svår. Det krävs inte bara omfattande samhälleliga ompröv- ningar och investeringar, utan även motsvarande insatser inom aka- demi, skolväsende och profession. Fler måste helt enkelt vilja bli yrkesverksamma i skolväsendet. För att det ska hända måste arbetet med att höja lärar- och för- skolläraryrkenas attraktivitet fortsätta och utvecklas, lokalt likväl 6 Cuban, L. (1993). How teachers taught: and change in American classrooms, 1880– 1990, , s. xvi. Utredningens uppdrag och arbete Det finns stora fördelar med att utbildade lärare och förskollärare rör sig mellan skolväsendet och andra arbetsplatser men i den omfattande lärarbrist vi befinner oss i behövs dock varje utbildad lärare och förskollärare i skolväsendet. Det behövs också väl fungerande vägar in i skolväsendet för personer med annan utbild- ning och yrkeserfarenhet, t.ex. genom en väl fungerande validering och utbildning som kan kombineras med yrkesverksamhet. Utred- ningen har inte i uppdrag att föreslå åtgärder för att hantera den generella lärarbristen utan i uppdrag att dels att lämna förslag på åtgärder till lösning av vissa specifika bristförhållanden, dels att lämna förslag på åtgärder som förstärker skolprofessionernas attraktivitet. Utredningen kan dock konstatera att arbetet med att utveckla strategier till stöd för kompetensförsörjningen inom av- gränsade områden mycket väl också kan tillämpas övergripande. I slutbetänkandet avser utredningen att återkomma både vad gäller attraktiviteten och lärarbristen. Utredningen presenterar i detta delbetänkande ett antal förslag inom tre avgränsade delområden. Dessa förslag kommer inte att lösa frågan om skolprofessionernas attraktivitet men utredningen bedö- mer att förslagen kan bidra till att få några av de reformer som genomförts att fungera bättre och därmed bidra till att steg för steg höja attraktiviteten. De reformvårdande åtgärder som här föreslås bygger på några ganska enkla överväganden. Systemet för legitimation och behörighet måste hedras i sina grundprinciper och vårdas till sin form. För systemets legitimitet är det väsentligt att systemet i sig är både transparent och konsistent. En förordning som den som styr legitimation och behörighet för verksamhet i skolan måste utgå från verkliga förhållanden i skolan. Det betyder att den måste ta hänsyn till vad som kan benämnas som summan av alla de reformer som skett inom skolområdet sedan åt- minstone . Det är rimligt att tänka sig att en reglering som styr en profession till sin karaktär ska vara så konstruerad att alla som berörs av den enkelt kan förstå vilka krav som ställs. kan man inte förvänta sig att dagens professionsbärare ska ha alla historiska detaljer klara för sig vad gäller hur lärare, förskollärare, fritidspedagoger och andra har utbildats. Det betyder att det snarare är reformens grundläggande principer som behöver vara enkla än själva regleringen och att som ansvarig skolmyndighet får axla rollen vad gäller att begripliggöra detaljerna. Utredningens uppdrag och arbete Det förhåller sig dock annorlunda med regleringens funktion. Den måste i sig vara konsistent och det kan inte accepteras att ett förhållande som gäller i ett led inte gäller i ett annat led. Att det uppstår inkonsekvenser vid utformningen av komplexa system är varken ovanligt eller förvånande. Det är heller inte ovanligt att andra icke önskvärda förhållanden uppstår när en statisk reglering möter en föränderlig verklighet. Översyn och reformvård är därmed att se som naturliga och funktionsstärkande åtgärder. Utredningen har därför informerat sig via parterna i för läraryrket och på andra sätt om just sådana problem. Utredningen har vägt dem i förhållande till reformens intentioner. I ett antal fall har utred- ningen behövt konstatera vägande problem och finna lösningar på dem i relation till den faktiska situationen men med avstamp i reformens grundläggande principer. Paradoxalt nog finns det till och med situationer där regleringens principer bäst hedras genom ett undantag från regleringen. Ett exempel är när kravet på att alla ska ha legitimation och behörighet, i sin utformning, motverkar möjligheten att i viss undervisning nyttja hög kompetens.