sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Granskningen visar att utbildningens utformning i allt för många fall styrs av lärar- och lokaltillgång i stället för utifrån elevernas enskilda behov. Kartläggningen av varje elevs tidigare skolbakgrund, kunskaper och erfarenheter brister i flera fall i både genomförande, dokumentation och överlämning. Den hetero- gena gruppen eleven erbjuds ofta kollektiva lösningar, undantaget några skolor, till exempel ges eleverna samma schema och får studera ett fåtal grundskoleämnen vid sidan av svenska som andraspråk. På majoriteten av skolorna är eleverna nivågrupperade utifrån sina kun- skaper i svenska. De flesta eleverna i respektive undervisningsgrupp läser samma ämnen och har samma schema trots den stora variation- en i tidigare kunskaper i olika ämnen. Granskningen visar vidare att det finns enstaka skolor som erbjuder ett brett utbud av grund- skoleämnen och använder ett språkutvecklande arbetssätt inom ramen för det aktuella ämnet. Några skolor i granskningen kan erbjuda samtliga grundskoleämnen och kurser på gymnasienivå, men långt ifrån alla. Ett fåtal skolor har samverkan mellan språkintroduktion och nationella program, vilket ökar tillgången till både lärare och kurser på gymnasienivå för elever på språkintroduktion och detta underlättar också möten mellan eleverna på de olika programmen. Vid några andra skolor har eleverna på språkintroduktion gemen- 27 (2014). I kläm mellan och gymnasiet – kartläggning av språk- introduktion i och . Fler vägar in i gymnasieskolan samma lektioner i vissa ämnen, bl.a. idrott och hälsa och geografi, tillsammans med elever på andra gymnasieprogram. I stort sett samtliga skolor i granskningen uppger att eleverna läser heltid, men vad heltid innebär varierar mellan de besökta verk- samheterna, från 13 undervisning . Gransk- ningen visar även att det råder låga förväntningar och bristande till- tro till elevernas förmåga på många skolor vilket leder till att en del elever får studera på för låg nivå. En del av bristerna som Skol- inspektionen identifierat i den här granskningen förklarar skolor och huvudmän med den stora ökningen av nyanlända elever . visar forskning, regelbunden tillsyn och granskning- ar i andra skolformer att vissa av bristerna som Skolinspektionen nu identifierat inte är en ny företeelse. Bland bristerna som identifierats tidigare är att t.ex. elevernas rätt till studiehandledning på moders- målet och modersmålsundervisning inte kan tillgodoses vid många skolor. Få elever går från språkintroduktion till ett nationellt program Det är endast en mycket liten andel av eleverna på introduktions- program som får en examen från ett nationellt program . Programinriktat individuellt val28 är det introduktionsprogram där störst andel elever når en examen, där tog av eleverna, som var nybörjare på programmet 2011, examen . Från språkintroduktion är det mindre än en procent av eleverna som får examen och . För var femte elev på språkintroduktion finns inga uppgifter om arbete eller studier efter studiestarten.29 En förklaring till att eleverna på språkintroduktion inte når samma resultat är att det tar tid att lära sig ett skolspråk. Som nänts tidigare tar det enligt forskning runt för att lära sig skolspråket som behövs för att fullt ut tillägna sig ämneskunskaper på det nya språket. Därför är det centralt att 28Programinriktat individuellt val är en utbildning som ska leda till antagning på ett natio- nellt yrkesprogram. För att antas krävs att eleven har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller godkända betyg i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. Eleven kan följa flera kurser på ett nationellt program som han eller hon läser de kurser som saknas för behörighet. 29Skolverket (2016). Fler vägar in i gymnasieskolan utveckla individuellt anpassade utbildningsvägar så att eleverna kom- mer vidare från språkintroduktion. har inhämtat uppgifter från olika referens- grupper och där det framgår att många nyanlända elever inte lyckas bli behöriga till gymnasieskolans nationella program innan de uppnått åldersgränsen för rätten att börja en ny gymnasieutbild- ning. En stor andel av dessa elever förefaller dessutom ha långt kvar till behörighet. Det saknas dock statistik över hur långt dessa elever har kvar innan de når behörighet. För att dessa elever skulle få möj- lighet att nå behörighet till ett nationellt program skulle åldersgränsen, enligt gymnasieutredningen, sannolikt behöva höjas med . Flera representanter i gymnasieutredningens referensgrupper lyfter fram vuxenutbildningen som ett viktigt alternativ för dessa elever. I gymnasieutredningens samråd med bl.a. rektorer och lärare framkom- mer att dessa inte tycker att de är lämpligt att påbörja ett nationellt program efter . Flera äldre elever som inte hunnit bli behöriga vill inte heller fortsätta sina studier i gymnasieskolan utan föredrar studier inom den kommunala vuxenutbildningen. Elevens mognad uppges vara avgörande för i vilken mån personen vill gå kvar i gymnasieskolan eller gå över till vuxenutbildningen.30 har också undersökt var elever som började på språk- introduktion 2011 befann sig efter att de påbörjade pro- grammet. Ju äldre eleverna var när de började, desto ovanligare var att de var kvar i gymnasieskolan. I princip ingen som påbörjade in- troduktionsprogrammet vid eller äldre var kvar . Av dem som var när de började gick på ett natio- nellt program och på ett introduktionsprogram medan inte längre var kvar i gymnasieskolan . Om de påbörjade språkintroduktionen när de var gick på ett nationellt program, på ett introduk- tionsprogram medan inte gick i gymnasieskolan . Undersökningen visar också att av alla elever som började på språkintroduktion 2011 hade övergått till studier på komvux.31 30SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. 31Skolverket (2016). Fler vägar in i gymnasieskolan förslag om obligatorisk bedömning av nyanlända elevers kunskaper Enligt de bestämmelser som gäller för språkintroduktion ska huvudmannen inför mottagandet av en elev göra en bedöm- ning av elevens språkkunskaper. Huvudmannen ska därtill fortlöpan- de bedöma elevens kunskapsutveckling i övriga ämnen för att eleven ska komma vidare i sin utbildning. En bedöm- ning av elevens språkkunskaper är inte ett tillräckligt krav för att svara mot behovet av en genomgripande kartläggning och bedömning av elevens kunskaper. föreslår där- för att vid mottagandet av en nyanländ elev till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Kravet på bedömning avser såväl språkkunskaper som ämneskunskaper. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas från mot- tagandet.32 förslag om undervisningens innehåll i språkintroduktion anser att det kan vara naturligt att utbild- ningen på språkintroduktion i ett inledande skede fokuserar enbart på svenska språket. Ett av motiven bakom införandet av språkintro- duktion handlar dock om att eleven ska kunna erbjudas undervis- ning i flera ämnen och kurser och att elevernas tidigare förvärvade kunskaper ska kunna nyttjas så att eleven så snabbt som möjligt kan komma vidare i sin utbildning. Utredningen föreslår därför att det ska preciseras att undervisningen på språkintroduktion får bedrivas i enbart svenska eller svenska som andraspråk om det inte finns synnerliga skäl. Med synnerliga skäl menar utred- ningen t.ex. betydande organisatoriska svårigheter när många ny- anlända elever börjar under en termin. menar också att dagens bestämmelser om språkintroduktion inte utgör något hinder för elever på språkintro- duktion att läsa yrkeskurser, men föreslår att den möjligheten tydlig- görs i gymnasieförordningen. Det innebär att det t.ex. är möjligt att 32 SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. Fler vägar in i gymnasieskolan organisera ett s.k. yrkesspår inom språkintroduktion för elever som har behov en utbildning med tyngpunkt i svenska språket, likaväl som det är möjligt att organisera spår mot t.ex. ett visst hög- skoleförberedande program. Det är också möjligt att erbjuda arbets- platsförlagd utbildning (APL) inom språkintroduktion. Syftet med preparandutbildningen är att den elev som fullföljt års- kurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program i gymnasieskolan ska uppnå sådan behörighet (prop. 2009/10:165 s. 429). Preparandutbildning ska pågå , om inte huvud- mannen bedömer att det finns synnerliga skäl att förlänga elevens utbildningstid (17 kap. 5 § skollagen). Programmet ska innehålla grundskoleämnen som eleven saknar godkända betyg i och som elev- en behöver för att uppnå behörighet (6 kap. 3 § gymnasieförordning- en). Utbildningen får också innehålla andra grundskoleämnen som eleven inte har betyg i, kurser från nationella program men även i mindre omfattning andra insatser som är gynnsamma för elevens kun- skapsutveckling. Preparandutbildningen står öppen för alla ungdomar som saknar de godkända betyg som krävs för behörighet till alla nationella program (17 kap. 9 § skollagen). Programinriktat individuellt val har behörighetskrav på ett visst antal godkända betyg. Syftet är att elever som inte är behöriga till ett yrkesprogram ska kunna läsa de ämnen som de saknar godkända betyg i och följa ett visst yrkesprogram och dess kurser för att kunna övergå helt till yrkesprogrammet (prop. 2009/10:165 s. 434). Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt yrkesprogram, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller i svenska eller svenska som andraspråk och engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen (17 kap. 10 § skollagen). Yrkesintroduktion avser att ge eleven en yrkesinriktad utbildning som ska antingen underlätta för eleven att etablera sig på arbetsmark- naden eller leda till studier på ett yrkesprogram (prop. 2009/10:165 s. 439). Utbildningen ska i huvudsak innehålla yrkesinriktad utbild- Fler vägar in i gymnasieskolan ning och APL (6 kap. 5 § gymnasieförordningen). Den får också innehålla hela eller delar av kurser i karaktärsämnen och i gymnasie- gemensamma ämnen som ingår i gymnasieskolans nationella yrkes- program eller annan yrkesutbildning. Utbildningen får även innehålla grundskoleämnen som elever saknar godkända betyg i. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå. Yrkesintroduktion står öppet för ungdomar som inte har de god- kända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt yrkesprogram (17 kap. 11 § skollagen). Det står dock inte öppet för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Individuellt alternativ syftar till att elever som inte är behöriga till ett nationellt program ska övergå till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller arbetsmarknaden (prop. 2009/10:165 s. 444). Utbildningen har både ett bredare syfte och ett mindre bestämt innehåll än övriga introduktionsprogram. Eleven kan både läsa grund- skoleämnen, hela eller delar av kurser i de gymnasiegemensamma ämnena, karaktärsämnen och erbjudas andra insatser som är gynn- samma för elevens kunskapsutveckling (6 kap. 6 § gymnasieförord- ningen). Individuellt alternativ står öppet för ungdomar som sak- nar de godkända betyg som krävs för behörighet till ett nationellt yrkesprogram (17 kap. 11 § skollagen). Det står dock inte öppet för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. föreslår att programinriktat individuellt val även ska kunna inriktas mot ett högskoleförberedande program och därmed erbjuda bredare möjligheter för elever som har vissa god- kända betyg. Som skäl anges i huvudsak följande. Programmet fram- träder som ett förhållandevis väl fungerande introduktionsprogram. Det är från detta introduktionsprogram som störst andel elever uppnår examen , vilket bl.a. kan förklaras av att eleverna har minst sex godkända betyg från . En av framgångs- faktorerna med programmet är att eleverna ofta läser delar av ut- bildningen integrerat med det nationella programmet, vilket upplevs som motiverande av eleverna. Modellen har visat sig vara relativt framgångsrik. väljer fler elever och i synnerhet nyanlända elever i större utsträckning högskoleförberedande program. Fler vägar in i gymnasieskolan föreslår vidare att preparandutbildningen avvecklas. Som skäl anges i huvudsak följande. Preparandutbild- ningen har haft svårt att fylla sitt syfte. Det är relativt få elever på programmen som enbart saknar ett fåtal betyg och en betydande andel elever byter till individuellt alternativ . Preparand- utbildningen var tänkt som en möjlighet för elever som saknar ett fåtal betyg och som önskar övergå till ett högskoleförberedande program. Med, ovan nämnt förslag, om ett utvidgat uppdrag för programinriktat individuellt val, finns behov av prepa- randutbildningen. föreslår vidare flera åtgärder för att ge eleverna bättre förutsättningar att nå målen för sin utbilning på intro- duktionsprogrammen. För det första föreslås att elevens rätt till hel- tidsstudier på introduktionsprogram förtydligas sa att eleven har rätt till minst garanterad undervisningstid . anges att möjligheterna att reducera elevens utbildning ska tilläm- pas restriktivt. föreslår vidare att elever på introduktionsprogrammen ska få en tydligare struktur och en bättre dokumentation av sin utbildning på så sätt att innehållet i utbild- ningsplanen preciseras, innehållet i den individuella studieplanen preciseras och att elevens dokument efter ett introduktionsprogram får ett tydligar innehåll och en tydligare innebörd. 8.4.3Introduktionsprogram för nyanlända elever som har gått En öppen väg in i gymnasieskolan för en heterogen målgrupp? Som nämnts ovan står språkintroduktion öppet för nyanlända ung- domar som inte har de godkända betyg som krävs för att behörighet till ett yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngd- punkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Utredningen bedömer att ju en nyanländ elev har gått i desto större är sannolikheten för att eleven behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket. Och på mot- satt sätt bedömer utredningen att ju en nyanländ elev har hunnit gå på desto mindre borde sannolikheten vara att eleven har ett behov av en utbildning med tyngdpunkt i det svenska Fler vägar in i gymnasieskolan Enligt utredningens bedömning är det inte lämpligt att språk- introduktion är det enda introduktionsprogram som står öppet för den nyanlända elev som t.ex. hunnit gå på hög- stadium, men som inte klarat att uppnå behörighet till ett nationellt program. En förutsättning för elevens möjlighet att ta sig in på ett annat introduktionsprogram än språkintroduktion enligt gällande rätt är att gymnasieskolan kan göra en korrekt bedömning av elevens språk- kunskaper och överlämningen från till gymnasieskolan är därför mycket viktig. Utvärdering av utbildningen på introduk- tionsprogrammen som har genomförts av har bl.a. visat att rektorerna upplever bakgrundsinformationen om eleverna på språk- introduktion som bristfällig.33 På nästan varannan skola uppger rek- torerna att de sällan eller aldrig får ett tillräckligt underlag om elever- nas bakgrund, behov och studieförutsättningar inför deras studiestart på språkintroduktion. Skolinspektionen har även i granskningen Språkintroduktion i gymnasieskolan (2017) konstaterat att överläm- ningen från grundskola till språkintroduktion och från kartläggande funktion till undervisande lärare varierar i kvalitet. Utredningen uppfattar att det finns brister både när det gäller den språkliga bedömning som huvudmannen ska göra av eleven och överlämning- en mellan grundskola och gymnasieskola, se vidare avsnitt 7.6. Skolinspektionens nämnda granskning visar också att flera skolor i granskningen tolkar regleringen om utbildning med tyngdpunkt på det svenska språket som ”svenska först, sedan andra ämnen” i stället för att utforma ämnesundervisningen på ett språkutvecklande arbets- sätt så att eleverna får förutsättningar att utveckla kunskaper i skolans alla ämnen, som de lär sig det svenska språket. Denna upp- fattning gynnar inte den grupp nyanlända elever som redan hunnit gå i , men som inte lyckats klara godkänt i svenska eller svenska som andraspråk. Utredningen har uppfattat att det förekommer att nyanlända elever som gått i och som uppnått en viss språklig nivå i vissa kommuner tas emot på introduktionsprogrammen individuellt val och yrkesintroduktion. Det är dock oklart i vilken omfattning och under vilka förutsättningar som eleven tas emot. Otydligheten i bestämmelserna bidrar sannolikt till att förutsättningar för att kom- 33 (2014). Fler vägar in i gymnasieskolan ma in på andra introduktionsprogram än språkintroduktion skiljer sig åt beroende på var i landet den nyanlända eleven bor. Detta är inte förenligt med kraven på att eleverna ska ha likvärdiga förut- sättningar till utbildning. Som redogjorts för ovan har rapporterats om att språkintro- duktion ofta är separerad från övrig utbildning på gymnasieskolan och att eleverna upplever programmet som en ”förberedelseklass”. Utredningen kan konstatera att detta varken gynnar integrationen av eleverna i det svenska samhället eller ger några fördelar för elever- na kunskapsmässigt. Elever som redan hunnit gå i förberedelseklass på riskerar att få ytterligare tid i utbildning som har formen av en förberedelseklass, vilket går emot syftet med den nya lagstiftningen på där en huvudprincip är att förberedelse- klassen ska vara en tidsbegränsad undervisningsform. Gymnasie- utredningen har lagt förslag som syftar till att underlätta för huvud- männen att integrera undervisningen på språkintroduktion med undervisningen på andra gymnasieprogram. Utredningen kan dock konstatera att det fortfarande finns ett antal kommuner som enbart erbjuder språkintroduktion på sin gymnasieskola. För dessa kom- muner bidrar inte gymnasieutredningens förslag till att utbildningen på språkintroduktion blir mer integrerad med övriga gymnasieutbild- ningar. Mot bakgrund av det som redogjorts för ovan ser utredningen risker med att dagens system låser in nyanlända ungdomar som kom- mer från på språkintroduktionsprogrammet trots att de kan ha förutsättningar för och behov av annan utbildning på gym- nasieskolan. Det skulle t.ex. kunna vara så att en nyanländ elev som har godkänt i alla grundskoleämnen utom svenska som andraspråk blir hänvisad att läsa på språkintroduktion. Många elever som stu- derat i ordinarie klasser innan gymnasieskolan upplever också att de ”börjar om” när de går på språkintroduktion, att det är ”samma som förberedelseklass”.34 Utredningen bedömer här, liksom tidigare, att denna heterogena elevgrupp måste bemötas med en större flexi- bilitet i det svenska skolsystemet. Utredningen bedömer vidare att gymnasieutredningens förslag inte är tillräckliga i denna del. Det finns därför anledning att överväga om bestämmelserna om vilka elever som de olika introduktionsprogrammen står öppna för 34 (2015). Från inkluderande exkludering till exkluderande inkludering? Fler vägar in i gymnasieskolan bör förändras eller förtydligas för att möta behovet av flexibilitet för den här elevgruppen. Möjlighet att gå programinriktat individuellt val Förslag: Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som inte har godkänt i svenska eller svenska som andraspråk, men som i övrigt uppfyller behörig- hetskraven, tas emot på programinriktat individuellt val. Språkintroduktion är 2016 det fjärde största programmet i gymnasie- skolan och ungefär en av tio gymnasieelever går språkintroduk- tion. visar undersökningar, som redogjorts för ovan, att programmet har stora brister. har inhämtat uppgifter från bl.a. där det framgår att många nyanlända elever inte lyckas bli behöriga till gymnasieskolans nationella program innan de uppnått ålders- gränsen när rätten att börja en ny gymnasieutbildning upphör. Detta visar också Skolinspektionens granskning . Det är endast en mycket liten andel av eleverna på introduktionsprogram som får examen från ett nationellt program inom tre eller . Program- inriktat individuellt val är det introduktionsprogram där störst andel elever når en gymnasieexamen. Utredningen uppfattar att det i praktiken bara finns en väg in i gymnasiet för nyanlända elever, som är en mycket heterogen grupp. På programmet språkintroduktion finns dels elever som har gått i svensk grundskola i cirka ett till , dels elever som helt ny- ligen anlänt. Enligt utredningens uppfattning bör det finnas fler alter- nativ för nyanlända elever som hunnit gå i svensk grundskola, särskilt de elever som uppnått flera godkända betyg och uppnått en viss nivå i det svenska språket. Utöver språkintroduktion finns preparandprogrammet, programinriktat individuellt val, yrkesintro- duktion och individuellt alternativ. Yrkesintroduktion och indivi- duellt alternativ behöver dock inte syfta till vidare studier på gym- Fler vägar in i gymnasieskolan nasieskolans nationella program. Utredningen uppfattar att det inte finns något introduktionsprogram utöver preparandutbildningen och programinriktat individuellt val som till sin helhet syftar till att nå behörighet till ett nationellt program. Eftersom preparandutbild- ningen har haft svårt att fylla sitt syfte och med anledning av gym- nasieutredningens förslag till förändringar av programmen finns det anledning att överväga om inte även nyanlända elever ska få en möjlighet att studera på programinriktat individuellt val. För att programinriktat individuellt val ska stå öppet för ung- domar krävs att de från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Det krävs dessutom att de har god- kända betyg i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. För nyanlända elever är oftast godkänt i svenska eller svenska som andra- språk det sista godkända betyget som eleven klarar. Introduktions- programmet programinriktat individuellt val står därmed sällan öppet för nyanlända elever och det finns inget introduktionsprogram att välja för nyanlända elever i praktiken som i sin helhet syftar till att nå behörighet till ett nationellt program. För att en sådan väg ska kunna stå öppen även för nyanlända elever bedömer utredningen att det bör finnas en möjlighet för huvudmannen att göra undantag från kravet på godkänt i svenska eller svenska som andraspråk. Huvudmannen får gör undantag om det finns synnerliga skäl Nyanlända elever som har hunnit gå upp till i kan ha godkända betyg i flertalet ämnen, men fortfarande sakna godkänt i svenska som andraspråk. Dessa elever kan ha en brant utvecklings- kurva i sin språkinlärning och dessa elever kan ha tillräckliga språk- och ämneskunskaper för att ha förutsättningar för att klara att genomföra introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val. Den gruppen skulle ur ett socialt-, integration- och kunskaps- mässigt perspektiv vara betjänt av möjligheten att få gå program- inriktat individuellt val, i stället för språkintroduktion. Detta gäller självklart även elever som inte är nyanlända men som inte har klarat godkänt i svenska eller svenska som andraspråk och därmed är hänvisad till något av de andra introduktionsprogrammen. Fler vägar in i gymnasieskolan Utredningen bedömer dock att det bör krävas synnerliga skäl för att göra undantag från kravet på godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk eftersom ett sådant godkänt betyg ger eleven goda möjligheter att fullfölja utbildningen. Synnerliga skäl signalerar att tillämpningen bör vara restriktiv. Synnerliga skäl bör kunna föreligga om en elev, trots avsaknad av godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk, har mycket goda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen programinriktat individuellt val.