sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Om någon ur personalen utsätter en elev för trakasserier benämns det diskriminering. Bristande tillgänglighet enligt diskrimineringslagen är när en per- son med en funktionsnedsättning missgynnas genom att en verk- samhet inte vidtar skäliga tillgänglighetsåtgärder för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funk- tionsnedsättning. Åtgärderna för tillgänglighet ska vara skäliga utifrån krav på tillgänglighet i lag och annan författning, och med hänsyn till –de ekonomiska och praktiska förutsättningarna –varaktigheten och omfattningen av förhållandet eller –kontakten mellan verksamhetsutövaren och den enskilde, samt –andra omständigheter av betydelse.45 Det är förbjudet för huvudmannen och personalen att diskriminera en elev. Huvudmannen eller personalen får inte heller utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. Om huvudmannen eller per- sonalen bryter mot förbuden mot diskriminering och kränkande behandling, eller inte uppfyller skyldigheterna att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier eller kränkande behandling, kan huvud- mannen för verksamheten bli skyldig att betala diskrimineringsersätt- ning eller skadestånd till den som kränkts.46 Lagstiftaren har ansett att det inte är tillräckligt att förbjuda diskriminering och kränkande behandling. Det behövs även aktiva åtgärder för att minska före- komsten av trakasserier och kränkande behandling. Detta innebär att huvudmannen åläggs att bedriva ett målinriktat arbete för att dels 441 kap. 4 § diskrimineringslagen. 451 kap. 4 § diskrimineringslagen. 465 kap. 1 § diskrimineringslagen och 6 kap. 12 § skollagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro främja lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Ändringar i diskriminerings- lagen träder i kraft den 1 januari 2017.47 Ändringarna innebär bland annat att arbetet med aktiva åtgärder ska omfatta samma diskrimine- ringsgrunder som diskrimineringsförbudet, dvs. kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Det är en utvidgning jämfört med nu gällande lagstiftning. Utbildningsanord- naren ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder. Arbetet med aktiva åtgärder innebär att bedriva ett förebyggande och främjande arbete genom att 1.undersöka om det finns risker för diskriminering eller repressa- lier eller om det finns andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten 2.analysera orsaker till upptäckta risker och hinder 3.vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas, och följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3.48 Arbetet med aktiva åtgärder ska genomföras fortlöpande och åtgär- der ska tidsplaneras och genomföras så snart som möjligt.49 Utbild- ningsanordnaren ska skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder. Närmare reglering om dokumentation finns i dis- krimineringslagen.50 Kränkningar, diskriminering och trakasserier är allmänt förekommande Utredningen redogjorde för förekomsten av kränkningar, diskrimi- nering och trakasserier i kapitel 6, Riskfaktorer för frånvaro. I det följande kompletteras beskrivningen i föregående kapitel med upp- gifter som gäller kränkande behandling utifrån Skolinspektionens tillsyn. 48Se kommande lydelse av 3 kap. 2 § diskrimineringslagen. 49Se kommande lydelse av 3 kap. 3 § diskrimineringslagen. 50Se kommande lydelse av 3 kap. 20 § diskrimineringslagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro Skolinspektionens årsrapport med publiceringsår 2016 bygger på Skolinspektionens tillsyn i en ny modell där man prioriterar att granska de av skolorna där Skol- inspektionen bedömer att det finns störst risk att eleverna inte får den utbildning de har rätt till. fick 258 grundskolor en prioriterad tillsyn. Det här innebär att resultaten inte kan generali- seras till nationell nivå. Utifrån tillsynen ser Skolinspektionen exempel på att värdegrundsarbetet begränsas till insatser som tema- dagar och att hanteringen av kränkningar beror på enskilda lärares uppfattning om vad som är acceptabelt. Skolornas arbete mot kränkande behandling uppfattas också olika av elever och lärare. I Skolinspektionens skolenkät anser nio av tio lärare vid prioriterade skolor att skolan bedriver ett målin- riktat arbete mot kränkande behandling, något som endast sex av tio elever i årskurs 9 håller med om. Skolinspektionen konstaterar att det finns huvudmän som stannat vid en lägre ambitionsnivå än att alla elever garanteras en studiemiljö som präglas av trygghet, studiero och frihet från kränkningar.51 Av cirka 650 grundsärskolor i riket har Skolinspektionen genom- fört en prioriterad tillsyn i ungefär 140 skolor. Mer än en av tio grundsärskolor i tillsynen brister i trygghet, studiero och åt- gärder mot kränkande behandling. inkom totalt 3 053 anmälningar till Skolinspektio- nen beträffande . Den vanligaste grunden för anmälan är att huvudmannen inte gjort tillräckligt när en elev upplever sig utsatt för kränkande behandling. Kränkningarna kan ha utförts av en annan elev eller personal på skolan. Ungefär fyra av tio anmäl- ningar avsåg någon form av kränkning. fattade Skolinspek- tionen 1 198 beslut med konstaterad brist. Den vanligast förekom- mande bristen avser huvudmannens arbete med att motverka krän- kande behandling. Nästan sex av tio beslut med konstaterad brist avsåg skolans arbete vid någon form av kränkning.52 inkom 94 anmälningar från elever, vårdnadshavare och andra som upplever att det finns missförhållanden i grundsärskolan. 51Skolinspektionen (2015). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat. I statistiken över anmälningar gällande grundskola ingår även fritidshem och förskole- klass. Beslut som fattades kan gälla ärenden som inkommit och beslut har inte fattats i alla anmälningsärenden som inkom . Skolmiljöns betydelse för närvaro Skolinspektionen fattade 37 beslut med konstaterade brister. För grundsärskolan var den vanligaste anmälningsgrunden samt konstaterade bristen huvudmannens arbete med att motverka kränkande behandling.53 I stödmaterialet ”Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling” konstaterar att en orsak till att flertalet skolor får underkänt av Skolinspektionen i sitt arbete mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling kan vara att huvudmännen inte alltid tar ett tillräckligt ansvar. Rektorer, förskolechefer och lärare lämnas att på egen hand försöka följa skollagens och diskrimi- neringslagens krav.54 konstaterar att det är viktigt att en skolas arbete bygger på varje verksamhets egna kartlagda behov och erfarenheter. Att regelbundet göra kartläggningar av elevernas situation när det gäller kränkningar och låta det styra arbetet, är det som tydligast minskar mobbning och kränkningar.55 53Skolinspektionen (2015). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat. Beslut som fattades kan gälla ärenden som inkommit och beslut har inte fattats i alla anmälningsärenden som inkom . 54Skolverket (2011). Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behand- ling – lagens krav och huvudmannens ansvar. – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Utredningen har i uppdrag att analysera om orsakerna till frånvaro uppmärksammas och utreds på ett ändamålsenligt sätt samt att be- lysa hur lärare, rektorer och övrig skolpersonal hanterar frånvaro. Utredningen ska även föreslå hur arbetet med närvarofrämjande åt- gärder kan förbättras samt sprida kunskap om, och exempel på arbete med närvarofrämjande åtgärder. Kapitlet inleds med arbetet som rör att uppmärksamma och utreda orsakerna till frånvaro. Därefter belyser vi processen från upptäckt till åtgärder, vilken ska präglas av att skapa en bra relation med elev och vårdnadshavare, att lyssna på eleven och att samverka med elev, vård- nadshavare, lärare och externa aktörer. Utredningen anser att i att han- tera frånvaro ingår att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro, vilket innebär att främja närvaro. I kapitlet förs en diskus- sion om vad som konkret avses med att främja närvaro och vilket stöd som finns i lagstiftning och riktlinjer. Avslutningsvis diskuteras be- hovet av forskning på att främja närvaro och att hjälpa elever med problematisk frånvaro tillbaka i skolgång. 8.1Uppmärksamma och utreda orsaker till frånvaro Grundläggande för att hantera problematisk frånvaro på ett fram- gångsrikt sätt är att det finns system för upptäckt av frånvaro, att en systematisk kartläggning av orsaker till frånvaron görs och att åt- gärder vidtas utifrån vad som har framkommit i kartläggningen. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Frånvarorutiner möjliggör en tidig upptäckt av problematisk frånvaro och är ett viktigt sätt förebygga och minska frånvaro.1 I allmänna råd om att främja närvaro framgår att huvudmannen bör ge stöd till rektorn i att skapa rutiner. Rektorn ansvarar för att det finns rutiner för närvaroregistrering och frånvarorapportering och att dessa är kända för elever, elevernas vårdnadshavare och all skolper- sonal. All skolpersonal ska få information om rutinerna samt an- vändningen av dem. En vanlig modell för frånvarorutiner är en s.k. frånvarotrappa. I frånvarotrappan framgår – beroende på grad av frånvaro – när och vad som ska göras av vem samt vilka insatser som har satts in sedan tidigare.2 I skriften Vänd frånvaro till närvaro3 ingår olika exempel på hur en frånvarotrappa kan se ut. Det första steget går vanligen ut på att vårdnadshavare ska kontaktas vid det första från- varotillfället. Om frånvaron fortgår innebär nästa steg oftast att elev och vårdnadshavare kallas till samtal med , rektor eller per- sonal från elevhälsan. Om frånvaron inte upphör följer en kartlägg- ning av orsaker samt åtgärder och uppföljning av dessa. Det sista steget i frånvarotrappan innebär ofta att en anmälan görs till social- tjänsten. 8.1.2Uppmärksamma även giltig frånvaro Man behöver titta på all frånvaro, även den ”anmälda” där föräldrarna bekräftat att eleven är ”sjuk”. Det kan finnas annat bakom, till exempel föräldrar som håller barnen hemma för att de själva har svåra problem.4 En del kommuner har rutiner för att uppmärksamma även giltig från- varo. Giltig frånvaro kan vara oproblematisk, men återkommande och omfattande giltig frånvaro kan utgöra en risk för omfattande ogiltig frånvaro. Det finns också en risk att andra orsaker till frånvaron än anmäld sjukdom inte upptäcks. Omfattande frånvaro, oavsett om den är anmäld eller inte, utgör en risk för att eleven inte ska utvecklas mot 1SKL (2013). Vänd frånvaro till närvaro. Guide för systematiskt skolnärvaroarbete i kommuner. 4BRIS (2015). Hur mår elevhälsan? Röster från barn och professionella – ett underlag för diskussion. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro För att kunna utreda orsaker till problematisk från- varo på ett ändamålsenligt sätt behöver både ogiltig och giltig frånvaro uppmärksammas. Det förekommer att kommuner och skolor har rutiner för giltig frånvaro som påminner om vad som gäller i arbetslivet. Det kan handla om att eleven ska uppvisa läkarintyg efter den första sjuk- veckan eller att , klassföreståndare eller skolsköterska ska ringa hemmet vid giltig frånvaro, oavsett anledningen till frånvaron. 8.1.3Systematisk kartläggning av orsaker När problematisk frånvaro upptäcks ska orsakerna till den kartläggas. En systematisk och bred kartläggning utifrån kända riskfaktorer för frånvaro krävs för att skolan ska kunna upptäcka de faktorer som bidrar till frånvaro i enskilda elevärenden. En systematisk kartlägg- ning bör göras utifrån aktuell kunskap om riskfaktorer och utan ett förutbestämt svar på vad som förklarar frånvaron. Kartläggningen görs systematiskt genom att frågor ställs om samtliga tre kända riskom- råden för frånvaro: skola, familj och individ. Det är särskilt viktigt att samtliga områden täcks med tanke på att skola, elev, vårdnadshavare och andra aktörer tenderar att förlägga orsakerna till frånvaron utanför sitt eget ansvarsområde. Skolinspektionen5 rapporterar att det förekommer att skolor brister i att ta reda på orsakerna till frånvaro och att kartläggningar inte görs. Personal som genomför kartläggningar behöver ha god och upp- daterad kunskap om riskfaktorer för frånvaro. Det här är en förut- sättning för att personalen ska kunna ställa rätt frågor. I utredningens enkät (bilaga 3) svarar åtta av tio att elevhälsan på skolan i ganska eller mycket stor utsträckning har kunskap som underlättar vid arbetet med omfattande frånvaro hos enskilda elever. Kartläggningen av orsaker syftar till att åtgärder ska sättas in. Skolinspektionen6 har i flera undersökningar sett att åtgärder ofta vidtas utan grund i kart- läggning av orsaker. I den senaste granskningen (2016) såg man att 5Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med om- fattande frånvaro. 6Skolinspektionen (2011). Skolinspektionen (2014). Rätten till utbild- ning. Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med omfattande frånvaro. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro skolorna tenderar att sätta in åtgärder ad–hoc och utan att de baseras på en förståelse av orsakerna till frånvaro för den aktuella eleven. För att insatser ska bli framgångsrika är det också viktigt att eleven får ge sin syn på vad som krävs för att öka närvaron. Utöver att ha god kunskap om riskfaktorer är det alltså centralt att lyssna på eleverna i kartläggningen så att elevens syn på sin skol- och livs- situation, med fokus på skolsituationen kommer fram. Kartlägg- ningen behöver ske på ett flexibelt sätt och eleven bemötas på ett sätt som skapar en god relation. Kartläggningen kan göras av olika personer inom elevhälsan. I utredningens enkät framgår att de van- ligaste yrkesgrupperna som kartlägger orsaker till frånvaro i enskilda elevärenden är skolsköterska, kurator och specialpedagog. Kartläggningen ska dokumenteras och eleven ges möjlighet att läsa igenom och skriftligt godkänna att kartläggningen läses upp på ett möte med rektor, vårdnadshavare, och eventuellt annan skolpersonal. Elevinflytande innebär också att eleven får möjlighet att ange viktiga personer att samarbeta med. Dokumentationen är viktig för eleven och vårdnadshavaren för att klargöra vilka mål som ska uppnås, vem som ska göra vad och när arbetet ska följas upp. Personalen sammanställer dokumentationen, men kontrollerar med elev och vårdnadshavare att man uppfattat dem rätt och korrige- rar eventuella felaktigheter och missuppfattningar.7 Det finns rapporter om att skolor sätter in insatser utan att eleven att tillfrågats.8 I GR.DropOuts, ett projekt som pågick mellan 2011–2013 och som syftade till att förebygga senare utanförskap, arbetade kommunerna i kommunalförbund med skolk bland ungdomar i åldern 13–. I en rapport från projektet uppgav intervjuade elever att skolan inte alltid bryr sig om att elever är ogiltigt frånvarande och att skolan betonar elevers ansvar för studierna, medan eleverna saknar diskussion om vilket stöd skolan kan ge.9 7Stenhammar, A-M, m.fl. (2011) Projektet växtkraft. Bättre stöd när barn och ungdomar är delaktiga. Lyssna på oss! med exempel från verksamheter runt om i landet. 8Strand, A-S. (2013). Skolk ur elevernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokument- studie. Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med omfattande frånvaro. 9Fostvedt, U. m.fl. (2011). Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro 8.1.4Utredningens slutsatser om orsaker till frånvaro uppmärksammas och utreds på ett ändamålsenligt sätt Utredningen har att besvara om frånvaro uppmärksammas och utreds på ett ändamålsenligt sätt. Utredningen konstaterar att det förekom- mer brister i många skolors arbete både vad gäller att uppmärksamma frånvaro och att utreda frånvaro. De flesta skolor har närvarorutiner som innefattar att uppmärksamma frånvaro och att kartlägga orsaker. I utredningen framkommer dock att det är vanligt förekommande att närvaroregistering inte görs på alla lektioner. Om frånvaro inte uppmärksammas kan inte heller orsaker utredas. Det visar sig även att utredning eller kartläggning av orsaker till frånvaro inte alltid sker och när det sker görs det inte systematiskt och inte utifrån kunskap om kända riskfaktorer. Det här kan förklara varför arbetet med att bryta frånvaro misslyckas. Ytterligare en brist är att eleven inte alltid hörs i utredningen av frånvaron. Det förekommer även brister som gäller insamling och analys av uppgifter om frånvaro på skolnivå. Tidigt stöd och snabbt insatt stöd Skolinspektionens kvalitativa undersökning av omfattande frånvaro på 11 skolor visar att det förekommer att arbete för att åtgärda från- varo inleds sent, på högstadiet, fastän ett frånvaromönster kan ha funnits sedan låg- eller mellanstadiet.10 Vi får under utredningen höra av lärare, elever och vårdnadshavare att skolan har valt att ”vänta och se”. Det är även ett resultat som Skolinspektionen får i sin kvali- tativa undersökning av omfattande frånvaro.11 Det finns ingen forsk- ning som visar att ”vänta och se” är en bra metod, men den används. I Kungliga vetenskapsakademins rapport learning and mental health12 lyfts några faktorer som har betydelse för att främja lärande och psykisk hälsa. Dessa är tidig upptäckt och snabb hjälp med läs- och skrivsvårigheter i tidiga år. Att ge stöd i rätt tid betyder inte bara att ge det tidigt i skolåren, utan också att stöd sätts in snabbt när elevens svårigheter upptäcks. 10Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med om- fattande frånvaro. 12Gustafsson, J.E. m.fl. (2010). School, learning and mental health: A systematic review. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Kunskapsfokus och förväntningar på rätt nivå Elever med problematisk frånvaro är ofta i behov av extra anpass- ningar eller särskilt stöd. Temagruppen unga i arbetslivet genomförde 2013 en studie där 379 unga som inte fullföljt sina gymnasiestudier delade med sig av sina erfarenheter.13 På frågan om hur en perfekt skola skulle se ut och vad som hade kunnat hindra de unga från att sluta gymnasieskolan lyfte ungdomarna fram följande faktorer: Lärare och andra vuxna som bryr sig och inte blundar för problem. Tillräckligt pedagogiskt stöd. Mindre klasser och grupper. Individuell och anpassad studieplan. Mer praktik och mindre teori. Flexibla tider och scheman. Studien gällde gymnasieskolan, men utredningen anser att faktorerna också kan lyftas när det gäller de skolformer som ingår i utredningens uppdrag. I skollagens inledande kapitel anges bl.a. att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 § skol- lagen). Därutöver finns bestämmelser i skollagens tredje kapitel som reglerar att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling (3 kap. 3 § skollagen). Skolan har ett kompensatoriskt uppdrag, där hänsyn ska tas till alla elevers olika behov och en strävan ska vara att uppväga skillnader i deras förutsättningar.14 13Temagruppen unga i arbetslivet. 10 orsaker till avhopp. 379 unga berättar om avhopp från gymnasiet. 141 kap. 4 § skollagen och prop. 2009/10:165. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro En elev som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att upp- fylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser.15 Det innebär att eleven ska ges stöd, även om eleven når de kunskaps- krav som minst ska uppnås.16 8.2Regleringar om extra anpassningar och särskilt stöd Bestämmelser om extra anpassningar och särskilt stöd återfinns i huvudsak17 i skollagens tredje kapitel. Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som kom- plement till denna. Det särskilda stödet ska ges inom den elevgrupp som eleven tillhör om inte annat följer av skollagen eller annan för- fattning (3 kap. 7 § skollagen). I följande stycken görs en genomgång av gällande regleringar för pedagogiskt stöd. I skollagens tredje kapitel finns bestämmelser om stöd i form av extra anpassningar. Bestämmelsen innebär att om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, upp- gifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnads- havare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, såvida inte annat följer av 3 kap. 8 § skollagen.18 Av förarbetena till bestämmelserna framgår att med sådant stöd (stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen) avses som huvudregel anpassningar som lärare kan göra i den dagliga undervisningen. Vidare framgår att det t.ex. kan handla om att hjälpa en elev med att planera och strukturera sina 153 kap. 3 § skollagen. 2013/14:148. 17Skolverket har även meddelat allmänna råd om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 183 kap. 5 a § skollagen. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Det kan exempelvis ske med hjälp av ett särskilt schema över skoldagen, extra tydliga instruktioner eller stöd för att sätta igång arbetet. Att hjälpa till med att förstå texter, att förklara ett ämnes- område på annat sätt eller att ge extra färdighetsträning såsom läs- träning är också att anse som stöd i form av extra anpassningar. Till stöd i form av extra anpassningar hör även enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Även särskilda läro- medel eller utrustning i form av t.ex. tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade program- varor kan som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar. Det ska inte fattas något formellt beslut om stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen.19 Av förarbetena till bestämmelsen om extra anpassningar framgår att om en elev efter en tids stöd fortfarande inte når de kunskaps- krav som minst ska uppnås är det viktigt att stödinsatserna intensi- fieras och anpassas ytterligare utifrån elevens behov. Om stödet trots detta inte är tillräckligt bör frågan om elevens behov av särskilt stöd anmälas till rektorn. Enligt förarbetena är det inte möjligt att ange någon tidsgräns för hur länge stöd bör ges i den ordinarie under- visningen innan en anmälan till rektorn ska göras.20 Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpass- ningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta an- mälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga (3 kap. 8 § skollagen).