sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Kraftsamling för framtidens energi SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommission (dir. 2015:25, Översyn av energipolitiken) med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskom- melse om den långsiktiga energipolitiken. Kommittén har antagit namnet . Till ledamöter förordnades riksdagsledamöterna . Till samtliga kommissionens sammanträden har särskilt inbjudits generaldirektörerna (), () och (). Statsrådet har varit kommissionens ordförande. Bo Diczfalusy förordnades som huvudsekre- terare . och för- ordnades som sekreterare . förordnades som sekreterare . Därtill har från Miljö- och tjänstgjort som kommunikatör från . Reservationer har lämnats av ledamöterna . har slutfört uppdraget och överlämnar här- med sitt betänkande – Kraftsamling för framtidens energi, SOU 2017:2. Utgångspunkter och avgränsningar....................................... Arbetsformer och genomförande av uppdraget.................... Det globala energisystemet......................................... En ny situation........................................................................ Global elanvändning och elproduktion.................. 2.2.2De internationella gas-, kol- och Globala avtal, konventioner och samarbeten......... Energisystemet i EU............................................................... Elanvändning och elproduktion i EU .................... EU:s klimat- och energipolitik ............................... Det nordiska energisystemet.................................................. Nordiskt samarbete på energiområdet................... Det svenska energisystemet ........................................ Energi- och elanvändning....................................................... Bostäder och service................................................ Energi- och eltillförsel............................................................ Egenskaper hos olika kraftslag............................... Överföring av energi och el ................................................. Effektbalans och systemtjänster.......................................... Forskning och innovation.................................................... Gällande regelverk och styrmedel .............................. Regelverk och styrmedel för användning och tillförsel ..... Regelverk för överföring av el ............................................. Regelverk och styrmedel för gasnät..................................... Regelverk och styrmedel för fjärr- och kraftvärme ............ Elanvändningen i industrisektorn......................... Elanvändningen i bostads- och servicesektorn.... Elanvändningen i transportsektorn ...................... Slutsatser om användning ..................................... Scenarier för den framtida elproduktionen.......... Teknikutveckling inom elproduktion .................. Slutsatser om elproduktion................................... Centrala faktorer för elnätens utveckling ............ Scenarier för nätutveckling ................................... Slutsatser om överföring....................................... 5.4.1Nya förutsättningar och utmaningar för 5.4.2Alternativa marknadsdesigner för att klara 5.4.3Bör en kapacitetsmarknad nu införas i 5.4.4Åtgärder för att tillgodose den momentana Åtgärder för en aktivare kundroll......................... Nätoperatörsrollen i framtidens elsystem ........... 5.5 Forskning och innovation .................................................... 5.5.2Framtida satsningar på forskning och 5.6 Sammanfattande diskussion ................................................. Utmaningar och möjligheter...................................... Utmaningar och möjligheter för det svenska elsystemet... förslag och bedömningar........... 7.2Förslag och bedömningar för en trygg och hållbar Användning och energieffektivisering................. Genomförande och uppföljning........................... Utgångspunkter och avgränsningar..................................... Användning och energieffektivisering ................................ Globala avtal, konventioner och samarbeten.............. beslutade regeringen att tillsätta en kommission, i form av en parlamentarisk kommitté, för översyn av energipolitiken. Energi- kommissionens uppdrag är enligt direktivet att ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på för- hållandena för elförsörjningen –2030. Kommissionens arbete har, i enlighet med direktivet, genomförts i tre faser. Under den första fasen skedde en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Arbetet har genomförts i en bred dialog med olika intressenter såsom kraftindustrins och näringslivets organi- sationer, miljöorganisationer, kommuner, statliga myndigheter, forsk- are m.fl. Kommissionen har också tagit del av den internationella utvecklingen och använt sig av experter från andra länder. Under arbetets andra fas har de utmaningar och möjligheter, som energisystemet står inför, analyserats närmare. Slutligen har kom- missionen, med utgångspunkt i den ramöverenskommelse mellan fem av partier som slöts , utarbetat ett antal förslag och bedömningar. Den globala efterfrågan på energi har vuxit sedan mitten av 1900- talet, och förväntas av de flesta bedömare fortsätta att göra det under de kommande decennierna, främst med anledning av en kraftigt expanderande medelklass i och en snabb industrialisering i många utvecklingsländer. Den dominerande delen av den globala energiförsörjningen, , baseras fortfarande på fossila bränslen (olja, kol och gas). Användningen av förnybar energi i världen har ökat . Andelen förnybar energi av total energitillförsel har däremot endast ökat med någon procentenhet. Andelen kärnkraft av den totala energitillförseln har minskat trots att kärnkraftspro- duktionen i världen har ökat. har användning av energi tio- faldigats. har den dock legat på en stabil nivå. Också användningen av el har planat ut. Sedan toppnoteringen har elanvändningen minskat i samtliga sektorer utom transportsektorn. pågår en rad förändringar av energisystemet, både globalt och i vårt närområde. I stora delar av världen såsom i och fortsätter användningen av energi att öka, medan den i andra regioner – t.ex. i och – planar ut eller t.o.m. minskar. Den tekniska utvecklingen är snabb i alla delar av energiområdet. Kostnaderna för ny teknik såsom solceller, vindkraft- verk och batterilager har minskat kraftigt . Tillförseln av el, som till stor del varit baserad på stora centraliserade produktionskällor, får ett allt större inslag av småskalig produktion, med en hög andel variabel kraft och med förväntat mer aktiva kunder. En genomgående trend har varit elenergins ökade betydelse i alla samhällssektorer, t.ex. vid processtyrning och automatisering i till- verkningsindustrin, en ökad andel eldrivna fordon och ett större in- slag av eldrivna värmepumpar i bebyggelsen. I många fall innebär elektrifiering en ökad effektivisering. Det ökade beroendet av el inom exempelvis industrin eller genom pågående digitalisering understryker behovet av att säkerställa elsystemets fortsatta robusthet. Energimarknaderna genomgår betydande för- ändringar. De nya omständigheterna innebär att en rad nya problem- ställningar har uppkommit men ger också möjligheter att kunna upp- rätthålla en säker och tillräcklig energiförsörjning. Det gäller t.ex. el- systemets förmåga att leverera effekt och energi till kunderna under dygnets alla timmar. har tagit del av och sammanställt resultaten av en rad scenarier för den framtida efterfrågan på energi, främst elenergi. Scenarierna illustrerar tydligt de stora osäkerheter som finns när det gäller att bedöma den framtida användningen av el. I de scenarier som redovisas varierar elanvändningen i mellan 116 och , och mellan 107 och . Utmaningarna i elsystemet handlar bl.a. om att få till stånd inve- steringar i produktionsanläggningar, att bygga ut och anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kunderna att bli mer aktiva och flexibla i sin användning. har tekniken ut- vecklats snabbt vilket öppnar möjligheter till nya lösningar. Det är mot den angivna bakgrunden angeläget att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar elförsörjning, och för att få till stånd samhällsekonomiskt effektiva investeringar i alla delar av energi- systemet – tillförsel, omvandling, överföring, lagring och användning. slöts en ramöverenskommelse mellan fem av riks- dagens partier: , , de gröna, och . Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med mål om förnybar elproduktion . Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärn- kraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ramöverenskommelsen har legat till grund för de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande. Miljömålsberedningens förslag om netto nollutsläpp av växthus- gaser till atmosfären understryker att omställningen av energi- systemet kan behöva ske ännu snabbare än vad som har förutsetts. Under arbetet har uppmärksammat en rad ut- maningar. En effektiv användning av energi och el är en förutsättning för omställningen av energisystemet. Det sker en fortgående effektivi- sering av användningen av el och annan energi. finns det flera faktorer som pekar mot att elanvändningen kan komma att öka , bl.a. det ökade innehavet av elektriska apparater och befolkningstillväxten. En övergång till el kan också bidra till ett totalt sett effektivare resursutnyttjande och minskad energitillförsel. Den aviserade nedläggningen av fyra kärnkraftsreaktorer och utbygg- naden av variabel elproduktion har bidragit till ett ökat fokus på betydelsen av effekt, alltså tillgången på elenergi . Det är enligt motiverat att energipolitiken fram- gent inte enbart fokuserar på en effektiv användning av energi utan även fokuserar på utnyttjandet av effekt. Ett ekologiskt hållbart elsystem med trygga och stabila elleveran- ser är en förutsättning för många viktiga funktioner i samhället. Den svenska välfärden har till stor del byggts upp kring förädling av skog, malm och vattenkraft. Också andra delar av näringslivet är starkt beroende av elenergi. Det är viktigt att energipolitiken även fortsätt- ningsvis stödjer näringslivets utveckling och bidrar till en stärkt konkurrenskraft. En ökad andel variabel elproduktion och en minskad andel planer- bar produktion innebär en ny situation för produktionssystemet genom att de olika kraftslagen har skilda egenskaper, vilket påverkar elsystemets robusthet. Det kommer att ställa nya och förändrade krav på en utbyggnad av överföringskapaciteten inom landet och till omkringliggande länder för att säkerställa drift- och leveranssäker- heten i elsystemet. Det svenska elsystemet blir allt mer internationellt sammankopp- lat och därmed allt mer beroende av vår omvärld. Vår elförsörjning måste därför ses i ett nordiskt och europeiskt perspektiv. Interna- tionaliseringen innebär en ökad komplexitet och minskad nationell rådighet men skapar nya möjligheter. Svensk elproduktion utgörs av främst vattenkraft och kärn- kraft men andelen ny förnybar elproduktion har ökat väsentligt genom en utbyggnad av framför allt vindkraft. tidigt har kraftföretagen aviserat stängningar av fyra kärnkrafts- reaktorer . I takt med utvecklingen ökar behovet av lös- ningar som kan skapa flexibilitet i elsystemet. Gynnsamma invest- eringsförhållanden är nödvändiga för att få till stånd investeringar i produktionsanläggningar och i olika typer av flexibilitetslösningar för energisystemet. Stor vikt måste också läggas vid egenskaperna hos olika typer av anläggningar, t.ex. reglerbarhet, planerbarhet och påverkan på miljön. Det sker en kontinuerlig utveckling av elproduktionsteknik. Det finns också en rad möjligheter – existerande eller potentiella – att öka flexibiliteten i elsystemet genom energilager och användarflexi- bilitet. Ny teknik i överföringsnäten, exempelvis mät- och styrutrust- ning, kan tillsammans med andra smarta tjänster och produkter bidra till att effektbehovet i systemet kan mötas. En effektiv samverkan mellan olika energibärare, t.ex. mellan el- och värmeförsörjningen, har stora fördelar. En förändring av elproduktionens egenskaper skapar också nya utmaningar både vid driften av kraftsystemet och för upprätt- hållandet av dess driftsäkerhet. Effektiva tillståndsprocesser och korta ledtider vid investeringar i kraftproduktionsanläggningar och ledningsnät har stor betydelse för att säkra en tillräcklig överförings- kapacitet i elnäten och god tillgång på systemtjänster. Nya krav kommer att ställas på de framtida överföringsnäten på lokal, regional och nationell nivå. Utlandsförbindelser kommer att få särskild betydelse som en följd av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska marknaderna. Sådana förbindelser kan ge möjligheter både till export av överskott och till att genom import hantera situationer med effektbrist. Förändringen av energisystemet innebär också förändrade roller och ansvar för olika aktörer. Det gäller såväl nya aktörer på elmark- naden som befintliga och etablerade aktörer. Behovet av en system- mässig helhetssyn och en funktionell ansvarsfördelning ökar. En rad trender utmanar också elnätsföretagens traditionella roll. Integrationen av elmarknaderna inom EU innebär ett ökat bero- ende av vår omvärld, men skapar förutsättningar för att åstadkomma gemensamma lösningar på de utmaningar som elsyste- met står inför. Försörjningstrygghet och säkerhetspolitiska aspekter är tätt sammankopplade sett ur ett internationellt perspektiv. lingen mot en mer småskalig elproduktion i samband med en god el- försörjning i är viktig sett ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Aktörerna på elmarknaden har ett ansträngt investerings- klimat som en följd av långa perioder med elpriser som understiger kostnaderna för ny elproduktion. För att säkerställa en gynnsam energi- och effektbalans, en hög leveranssäkerhet och konkurrens- kraftiga elpriser också på lång sikt krävs ett investeringsklimat som främjar både konkurrens och en rimlig avkastning på kapital. Den nya situationen har lett till att elmarknadens utformning diskuteras på EU-nivå, nordisk nivå och nationellt. Olika lösningar har presenterats för att säkerställa tillräcklig produktionskapacitet och leveranssäkerhet i systemet. Elmarknadens förmåga att tillhanda- hålla elektrisk effekt framstår i det sammanhanget som särskilt bety- delsefull. Utvecklingen av energisystemet går snabbt, och nya lösningar till- kommer oavbrutet. Ny teknik och nya tjänster måste integreras i systemet för att tillgodose kraven på ett effektivt och tryggt elsystem, social hållbarhet och en god miljö. För att det ska bli möjligt att möta den nya situationen föreslår följande mål. •Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. •Sverige ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i rela- tion till bruttonationalprodukten (BNP). ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt samman- kopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmark- naden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att där- efter nå negativa utsläpp. Kommissionen lämnar i betänkandet en rad förslag och bedöm- ningar. De innebär bl.a. följande: •Elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. •Energimyndigheten får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . •Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. •Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . •Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkrafts- reaktorer (proposition 2008/09:163) kvarstår. •Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. •Sverige ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt admi- nistrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i för- hållande till den eftersträvade miljönyttan. •Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga 0,5 pro- cent. Skatten ska sänkas stegvis med start . •Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energi- lagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. •Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. •En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör under- söka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certi- fikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. •Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänk- ningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. •I och i förs en bred diskussion om vilken fram- tida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. lämnar en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet. Bland annat bör det inrättas en genom- förandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. har bedömt de tänkbara konsekvenserna av sina förslag. Kommissionen har presenterat bedömningar och förslag som syftar till att underlätta förnyelsen och omställningen av energisyste- met. Mot kostnaderna för att åstadkomma ett mer flexibelt elsystem och integrera en ökad andel förnybar elproduktion ska ställas fördelar i form av ökad leveranssäkerhet och ett effektivare utnyttjande av de samlade produktionsresurserna. Sammantaget bedöms de föreslagna åtgärderna leda till lägre totala systemkostnader och en ökad sam- hällsekonomisk effektivitet. In 2015, the Swedish Government decided to appoint a parliamentary Committee, for a review of energy policy. According to the terms of reference, the task of the Energy Policy Commission is to prepare a proposal for a broad agreement on energy policy with a particular focus on the conditions for electricity supply after 2025–2030. In accordance with the terms of reference, the Commission’s work has been conducted in three phases. During the first phase, know- ledge was reviewed and alternatives were formulated. The work has been carried out in broad dialogue with various stakeholders, such as power industry and business sector organisations, environmental organisations, municipalities, government agencies and researchers. The Commission has also examined international developments and made use of experts from other countries. During the second phase of the work, the challenges and oppor- tunities faced by the energy system were analysed more closely. Finally, based on the framework agreement between five Riksdag political parties in 2016, the Commission prepared a number of proposals and assessments. Global demand for energy has grown since the middle of the 20th century, and most commentators expect this to continue in coming decades, primarily because of a powerfully expanding middle class in and rapid industrialisation in many developing countries. The dominant share of the global energy supply, more than 80 per cent, is still based on fossil fuels (oil, coal and gas). The con- sumption of renewable energy throughout the world has increased by 71 per cent since 1990. However, renewable energy’s share of total energy supply has only increased by around one percentage point. Nuclear energy’s share of the total energy supply has decreased, despite an increase in nuclear energy production worldwide. the past 200 years, ’s consumption of energy has increased tenfold. However, in recent decades the level has been stable. Electricity consumption has also levelled off since the mid- 1980s. Since peaking in 2001, electricity consumption has decreased in all sectors except transport. The energy system is currently changing in a number of ways, both globally and in our neighbourhood. In large parts of the world, such as and , the consumption of energy is continuing to increase, while in other regions, such as Europe and North , it is levelling off or even decreasing. Technological development is rapid in all parts of the energy sector. The cost of new technologies, such as solar cells, wind turbines and battery storage, has decreased significantly in recent years. The supply of electricity, which to date has been largely based on large centralised production sources, features more and more small-scale production, with a high proportion of variable energy and an expectation of more . A general trend has been the increased significance of electricity in all sectors of society, for example in process control and auto- mation in the manufacturing industry, an increased proportion of electricity-powered vehicles and a greater number of electricity- powered heat pumps in . In many cases, electrification leads to an increase in efficiency. At the same time, the increased depen- dency on electricity, within the industrial sector for example or as a result of ongoing digitalisation, underscores the necessity of securing the continued robustness of the electricity system. Energy markets are currently undergoing significant changes. The new conditions mean that a number of new problems have arisen, but they also provide opportunities to enable the maintenance of a secure and adequate energy supply. This concerns, for example, the electricity system’s ability to ensure sufficient capacity and energy to 24 hours a day. The Energy Policy Commission has examined and compiled the results of a number of scenarios for future demand for energy, primarily electrical energy. The scenarios clearly illustrate the great uncertainties involved in judging future consumption of electricity. In the scenarios presented, electricity consumption in in 2030 varies between and , and in 2050 between and . The challenges in the electricity system involve bringing about investments in production facilities, expanding and adapting electri- city grids to new modes of production and making it possible for to become more and flexible in their consumption. At the same time, technology has developed rapidly, which enables a broad range of new solutions.