sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — I Region finns ett antal expertgrupper inom olika medi- cinska eller diagnosområden. Expertgruppernas uppdrag är att vara mottagare av nationella riktlinjer, uppdatera äldre riktlinjer och ge- nomföra GAP-analyser. Deras uppdrag är även att förse 9 Regionalt cancercentrum norr. Regional utvecklingsplan för cancervården i norra regionen 2016–2018. Landstingens strukturer för kunskapsstyrning med expertunderlag i olika frågeställningar, sammanställa en lands- tingsgemensam vårdprocess för området som beskriver vilka aktörer som ingår, vilka insatser som kan erbjudas och vem som har ansvar för att dessa utförs. Expertgrupperna bevakar kontinuerligt och följer upp området, tar fram lämpliga uppföljningsmått och analyserar ut- fallet. Slutligen dokumenterar de riktlinjer och rutiner i dokumenthanteringssystem. Arbete pågår för att samla kunskapsstöd i form av behandlingslinjer. Dessa utgör den övergripande dokument- typen i dokumentstrukturen som förtydligar, standardiserar och dokumenterar vårdflödet för diagnosgrupper samt tydliggör ansvars- fördelningen mellan egenvård, primärvård och specialiserad vård. De bygger på bästa tillgängliga kunskap och arbetas fram på initia- tiv av, och vid behov från, professionerna. koordi- nerar och prioriterar övergripande utvecklingsprojekt oavsett om de kommer från kunskapsstyrningsområdet, it- eller MT-utveck- ling eller annan verksamhetsutveckling. Flera verksamhetsområden styrs som länskliniker vilket underlättar kunskapsstyrning ur ett länsperspektiv.10 har utvecklat en organisation för kunskapsstyrning med syfte att hantera riktlinjer från och resultat från Öppna jämförelser. Syftet med kunskapsstyrningen är att arbeta för god vård. Inom tandvården kartläggs möjligheter att bedriva förebyg- gande insatser för att därefter kunna föreslå riktlinjer för arbetet.11 tar även fram egna behandlingslinjer för vissa dia- gnoser. Syftet är att bidra till en god och jämlik vård inom Väster- . Behandlingslinjerna är lättöverskådliga flödesdiagram som ryms på en A4-sida. Informationsrutor är indelade i olika färger för att skilja mellan egenvård, primärvård och specialistsjukvård. För exempelvis palliativ vård finns även informationsrutor för kommu- ner. I informationsbladet finns länkar till fördjupningsinformation 10Information kommer från e-postkontakt med representanter från Region , . 2031/148972/Version 2. Folkhälsoplan – ”Friskare Väster- ” 2011–2020. En långsiktig plan för att minska insjuknandet i diabetes och hjärt-kärl- sjukdom 2014. Landstingens strukturer för kunskapsstyrning och annan information som exempelvis 1177 Vårdguiden, vårdcent- raler i , kommuners respektive arbete, lokala och natio- nella vårdprogram och riktlinjer med mera.12 har valt att samla all information som riktar sig till patienter på sida på 1177 Vårdguiden.13 tar även fram egna vårdprogram inom vissa områden och styrningen i utgår från målstyrning där man uppger att kunskapsstyrning ingår.14 Nedan presenteras också Memeologen. Memeologen är en utvecklingsenhet inom läns lands- ting med ambitionen att utgöra en bas för förbättringskunskap i hela . Memeologen har ett brett nätverk som består av såväl andra landsting och kommuner som privata vårdgivare som verkar i samt internationella aktörer. Syfte är att förbättra resultat och effekter och uppdraget går ut på att agera landstingsresurs för att tillvarata kunskap både internt och extern om hur man åstadkommer och leder förbättringar samt hur man utvecklar förmågan att konti- nuerligt förbättra hälso- och sjukvården. Memeologen vill provocera och utmana den befintliga verksamheten och kulturen genom att pre- sentera resultat och aktuell förbättringskunskap som visar på glappet mellan kunskap och nuvarande praxis.15 Utgångspunkten är att allt förändringsarbete är behovsstyrt och att alla aktörer har en inneboende lust att vilja förbättra genom för- ändringar. De hjälper därmed bland annat till att utveckla strategier Behandlingslinjer inom vården. /behandlingslinjer (hämtad ). 13Västerbottens läns landsting. nya webbplats lanseras . /centrala-nyheter/nyhetsarkiv/landstingets-nya-webbplats-wwwvllse-lanseras-idag (hämtad ) 14Västerbottens läns landsting. Landstingsplan 2016-2019 inklusive årlig plan /VLL/Filer/Landstingsplan%202016-2019.pdf (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning för förändring, utvecklar ledare och stimulerar reflektion som grund för utveckling.16 infördes en ny organisation i vilket innebar att en hälso- och sjukvårdspolitisk enhet bildades, denna har bland annat ansvar för kunskapsstyrning.17 Inom den hälso- och sjukvårdspolitiska enheten finns en regionöverläkare och en vårdstrateg, som är regionens officiella mottagare av de natio- nella riktlinjerna. Införandet av en riktlinje inleds med att en pro- gramgrupp tillsätts med uppgiften att göra en så kallad GAP-analys – en bild av nuläge och effekter vid införande av riktlinjen. Gruppen ser också över vad som inte längre behöver göras. Därefter skrivs en rapport med kostnadsberäkning av åtgärder. I de fall riktlinjen med- för stora nya kostnader fastställs rapporten av hälso- och sjukvårds- direktören, i de fall riktlinjen inte medför större nya kostnader kan den införas utan beslut. har ökade kostnader finansierats genom att de nya metoderna har inprioriterats i takt med att annat utprioriterats. Det som då utprioriterades var sådant med låg priori- tet och som inte var skyldig att utföra utifrån hälso- och sjukvårdslagen. har man kartlagt de behov som verk- samheterna identifierar utifrån nya nationella riktlinjer och i en hori- sontell prioritering äskat medel för att införa dessa. I regionen finns även en prioriteringsgrupp bestående av samtliga områdeschefer, landstingsöverläkare och hälso- och sjukvårdsdirek- tören med uppdrag att göra horisontell prioritering av olika nya me- toder. De tar både hänsyn till nationella riktlinjer och rekommen- dationer från specialistläkarföreningar. Prioriteringsgruppen tar fram en lista över åtgärder som ska, bör eller kan införas. Beslut om inne- hållet tas av regiondirektören eller . De åtgärder som inte kan införas på grund av finansiella skäl blir kvar i en lista över ofinansierade behov. När beslut har tagits om att en riktlinje ska införas görs antingen en revidering av befintligt vårdprogram eller tas ett nytt program fram. Dnr RS/1379/2015. Beslut med anledning av omorganisa- tion inom Region . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning får en årlig dragning av resultaten i Öppna jäm- förelser och Vården i siffror. Information om nya kunskapsunder- lag från SBU, , TLV m.fl. kanaliseras till berörda verksamhetschefer och medicinskt ledningsansvariga. Regionen har en Styrgrupp för läkemedelsfrågor där hälso- och sjukvårdsdirektören är ordförande. Denna gruppering ansvarar för att införandet av nya läkemedel sker enligt senaste kunskapen om evi- dens och kostnadseffektivitet. I gruppen ingår utöver läkemedels- ansvariga läkare också regionens läkemedelsstrateg, ett antal verksam- hetschefer samt MLA. Det har tidigare funnits en styrgrupp för införandet av ny medicinteknik. Denna fick dock läggas ned p.g.a. svårigheter att få rätt ärenden kanaliserade till gruppen.18 Medlemslandsting i sjukvårdsregion är Region borg, , Region , , Region län, Region och . Inom regionen finns ett antal grupper som arbetar med kunskaps- stöd på olika sätt. Utvecklingsgrupp för nationella riktlinjer har till uppdrag att samordna landstingen i regionens samverkan i arbetet med aktuella processer kring riktlinjer, målnivåer, utvärderingar, screeningsprogram och uppföljningar. Den regionala utvecklingsgruppen ska utforma de nationella riktlinjerna så att de ger ett gott underlag för beslut på huvudmannanivå, samt skapa god kun- skap om riktlinjernas ekonomiska, organisatoriska och förväntade hälsovinstkonsekvenser från huvudmännens perspektiv. Gruppen genomför olika aktiviteter på uppdrag av samverkansnämndens be- redningsgrupp och tar fram underlag till och rekommendationer rela- terade till nya riktlinjer. Syftet är att genom gemensamma priori- teringar i de sju landstingen sträva mot en jämlik vård.19 Kunskapsstyrningsgruppen har till uppdrag att koordinera lands- tingens samverkan i kunskapsstyrningsfrågor. Till sin hjälp har grup- pen expertgrupper inom en mängd områden, så kallade specialitetsråd. 18Information kommer från e-postkontakt med representanter från Region dalen, . Utvecklingsgrupp för Nationella rikt- linjer. (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Regionalt cancercentrum (RCC) i är organisatoriskt underställd . Dess- utom finns ett utbildnings- och kompetensråd, medicinska program- råd och läkemedelsråd i samverkansnämnden. I regionen finns också en samordnare för kunskapsstyrningsgruppen.20 I finns lokala cancerråd i samtliga deltagande landsting för att förankra beslut och för att samordna landstingens arbete inom RCC.21 Exempel – Cancerråd i och Cancerråd bevakar de åtta områden som RCC jobbar med och representanter i RCC styrgrupp ingår i cancerrådet. Rådets sammansättning ska utgöras av olika professioner. ska säkerställa förankring mot lands- tingets linjeorganisation, utse representanter från till vårdprogramgrupper och övriga arbetsgrupper i RCC:s regi. Rådet ska vidare bidra till implementering av olika åtgärder som beslutats utifrån den nationella cancerstrategin, ta fram underlag till beslut om prioriteringar, omfördelningar och förändringar i det egna lands- tinget samt initiera förbättringsområden inom respektive uppdrags- område. är underordnat ledningsgrupp för kunskapsstyrning (KSG-WT) och rapporterar kontinuerligt till gruppen. representanter i regionala ansvarar i sin tur för den kontinuerliga rapporteringen till och från regionala RCC:s styrgrupp.22 i har till uppdrag att stödja implementering av olika åtgärder som beslutats utifrån den nationella cancerstrategin, informera om RCC:s verksamhet gentemot förvaltning och verksam- hetschefer, utse representanter från till vårdprogram- grupper och övriga arbetsgrupper i RCC:s regi samt samordna deras arbete, ingå i styrgruppen för cancerprocesser, samordna remissvar på nationella och regionala vårdprogram, ta (hämtad ). /Halso--och-sjukvard/ Patientinformation//Cancerradet-i-Dalarna/ (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning fram underlag till beslut om prioriteringar, omfördelningar och för- ändringar i det egna inom cancerområdet, och slutligen initiera förbättringsområden inom respektive uppdragsområde.23 i har pekat ut sex områden som de just nu foku- serar särskilt på: patienternas ställning, vårdens struktur, kompetens- försörjning, forskningssamordning, prevention och tidig diagnostik och slutligen standardiserade vårdförlopp.24 och sjukvårdsutveckling ansvarar för processer och utveckling inom hälso- och sjukvården och tandvården i Region . Centrumbildningens uppdrag är att stimulera och följa upp utvecklingen mot en god och jämlik hälsa, att säkra tillgänglig- heten till vård i , att arbeta för en ökad patientsäkerhet och att arbeta för en kostnadseffektiv vård. Inom centrumet finns exempelvis enheterna , och utveckling och och analys.25 Inom Region utgör central resurs och stöd till både forskning och kunskapsbaserat regio- nalt utvecklingsarbete. Tre verksamheter finns inom : FoU Välfärd, Ut- veckling (CFUG) samt Samhällsmedicin. Samhällsmedicin arbetar på regiondirektörens uppdrag med analys, uppföljning och beslutsstöd. De har en samordnande funktion för arbete med Öppna jämförelser, Nationell patientenkät, Vårdbarometern och Nationell folkhälsoenkät. Samhällsmedicin gör nulägesanalyser, följer indika- i Region /Verksamheter/ Cancerradet-i-Region-Upppsala/ (hämtad ). / om-regionen/organisation/regionkontoret/centrum-for-halso--och-sjukvardsutveckling/ (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning torer, samlar in data för analys samt tar fram och sprider kunskaps- och beslutsunderlag.26 erbjuder anställda möjlighet att ta del av bibliotek, länkar och databaser genom ett e-bibliotek. Bland databaserna finns flera kunskapsstöd, exempelvis Best Practice, Cochrane Library och Vårdverktyget.se.27 I finns Rådet för kunskapsstyrning som arbetar med stöd och utveckling av arbetet med kunskapsstyrningsfrågorna i . Rådet är bland annat mottagare av nationella kunskaps- underlag och riktlinjer samt samordnar beredningsprocesser mellan politik, profession och tjänstemän vid införande av riktlinjer. Rådet har också en process för uppföljning av bland annat Öppna jämförel- ser. Vidare stödjer rådet ledningen vid värdering av ny kunskap och nya metoder för diagnostik, vård och behandling samt vid avveckling av äldre metoder. Alla anställda har genom sjukhusbiblioteken tillgång till databaser, elektroniska tidskrifter och e-böcker.28,29 I finns två funktioner för medicinsk kunskapsstyrning: Rådet för medicinsk kunskapsstyrning (RMK) och baserad medicin och utvärdering av medicinsk metodik (CAMTÖ). RMK tar emot och omsätter kunskapsunderlag till praktisk sjukvård, bland annat nationella riktlinjer, rapporter från () och Öppna jämförelser. RMK syftar till att öka professionens delaktighet i landstingsledningen. Hälso- och sjukvårdsdirektören är ordförande och majoriteten övriga medlemmar Samhällsmedicin – Om oss, /A-O/Samhallsmedicin/ om-oss/ (hämtad ). /A-O/Lednings-och- verksamhetsstod/Utveckling/sjukhusbiblioteken/e-biblioteket/ (hämtad ). 28Information kommer från e-postkontakt med representanter från , . Rådet för kunskapsstyrning. /Sa-styrs- /Tjanstemannaledning/Landstingsdirektorens-staber/Enheten-for-overgripande- halso--och-sjukvardsfragor/Radet-for-kunskapsstyrning/ (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning av rådet är verksamhetschefer inom olika områden. Inom CAMTÖ finns verksamhetsnära stöd för att utveckla bland annat evidensbase- rad medicin och utvärdera befintliga och nya medicinska metoder.30 I finns en fördefinierad process för hur na- riktlinjer implementeras i . Efter att en preliminär nationell riktlinje har kommit etableras en arbetsgrupp i . Efter att en politisk viljeinriktning har antagits, görs en konsekvens- beskrivning för . Om beslut tas om att ett vårdprogram ska tas fram påbörjas detta arbete. Verksamhetscheferna ansvarar för att vårdprogrammet implementeras. Mätning av följsamhet görs årligen.31 Majoriteten av vårdprogrammen, vårdrutinerna och rekommendatio- nerna är enbart tillgängliga för vårdpersonal men en del publiceras öppet på hemsida.32 Inom finns så kallade AKO – allmänläkarkonsulter – med uppdrag att se till att samarbetet mellan slutenvården och primär- vården fungerar så bra som möjligt. Rutiner som reglerar samarbetet mellan allmänmedicin och andra vårdgivare kallas AKO överenskom- melser.33 Överenskommelserna är kortfattade och uppdaterade doku- ment med beskrivningar av vem som gör vad och vart olika patienter ska remitteras med mera. finns cirka 130 AKO överens- kommelser. De kan liknas med Viss (se avsnitt 8.5.1) och kan i fram- tiden till stor del komma att ersättas av SKL:s behandlingsriktlinjer för primärvården. i finns terapigrupper – expertgrupper – inom alla viktiga medicinska terapiområden. I övrigt finns ingen heltäckande struktur av expertgrupperingar som kan utgöra nätverk att knyta upp mot de nationella programråden. 30Örebro läns landsting. Arbetssätt och organisation för kunskapsbaserad styrning i läns landsting. Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård (kunskapsstyrning). /For-vardgivare-och-samarbeten1/Kunskapsbaserad-halso--och- sjukvard/Kunskapsbaserad-halso--och-sjukvard/ (hämtad ). Vårdprogram och vårdrutiner. /For-vardgivare-och- samarbeten1/Vardprogram-och-vardrutiner/Vardprogram-och-vardrutiner/ (hämtad ). AKO (). /For-vardgivare-och- samarbeten1/AKO-overenskommelser/AKO-overenskommelser/ (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning några områden finns medicinska råd, däribland astma/KOL, allergi och palliativ vård.34 Inom finns en beredningsgrupp för kunskaps- styrning (KSG-WT). Det är en tjänstemannagrupp som arbetar på uppdrag från förvaltningschefen med att samordna kunskapsstyr- ningen. Gruppen bereder beslutsärenden till politiken gällande bland annat nationella riktlinjer och remissyttranden. KSG-WT är även styrgrupp till diagnosrelaterade råd. är följande råd inom etablerade: Stroke, dia- betes, astma och KOL, cancer och palliativ vård. Varje råd har en eller flera patientrepresentanter. Rådens huvuduppgift är att verka för en jämlik och evidensbaserad vård i och i sjukvårds- regionen. Råden motsvarar de råd som finns etablerade nationellt och sjukvårdsregionalt och sprider de behandlingsriktlinjer och ini- tiativ som kommer från de nationella programråden. KSG-WT är även styrgrupp till patientprocessinriktade projekt, medicinska rådet och omvårdnadsrådet. I KSG-WT finns även sjukvårdsregionens representanter för samverkansnämndens beredningsgrupp, utveck- lingsgrupp och den regionala kunskapsstyrningsgruppen. Nationella riktlinjer handhas av representant i den regionala ut- vecklingsgruppen för nationella riktlinjer (RUG) på utvecklings- avdelningen inom hälso- och sjukvårdsenheten. Representanten tar med sig uppdraget gällande nationella riktlinjer till utvecklings- avdelningen för gemensam planering.35,36 Regionberedningen är en politisk beredningsgrupp som bereder ärenden från KSG-WT till gällande bland annat nationella riktlinjer. Regionberedningens politiker får även informa- tion av beredande tjänstemän gällande cancerprocess, standardise- rade vårdförlopp och alla nationella riktlinjer. 34Information kommer från e-postkontakt med representanter från . , B. Göthman. 3–(powerpoint). 36Information kommer från e-postkontakt med representanter från . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Samverkan med kommunerna i sker genom Region som är ett kommunalförbund med 15 kommuner och som medlemmar. Inom kommunalför- bundet finns ett chefsnätverk för förvaltningschefer och ett väl- färdsråd för politiker. Region har identifierat flera proces- ser där samverkan mellan kommun och landsting är viktigt och utvecklingsgrupper har skapats med chefsnätverket som styrgrupp. Utvecklingsgrupperna samverkar och tar fram bland annat gemen- samma vårdprogram och överenskommelser.37 I antar en politisk viljeinriktning för varje nationell riktlinje. Målsättningen är att implementering av nationella riktlinjer liksom arbetet med Öppna jämförelser ska vara en grund i planerings- och budgetprocess och tydligt framgå i regel- böcker och verksamhetsuppdrag.38 tog fram en sammanställning av resultaten i Öppna jämförelser från ett läns- perspektiv. Syftet var att ge politiker och medarbetare i en strategisk överblick och analys av ett urval av resultaten i ÖJ inom hälso- och sjukvård samt läkemedelsområdet.39 Programråd finns inom följande områden: diabetes, astma/KOL, hjärtsvikt, hyperlipidemi, depression och ångest, hälsoinriktad hälso- och sjukvård, stroke samt osteoporos i begränsad omfattning. Råden består av läkare, sjuksköterskor, paramedicinsk personal, personal samt representanter för patientorganisationer samt har ad- jungerade ledamöter som arbetar med exempelvis Öppna jämförelser och statistik. De representerar sjukhus, primärvård och patienter beroende på område. Programråden för stroke, hjärtsvikt, astma/ KOL, diabetes och hälsoinriktad hälso- och sjukvård har tagit fram kvalitetsindikatorer för uppföljning av respektive område. Utgångs- punkt har varit nationella riktlinjer och PrimärvårdsKvalitet (se kapi- tel 11). Samtliga programråd arbetar för att säkerställa att nationella Programråd och kliniska riktlinjer. /sv/Extranat/For_vardgivare/ MOT-PATIENTEN/Nationella-riktlinjer/ (hämtad ). Öppna jämförelser och Vården i siffror. /oppnajamforelser (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning riktlinjer och behandlingsstrategier implementeras samt att förbättra resultaten i vården enligt utvalda indikatorer.40 Programrådens arbete samordnas från enheten för kunskapsstöd inom hälso- och sjukvårdsavdelningen på (Regionkontoret). Programråden har definierade uppdrag fastställda av regiondirektören. Programråden rapporterar fortlöpande till två politiska styrelser samt till en tjänstemannaledning.41 sjukvårdsregion består av och Region . och Region har haft ett nära samarbete inom området kunskapsstyr- ning. Region deltar och samverkar i flertalet av nedan be- skrivna områden.42 Enheten vårdgivarstöd vid hälso- och sjukvårdsförvaltningen ar- betar med regionala vård- och behandlingsprogram och samordning av det regionala arbetet med att införa nationella riktlinjer. HTA-verksamhet, SLL- , är knuten till enheten. är en regional funktion för evidensbaserad utvärdering av nya och/eller ifrågasatta metoder och processer inom vården i regionen. Metod- rådets uppdrag är att stödja vårdgivare, beställare inom förvaltningen och politiker i att göra systematiska vetenskapliga utvärderingar en- ligt samma metoder som används vid cinsk och social utvärdering, SBU.43 Det finns 28 specialitetsråd för lika många diagnosområden. Specialitetsråden arbetar bland annat med anpassningar av natio- nella riktlinjer och rekommendationer, införande av evidensbaserad medicin och ”best practice” samt medverkar i kvalitetsutveckling genom bland annat användandet av kvalitetsregister. Indikatorer kvalitetsuppföljning av hjärtsviktsvård. /sv/Extranat/ For_vardgivare/MOT-PATIENTEN/Nationella-riktlinjer/Programrad-hjartsvikt- /Indikatorer-for-att-folja-kvalitet-i-hjartsviktsvard/ (hämtad ). 42Information kommer från e-postkontakt med representanter från Region decem- ber 2016. Assessment – HTA. /utbildningutveckling/vardutveckling/hta/ (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Inom finns enheten vårdgivarstöd vid avdelningen för somatisk specialistvård, kommittén för kunskaps- styrning (KUST) och sakkunnigstrukturen och dess samarbete med olika verksamheter inom SLL och som arbetar med HTA. Medicinsk () inrättades i . MKC var en sammanslagning av till kunskapsstyrning inklusive de båda sakkunnigstrukturerna med Spesak (specialsakkunniga läkare), Vårdsak (vårdsakkunniga sjuksköterskor) och Läkemedelssakkun- niga. MKC samverkade med övriga såsom då- varande (), APC (Akade- miskt Primärvårdscentrum), dåvarande Onkologiskt centrum, RCC (Regionalt Cancer Centrum), FoU Äldre och . I detta hade MKC ett samordnande ansvar i arbete med kunskapsstyrning. MKC:s uppdrag ovan togs över av avdelningen Stöd för evidensbaserad medicin i sam- band med en organisationsöversyn 2011. pågår en omorganisation inom hälso- och sjukvårdsförvaltningen där kun- skapsstyrning och beställarverksamhet ska integreras.44 Kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården innebär att val och beslut i alla delar av systemet baseras på rekommendationer som utarbetats utifrån bästa tillgängliga medicinska kunskap. SLL betonar att skillnaden mellan kunskapsstyrning och evidensbaserad medicin i generell bemärkelse är att kunskapsstyrningen har en tydligare koppling till just styrning och integreringen med befint- liga styrsystem. Vårdgivare som har avtal med har skyldighet att rapportera uppgifterna inom sin verk- samhet till nationella kvalitetsregister.45 har utvecklat programråd 4D, och webbplatserna Janusinfo och Viss som presenteras nedan. 44Stockholms läns landsting. 45Information kommer från e-postkontakt med representanter från lands- ting . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Programråd 4D är ett samverkansprojekt mellan och som syftar till att skapa bättre hälsa och delak- tighet samt bättre förutsättningar för samarbete mellan vård och forskning. Programråd 4D tar fram nya modeller och arbetssätt som skapar förutsättningar för att ny kunskap snabbare kan omsättas till förebyggande åtgärder, behandlingsmetoder och snabbare diagnosti- cering för patienten. Projektet inleddes och pågår till 2017. finns fem delprojekt där artrit, bröstcancer, diabetes typ 2 och hjärtsvikt står i fokus.