sou · H5B3103 · 2017-12-19 00:00:00 — 5.Avslagsbeslut kommer att expedieras digitalt enbart, i form av ett massutskick. 6.Rätt till domstolsprövning föreligger ej. 7.Efter att webbformuläret för ett visst år stängts ned, kommer inga ytterligare ansökningar att kunna göras (men pappers- ansökningar kan likväl komma in till utlandsmyndigheterna). Här har alltså inte beaktats administration som kan tänkas uppstå för utlandsmyndigheternas del. Eventuella pappersansökningar skulle behöva scannas in eller skickas till med kurir, även om utlandsmyndigheterna inte ska handlägga dem i sak. I avsnitt 9.5 har utredningen uppskattat kostnaden för att handlägga inresetillstånd för att söka asyl i ett EU-gemensamt förfarande till , vid en årlig kvot om 500 bifall. Handläggningskostnaden per ärende har därvid upp- skattats till per ärende, i linje med vad som gäller för förstagångsansökningar gällande arbetstillstånd. Den stora kost- naden i sammanhanget avsåg handläggningen av uppskattningsvis 10 000 avslagsärenden i sak. Om det är möjligt att göra som här skisserats, att avslå alla ansökningar som inte fått bifall i klump och på rent formella grunder, skulle kostnaden således bli avsevärt lägre än . Handläggningen av 1 000 bifallsbeslut uppskattas kosta . Handläggningen av avslags- beslut och tillkommande administration (diarieföring, besvarande av frågor, kurirkostnad m.m.) skulle försiktigtvis kunna beräknas till ännu för del. Nästa fråga är vilka kostnader som kan tillkomma efter att personerna anlänt till . styckkostnad per asylansökan exklusive kostnader för offentligt biträde uppgick till för . När personerna anlänt till och här sökt asyl finns en presumtion för rätt till offentligt biträde, i vilket fall styckkostnaden totalt uppgår till 21 445 kronor.39 Offentligt biträde ska förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas (18 kap. 1 § utlän- ningslagen). Man skulle kunna hävda att om personen säkert kommer att få bifall till sin asylansökan, behöver inte offentligt biträde utses för personen.40 Det förefaller därför inte alldeles 39Denna styckkostnad förefaller inte inkludera kostnader för ”rättshjälp” som går på anslaget 1:6. Styckkostnaden för asylärenden inklusive kostnader för offentligt biträde torde vara (se s. 24 respektive s. 38 i årsredovisning ). 40Samtliga som beviljats det tidsbegränsade uppehållstillståndet kommer emellertid knappast att kunna avvara detta. adekvat att jämföra med styckkostnaden i ett asylärende. Det ligger närmare till hands att jämföra med styckkostnaden för ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning, . Kostnaden för att handlägga dessa tillkommande asylärenden skulle då vid en årlig kvot på 1 000 tillstånd kunna uppskattas till , vilket torde vara högt räknat. Sammanfattningsvis skulle vid en årlig kvot om 1 000 tillståndsärenden behöva tillföras , för handläggningen av såväl den nya ärendetypen () som de därpå följande asylärendena (). Till detta kommer oavsett kvotens storlek kostnader för bl.a. it-utveckling, utbildning och underhåll. Konsekvenser för övriga statliga myndigheter samt kommuner En reglering som den skisserade bör inte kunna få några stora kon- sekvenser för andra statliga myndigheter än och utlandsmyndigheterna. För förvaltningsdomstolarnas del kan dock tillkomma ett mindre antal asylprocesser (avlägsnandemål), för det fall att de sökande som fått tillstånd att komma hit mot förmodan skulle visa sig inte ha rätt till uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § utlänningslagen. Vissa som inte erhåller flyktingstatus kan tänkas komma att överklaga detta. Detta bedöms dock inte påverka förvaltningsdomstolarna annat än marginellt. På samma sätt skulle i teorin kunna få fler verkställighetsärenden när människor med lagakraftvunnet utvisningsbeslut inte lämnar landet frivilligt, men det bör röra sig om endast ett fåtal. De tillhör ju ett urval som fått tillstånd att komma till just för att de förefaller ha rätt till asyl. Dessutom är den årliga kvoten begränsad. I fråga om konsekvenser för kommuner och Arbetsförmed- lingen hänvisas till vad som anförts i dessa delar i kapitel 9. Den gemensamma asylpolitiken utgår från en ökad harmonisering där ländernas regler och tillämpning blir alltmer lika och ska resul- tera bl.a. i en jämnare fördelning av asylsökande. har dock varit tydlig med att viseringar i asylsyfte inte omfattas av viseringskodexens område och att det inte finns några gemensamma regler om inresetillstånd för asylsökande. Området omfattas således av medlemsstaternas exklusiva kompe- tens. Flera EU-länder har också egna regler på området. Mot denna bakgrund kan det knappast påverka relationen till EU eller dess medlemsstater i negativ riktning om skulle gå före med ett förslag som syftar till att tillskapa en laglig asylväg, något som EU:s egna institutioner ofta ställt sig positiva till. kan göra nyttiga erfarenheter att användas i ett europeiskt sammanhang. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Bör avfallsför- bränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? 84.Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. 85.Rekrytering av framtidens domare. 86.Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. 87.Finansiering, subvention och pris- sättning av läkemedel – en balansakt. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. –ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. 90.Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. 91.Nationella minoritetsspråk i skolan –förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. –en översyn av reglerna. 95.Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. 96.Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. –person uppgiftsbehandling. 98.Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. –ett regelverk för dagens behov. 101.Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn –en ny modell för föräldraförsäk- ringen. 102.Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. 103.Lagliga vägar för att söka asyl i EU. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess. Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energi- produktion beskattas? Beräkning av skattetillägg – en översyn av reglerna. Skatt på kadmuim i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Stärkt integritet i verksamhet. Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Rekrytering av framtidens domare. Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i inter nationella situationer. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. – ett regelverk för dagens behov. [100] Lagliga vägar för att söka asyl i EU. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. en stärkt minoritetspolitik. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Bostäder på statens mark – en möjlighet? En gemensam bild av bostadsbyggnads‑ behovet. Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäk- ringen. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. i –2014.