sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — Det vanligaste bland de stora kreditupplysningsföretagen är dock att de har så kallad bruttoavisering från SPAR. Företag som har en betydande del av befolkning i sina register (minst 2,5 mil- joner personer) kan efter beslut av få tillstånd till denna leveransform. Den innebär att de får uppgifter om samtliga personer som förändrats i folkbokföringen/SPAR. Vid bruttoavi- seringen erhåller kreditupplysningsföretaget från SPAR två person- poster när en person byter juridisk könstillhörighet. •Dels personposten med det gamla personnumret som då förkla- ras avregistrerat. innehåller även hänvisning (hän- visningspersonnummer) till det nya personnumret. •Dels personposten med det nya personnumret. I SPAR inne- håller den nya personposten (nya personnumret) inte någon hän- visning till det gamla personnumret. Det finns således förutsättningar för de stora kreditupplysningsföre- tagen att i sina register skapa den nya personposten (nya person- numret) och också knyta samman det med det gamla personnumret eftersom hänvisningen finns via det gamla personnumret. Vissa kredit- upplysningsföretag gör precis så, det vill säga skapar en ny person- post och knyter ihop den med den tidigare personpostens uppgifter. Det finns också kreditupplysningsföretag som inte gör så utan i stället betraktar situationen som vore det fråga om två helt skilda personer. För de kreditupplysningsföretag som inte har bruttoavisering utan vanlig så kallad ändringsavisering krävs att de till SPAR begär upp- gifter om såväl det gamla som det nya personnumret. SPAR kom- mer då att, precis som för bruttoaviseringsfallet, meddela att ett per- sonnummer har blivit avregistrerat ur folkbokföringen och också bifoga hänvisningspersonnumret, det vill säga uppgift om personens nya personnummer. Därmed ges företaget möjlighet att lägga upp det personnumret i sitt register och också knyta ihop uppgifterna för det gamla personnumret med det nya personnumret. SPAR lämnar inte ut uppgifter om taxerad inkomst och förmö- genhet eller skulder. Dessa hämtas av kreditupplysningsföretagen från skatteregistret hos eller och för att dessa uppgifter ska förmedlas korrekt krävs att kredit- upplysningsföretaget har hanterat personuppgifterna korrekt, det vill Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön säga skapat en ny personpost som knyter ihop den med den tidigare personpostens uppgifter. Hanteringen hos kreditupplysningsföretagen är avgörande för att relevanta uppgifter om taxerad inkomst, betalningshistorik och så vidare blir korrekt. Hur företagen hanterar detta kan således få av- görande betydelse för enskilda, till exempel när det gäller ansökan om banklån och köp av bostad. Personer som utredningen varit i kontakt med har drabbats av att kreditupplysningsföretag har uppgett att de inte har någon taxe- rad inkomst, betalningshistorik och så vidare. Orsaken tycks bero på hur vissa kreditupplysningsföretag erhåller information från SPAR och hur de hanterar dessa uppgifter. När mindre företag uppdaterar sina uppgifter från SPAR så syns inte kopplingen till det gamla per- sonnumret och i dessa fall behöver den som ändrat könstillhörighet själv uppge det gamla personnumret för att till exempel kreditupp- lysningen ska ge en rättvisande bild. Det ska dock tilläggas att det är ovanligt att kreditupplysnings- företag inhämtar information på detta sätt. En mer sannolik orsak till att personer har drabbats av problem är att vissa kreditupplysnings- företag inte skapar en ny personpost, med den tidigare personpost- ens uppgifter, utan i stället framstår det i deras register som två helt skilda personer. Försäkringsbolagen tycks vara lite mer disparata vad gäller rutiner att hantera nytt personnummer för personer som ändrat juridiskt kön. Utredningen har hämtat in uppgifter från branschorganisation- en Svensk Försäkring. För livförsäkring har en del bolag svarat att de löper på som van- ligt. Ett bolag svarar att de får meddelande från InfoTorg, som häm- tar sina uppgifter från SPAR, för de kunder som är folkbokförda i när personnummerändring sker. Ett bolag svarar dock att de inte behåller den befintliga försäk- ringen utan lägger upp en ny försäkring med ett underlag ”från ”. Det framgick inte i detta fall om det som avsågs var underlag från folkbokföringen eller att personen själv visade upp intyg på personnummerändringen. Ett bolag svarade beträffande risk- Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön bedömning för personer som har ändrat juridisk könstillhörighet att de ”inte lägger vikt vid könsbytet i sig”. Däremot kan det innebära att personen har sökt vård som bland annat inneburit hormonbe- handling och operationer. Som all annan vård och behandling tittar bolaget på om personen är under behandling, är återställd efter till exempel operationer och att ska ha gått sedan behandlingen avslutades. Bedömningen kan bli lite olika om det är en livförsäk- ring, sjukförsäkring eller en premiebefrielse man bedömer. Vad gäller skadeförsäkring behöver försäkringstagaren kontakta bolaget och meddela nytt namn och personnummer. Inget bolag har uppgivit att försäkringstagaren behöver teckna ny försäkring, eller att det skulle förekomma någon risk för att personen skulle stå oförsäkrad som ett byte görs. Utredningen har också fått information om att det ur risksynpunkt inte görs något åt en redan befintlig skadeförsäkring, den löper alltså på trots ändrat per- sonnummer. På frågan om möjliga problem som kan uppkomma i samband med att teckna nya försäkringar svarar ett livförsäkringsbolag att vid en nyteckning så kommer försäkringen att riskbedömas som vanligt och handläggarna kommer att ta hänsyn till hela sjukhisto- riken och riskbilden, inklusive ändringen av könstillhörighet. Be- slut fattas av riskbedömarna enligt sedvanlig riskbedömningspro- cess. Ett bolag svarar att det finns en del bekymmer hos dem som är rent tekniska och beror på att personen får ett nytt personnum- mer eftersom de har ett gemensamt kundregister med banken. Någon maskinell ändring av nytt personnummer sker inte då detta är en sekretessbelagd uppgift. Banken får en signal om att något har hänt och bankkontoret får då i uppdrag att kontakta kunden. Bank- kontoret får sedan lägga upp det nya personnumret i bankens parts- register vilket bolaget använder som kundregister. Bolaget kan inte ändra i deras system utan att ändring sker i bankens kundregister. Någon automatisk ändring sker inte hos bolaget utan detta kräver att försäkringstagaren tar initiativ till ändringen. Bolaget kan inte ändra personnummer på den gamla försäkringen utan administra- tionen hos dem får då i stället teckna en ny försäkring på det nya personnumret och flytta över värdet. Den gamla försäkringen av- slutas. Inte heller här uppfattade utredningen det som att det skulle bli frågan om en helt ny försäkring med nya villkor eller liknande. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Utredningen har här gjort en genomgång av några av de områden som oftast nämnts för oss av personer som ändrat juridisk könstill- hörighet och av organisationer som arbetar för transpersoners rättig- heter. Bilden vi fått är att problematiken är mycket omfattande och vi har här inte kunnat ge en heltäckande bild av alla de problem som kommit till vår kännedom. Det finns ett tydligt mönster med svår- tillgänglig information och brister i kontakterna med myndigheter och företag. Det finns ett stort behov av att informationen förbätt- ras, både vad gäller informationen till dem som ändrat juridiskt kön och därmed personnummer och informationen till företag och myndigheter om vad som ska gälla. Det är också ett problem att det inte finns ett tydligt regelverk som den enskilde kan stödja sig på när problem uppstår. Detta gäl- ler i synnerhet vid kontakt med privata aktörer. Utifrån den information vi har sammanställt har vi identifierat fem centrala faktorer som bidrar till att problem uppstår: •Personnumren är könade; •det finns brister i verksamheters it-system; •kopplingen mellan det gamla och det nya personnumret aviseras inte i vissa fall vilket kan bero på sekretess, att vissa aktörer lägger upp två skilda kundposter trots aviserad hänvisning, att mindre företag/aktörer inte hämtar hem aktuell information från folk- bokföringen; •det råder okunskap hos många aktörer om vilka rutiner och regel- verk som finns och hur dessa ska hanteras; •enskilda saknar kunskap om vilka rättigheter de har och i vissa fall saknas ett tydligt regelverk för enskildas rättigheter. Livet ska vara en bra sak, men för många transpersoner är det för det mesta bara svårt. Det är alltid förhinder mellan en själv och ens liv. Jag vill att det ska vara lätt att kunna få vara sig själv (berättelse 90). Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön I utredningens direktiv står det att utredningen vid behov ska före- slå nödvändiga författningsändringar. Utredningen har övervägt olika alternativ vad gäller behovet av lagstiftning för att klargöra att en person som ändrat könstillhörighet inte ska kunna behandlas som en ny person i förhållande till exempelvis tidigare ingångna avtal. Personer som avser att ändra eller har ändrat juridisk könstillhörig- het ska inte missgynnas på grund av ändringen, vilket ändå många uppger att de har erfarenhet av i samband med till exempel bank- tjänster, vilket vi redogjort för ovan. Diskrimineringslagen (2008:567) anger att om någon missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jäm- förbar situation är detta direkt diskriminering, om missgynnandet har samband med någon de i lagen angivna diskrimineringsgrun- derna, det vill säga kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning eller ålder (1 kap. 4 § diskriminerings- lagen). De administrativa problem som redovisas i det här kapitlet för de personer som har bytt personnummer är med största sannolik- het desamma, oavsett om personen ändrat könstillhörighet eller bytt personnummer av någon annan anledning. Det är inte möjligt för utredningen att med säkerhet bedöma om alla de situationer som presenterats skulle kunna utgöra diskrimi- nering enligt nuvarande bestämmelser. Något liknande ärende som det som återfinns här har såvitt vi kunnat konstatera inte varit föremål för prövning i domstol. Diskrimineringsombudmannen (DO) har vid kontakter med utredningen framhållit att det finns rättsliga argument som talar för att det i vissa fall skulle kunna vara frågan om diskriminering, men framhållit att eftersom frågan ännu inte prövats så finns det anledning att närma sig denna med viss försiktighet. Ett sätt att få klarhet i frågan för enskilda, uppger DO för utredningen, är därför att göra en anmälan till DO då ett problem har uppstått för att försöka få till en rättslig prövning. 12Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön I föregående avsnitt redovisade utredningen administrativa problem som förekommer för personer som ändrat juridiskt kön. Detta av- snitt behandlar särskilt administrativa problem för personer som vill få ut betygshandlingar, studieintyg, examensbevis och annan doku- mentation från skolor och lärosäten i sitt nya personnummer (hädan- efter används betygsdokument som samlingsbegrepp). Enligt direk- tiven ska utredningen kartlägga vilka eventuella hinder som kan uppkomma när en person som ändrat juridiskt kön behöver använda handlingar som är utfärdade i de tidigare personuppgifterna. Vid behov ska utredningen lämna förslag på åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med sådana even- tuella hinder samt föreslå hur kontakterna mellan parter kan för- enklas. 2010 antog en rekommendation till medlemsstaterna, avseende åtgärder för att motverka diskrimi- nering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.1 I rekom- mendationen anges att medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att en persons ändrade könstillhörighet fullt ut er- känns rättsligt på alla livets områden, särskilt genom att göra det möjligt att byta namn och juridiskt kön i officiella handlingar på ett snabbt, transparent och tillgängligt sätt. Vidare anges att medlemssta- terna när det är lämpligt bör säkerställa att även icke-statliga aktörer omfattas av motsvarande krav på erkännande och ändringar när det 1 ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010)5, . Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön gäller de viktigaste dokumenten, till exempel utbildnings- och arbets- intyg.2 Rekommendationen gjordes mot bakgrund av två fall i Europa- domstolen, B mot Frankrike3 och mot Förenade kungariket4, där det slogs fast att en vägran att tillfullo acceptera en persons ändrade könstillhörighet står i strid med Europakonven- tionens artikel 8 (rätt till skydd för privat- och familjeliv). Konven- tionsstaterna är skyldiga att rättsligt erkänna personer med ändrad juridisk könstillhörighet, vilket omfattar även dokument där det framkommer identitetsuppgifter och där dokumenten har utfärdats av icke-statliga aktörer, exempelvis utbildningscertifikat och arbets- intyg. underströk vidare att det är av yttersta vikt att tolkas på ett sätt som gör att de rättigheter den innehåller tillämpas effektivt i praktiken och inte bara i teorin. tolkade avgöranden på så sätt att de ger uttryck för en positiv förpliktelse för staterna att fullt ut erkänna könstillhörigheten hos en person som genomgått könskor- rigerande vård och behandling. Det innefattar bl.a. att få tillgång till nya officiella dokument, som betyg och anställningsbevis. Processen ska också vara enkel, snabb, transparent och med respekt för den enskildes fysiska integritet och rätt till privatliv, vilket innebär att ingen tredje person ska få kännedom om ändringen om inte den enskilde vill det.5 En person som ändrat juridisk könstillhörighet bör därför, med hänvisning till ovanstående domar och ministerrådsrekommenda- tion, snabbt och enkelt kunna få ut betygsdokument i sitt nya per- sonnummer. Det bör ses som en förutsättning för att personen ska kunna leva fullt ut med sina nya personuppgifter. Detta har även konstaterats i utredningar som Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag (SOU 2007:16) och Juridiskt kön och medicinsk könskorri- gering (SOU 2014:91). Såväl enskilda transpersoner som organisa- tioner som företräder transpersoner har dock framfört till utred- ningen att så inte alltid är fallet. 2CM/Rec(2010)5, appendix IV, p. 3Europadomstolens mål B mot (57/1990/248/319), den 24 januari 1992.att de 4Europadomstolens mål mot (28957/95), . 5Council of Europe (2011), Combating Discrimination On Grounds of Sexual Orientation. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön I direktivet till utredningen har funnits utrymme att utöver betygs- dokument även diskutera möjligheten att få ut även arbetsintyg och annan dokumentation från arbetsgivare i sina nya personuppgifter. I sitt remissvar till utredningen kön och medicinsk könskorri- gering (SOU 2014:91) föreslog Arbetsförmedlingen att de offentliga arbetsgivarna skulle åläggas att utfärda nya arbetsgivarintyg till tidi- gare personal som ändrat juridiskt kön. Tidsramen för nu aktuell utredning har inte lämnat utrymme för någon djupare analys i denna del, varför det inte berörs i större utsträckning i detta kapitel. Utred- ningen har under arbetet inte heller uppmärksammats på att svårig- heter att få ut nya arbetsgivarintyg och annan dokumentation från arbetsgivare skulle vara ett omfattande problem. När en person har ändrat juridisk könstillhörighet och har fått ett nytt personnummer, blir det gamla personnumret inaktivt. Det inne- bär att dokument som är utfärdade i det gamla person- numret inte längre stämmer överens med de identitetsuppgifter per- sonen använder och därför inte går att använda fullt ut. Det får konsekvenser på så sätt att det kan bli svårt att åberopa utbildnings- och arbetsmeriter utan att närmare behöva förklara ändringen. I förlängningen innebär det att personer som ändrat juridiskt kön inte har samma villkor på arbetsmarknaden som andra personer, eftersom de kan ha svårigheter att styrka sina meriter eller kan behöva förklara och intyga orsaken. Detta är något som Arbetsförmedlingen också har påtalat i sitt remissyttrande till utredningen kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91). Det har vidare nämnts i ett antal berättelser till nu aktuell utredning och i samband med de forum som har anordnats inom ramen för utredningen. I Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag (SOU 2007:16) diskuterades möjligheten att få ut intyg från arbetsgivare och skolor. Utredningen konstaterade att det skulle innebära ett mycket stort ingripande för privaträttsliga subjekt att åläggas att ändra i givna intyg eller betyg. Det ifrågasattes också hur en vägran att utfärda betyg eller intyg skulle kunna sanktioneras. Däremot konstaterades att statliga och kommunala myndigheter bör utfärda sådana hand- Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön lingar på begäran och utan större dröjsmål, förutsatt att den enskilde kunde prestera tillräcklig bevisning som stöder att personen är den som avses i handlingen som ska ändras. Därutöver ansåg sig utred- ningen inte ha funnit någon tillfredsställande lösning som uppfyller tillräckliga krav på en säker hantering för att kunna lägga fram några konkreta förslag som berör problemen med fel identitet i intyg, betyg m.m. Även i utredningen kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) konstaterades att frågan om rätten att få ut olika former av intyg, exempelvis arbetsgivarintyg och betyg utfärdade i nya personuppgifter är en fråga som bör utredas och övervägas ytter- ligare. Det finns inte någon specifik lagreglerad rättighet att få ut officiella handlingar i ett nytt personnummer efter att ha ändrat juridiskt kön. Inte heller finns några statliga råd eller rekommenda- tioner som anger hur en sådan begäran ska hanteras. Det finns emel- lertid inte heller några tydliga formella hinder mot att utfärda nya handlingar, även om det finns vissa frågetecken kring hur utfärdan- det ska gå till som ska redovisas vidare nedan. Det innebär att den som begär nya betygsdokument efter att ha ändrat juridiskt kön är beroende av att den enskilda utfärdaren eller till och med den enskilda handläggaren själv bedömer att den kan utfärda ny handling eller kan utfärda det enligt skolans eller läro- sätets interna rutiner. Under utredningen har framkommit från enskilda och organisationer som företräder transpersoner att hanter- ingen sett olika ut mellan olika skolor och lärosäten men också mel- lan enskilda handläggare. Som följd är hanteringen av ansökningar om betygsdokument i nytt personnummer splittrad. Av utredningens samtal med bland annat universitet framgår att handläggare i de flesta fall gör sitt bästa för att tillgodose förfrågningar med anledning av nytt person- nummer och vissa personer uppger att de har fått ut begärda hand- lingar med det nya personnumret direkt utan dröjsmål. uppger andra att de fått avslag utan möjlighet att påverka beslutet. Förutom problemet för den enskilde har utredningen även fått indi- Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön kationer från de handläggare som hanterar dessa begäranden att de inte vet hur de ska hanteras. En del universitet och högskolor har löst situationen genom att med hjälp av sina jurister ta fram egna rutiner. Utredningen har varit i kontakt med (). Det har då framgått att förbundet har diskuterat frågan om utfär- dande av examensbevis i nytt personnummer i en egen arbetsgrupp. Förbundet har också uppgett till utredningen att de jurister som förbundet har haft kontakt med i frågan anser att frågan är komplicerad och att det är svårt att hitta en lösning som kan tillämpas generellt. Därutöver finns problemet att den som utfärdat det ursprungliga betygsdokumentet inte alltid längre finns kvar. Frågan uppstår då vem som ska utfärda ett nytt betygsdokument och det kan då i vissa fall vara en omöjlighet att få ut ett nytt betygsdokument (se vidare avsnitt 12.2.4). Inte heller hos ansvariga myndigheter är det självklart hur dessa frå- gor ska hanteras. Som exempel har framkommit under utredningen att på förfrågan från enskilda uppgett att det inte finns något protokoll för dessa situationer utan att den enskilde i stället skulle kontakta rektorn för sin tidigare skola (berättelse 50). Utredningen har även samtalat med () som menar att frågan är problematisk, bland annat på grund av juridiska otydligheter vid utfärdandet av nya examensbevis. Som exempel på otydligheter har myndigheten nämnt vilket datum det nya dokumentet ska få och vad det i sin tur får för betydelse för utfärdandet. Detta leder till svårigheter med att ta fram allmänna råd eller riktlinjer på området. Utredningen har vidare tillfrågat högskolerådet, som dock har hänvisat till Universitets- och högskolekanslerämbetet i frågor om examensbevis. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön 12.2.3Examensbevis i fokus – förenade HBTQ-studenters rapport publicerade förenade HBTQ-studenter () inom ramen för projektet i fokus en rapport med samma namn. I rapporten redovisas en kartläggning av 31 lärosätens rutiner och förfaranden för hur en tidigare student ska gå tillväga för att få ut ett nytt examensbevis efter att ha fått ett nytt personnum- mer. Kartläggningen är baserad på två enkäter: en enkät till alumner med frågor om processen att få ut examensbevis i nytt personnum- mer, bemötande och tillgänglighet av information, och en enkät till lärosäten där det frågades om lokala rutiner, erfarenheter och attityder inför utfärdandet av nytt examensbevis till följd av ändrad juridisk könstillhörighet. Enkäten till alumner visade att tre fjärdedelar av dem som svarade på enkäten hade begärt ut nytt examensbevis efter ändrad juridisk könstillhörighet. Övrig andel uppgav att de skulle komma att göra det. Av de sex personer som begärt ut ett nytt examensbevis uppgav fem att det ansågs som ”mycket viktigt” att erhålla ett nytt examens- bevis i rätt personnummer. Enligt rapporten angav majoriteten av enkätdeltagarna att de visste vart de skulle vända sig för att få reda på hur de skulle gå tillväga för att begära ut nya examensbevis. 30 av 31 universitet och högskolor svarade att de beviljar nytt examensbevis till personer som ändrat juridisk könstillhörighet. Det lärosäte som uppgett att det inte gjorde det angav dock att frågan var under utredning. Lärosätena efterfrågade nationella riktlinjer efter- som de upplevde tveksamhet kring vilka rutiner som ska tillämpas. av universiteten och lärosätena angav att de beviljar nytt examensbevis av andra anledningar, till exempel på grund av skyddad identitet eller att en person har fått fel personnummer. 10 av de 31 lärosätena uppgav att de hade praktisk erfarenhet av att utfärda nya bevis och 7 av dem har nedtecknade rutiner. Av de resterade 21 som uppgav att de inte hade praktisk erfarenhet hade 14 upprättat rutiner för att hantera den typen av ärenden. Bland de lärosäten som upp- rättat rutiner fanns dock tveksamheter hos vissa kring datering, arkivering och problemet med universitet som inte längre finns kvar och som därmed kan utfärda betygsdokument. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön 12.2.4Tillämpning och egna rutiner hos skolor och lärosäten I PM Administrativa problem för personer som bytt juridiskt kön (2014a) hade tillfrågats om möjlig- heten att få intyg i det nya personnumret. bedömde då att rektor har möjlighet att ändra identitetsuppgifter i slutbetyg för den som ändrat juridiskt kön genom omprövning enligt 27 § förvaltningslagen (1986:223). Vidare bedömde verket att även elever som inte omfattas av 27 § förvaltningslagen bör ha samma möjlig- heter till omprövning som dem inom det offentliga skolväsendet.