sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Andra aspekter som logopedmottagningarna tar upp för att ge möjliga förklaringar är socioekonomi, flyktingmottagande, befolknings- täthet, tillgång till psykologutredningar och användning av det icke normerade testet SIT. Av de fem länen är det länslogopedin i som har störst andel oklara bedömningar i sina enkätsvar, . Antalet oklara bedömningar ligger till och med lite högre än antalet elever som har bedömts ha grav språkstörning, . Logopederna som har fyllt i enkäten har i många av de oklara fallen menat att eleverna behöver psykologutredningar på grund av misstänkt intellektuell funktionsnedsättning eller neuro- psykiatrisk huvuddiagnos. Anledningen till att bedömningarna förblir oklara är vårdprocessprogram. Det tillåter inte länslogopedin att remittera till vidare utredningar. Om eleverna ändå får psykologutredning finns det ingen automatik i att de återkommer till logopedin för uppföljande språkliga bedömningar. Andelen elever med bedömningen grav språkstörning i Region ligger på , vilket är betydligt mer än andelen i undersökningen totalt, . Logoped- mottagningarna i regionen gör tolkningen att de har en vidare syn på diagnosen generell språkstörning än logopeder i en del andra landsting. Oavsett om en elev kommer att utredas vidare ställer logopederna diagnosen generell språkstörning. Diagnosen revideras om efterföljande psykologutredning visar att det blir någon annan huvuddiagnos. Många andra logopedmottagningar gör tvärt om och ställer diagnosen ospecificerad språkstörning i väntan på psykologutredningar. På en av logopedmottagningarna i Region har många logopeder en bakgrund som skol- logopeder. De har valt att använda utredningens definition för grav språkstörning utan att begränsa sig till de delar som rör standardiserade tester. Det innebär att en del elever som inte ligger 2 standardavvikelser under medelvärdet på de standardiserade testerna ändå har bedömts ha grav språkstörning eftersom deras skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad. Mottagningen sticker på det här sättet ut ur undersökningen. Mottagningens resultat på elever med grav språkstörning och med oklar bedömning är alltså redan viktat mot de aspekter som rör elevernas funktionsnivå i skolan – något som Målgruppen elever med grav språkstörning utredningen annars väger in i efterhand genom jämförelser med en nationell skolenkät, se avsnitt 11.7 Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i skolan. Utredningens undersökning av andelen elever med grav språk- störning i fem landsting ger ett begränsat svar på frågan om andel elever med grav språkstörning enligt utredningens definition. Begränsningen ligger i att svaret endast utgår från ett medicinskt perspektiv, med information från språktester och utvecklings- bedömningar. Andelen elever med grav språkstörning ligger enligt undersökningen inom intervallet 0,17–0,. Den större risken för undertäckning än övertäckning och logopedmottag- ningarnas beskrivning av den egna logopedkulturen och verk- samheten får utredningen att göra bedömningen att det ”sanna värdet” ligger i den övre halvan av intervallet. På grund av att undersökningen är gjord som ett icke-slump- mässigt urval och det är stora skillnader i resultatet från de fem undersökta landstingen kan det vara farligt att rakt av generalisera till elever i . Det skulle vara svårt att generalisera från fem landsting till elever i alla 21 landsting även med ett slumpmässigt urval. Utredningen anser dock att underlaget på 96 505 elever av de i riket totalt 336 757 eleverna i årskurs 1–3 utgör ett stort stickprov.21 Utifrån undersökningens resultat kan utredningen uttala sig om storleken på gruppen elever med grav språkstörning, om än inte i vetenskapliga sammanhang. Resultatet är framför allt ett användbart underlag i planeringen av elev- gruppens utbildning. Intressant att notera är den sammanvägning av elevernas testresultat och deras funktionsnivå i skolan som logopederna på en logopedmottagning i Region har gjort med utgångspunkt i utredningens definition. Resultatet för mottag- ningen ligger på elever med grav språkstörning och med oklar bedömning. (Resultatet i undersökningen 21 siffror på barn i årskurs 1–3 i riket totalt: grundskola, grundsärskola och specialskola. Målgruppen elever med grav språkstörning som helhet förändras inte om mottagningens enkätsvar skulle plockas bort eftersom de ligger på samma nivå som andelen elever med grav språkstörning och oklar bedömning i Region totalt.) För att utredningen ska kunna uttala sig om andelen elever med grav språkstörning i ur fler perspektiv än vad normerade tester och utvecklingsbedömning kan visa behöver resultatet från denna undersökning jämföras med resultaten från utredningens skolenkät, se avsnitt 11.7 Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i skolan. Utredningen har gjort denna jämförelse och uppskattar andelen elever med grav språkstörning till , se avsnitt 11.5 Storleken på gruppen elever med grav språkstörning. 11.7Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i skolan Utredningen gav utrednings- och under- sökningsföretaget i uppdrag att genomföra en total- undersökning av skolor som anordnar grundskole- och gymnasie- utbildning. Undersökningen hade flera syften. Syftet med den del som redovisas här var att uppskatta andelen elever med grav språkstörning i . Undersökningen utgick från utredningens definition av grav språkstörning, se avsnitt 11.2. Eleverna med grav språkstörning är enligt definitionen en delmängd av gruppen elever med diagnosen generell språkstörning, F80.2B. I enkäten ställdes en fråga om antalet elever på skolan med generell språkstörning för att kunna fånga in den elevgrupp som var intressant att gå vidare med för bedömning utifrån definitionen av grav språkstörning. Ambitionen var att totalundersöka svensk skola med avseende på förekomst av grav språkstörning hos elever med generell språkstörning. Utredningen är medveten om att elevhälsan knappast kan ha uppdaterad information om vilka elever som i skolåldern verkligen bedöms ha generell språkstörning eftersom logopedmottag- Målgruppen elever med grav språkstörning ningarna sällan följer upp och plockar bort inaktuella diagnoser hos elever med språkdiagnoser från förskoleåldern. Detta borde dock inte påverka skolornas bedömning av vilka som har grav språkstörning. Undersökningen bestod av en kvantitativ studie. Målgruppen var rektorer på svenska skolor som anordnar undervisning för elever från och gymnasieskolan. Urvalet till total- undersökningen drogs av adressleverantören och bestod av personliga e-postadresser till rektorer på 6 767 skolenheter. Även grundsärskolor och gymnasiesärskolor inkluderades i urvalet eftersom vissa delar av undersökningen berörde målgruppen elever med intellektuell funktionsnedsättning. Specialskolorna och deras 502 elever ingick inte i urvalet. Avsikten med undersökningen var att få data på nationell nivå. Dessutom särredovisades data för landstingen i , , , och för att möjliggöra en jämförelse med svaren på utredningens enkät riktad till logopedmottagningar i dessa län, se avsnitt 11.6 Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i fem landsting. Undersökningen genomfördes via e-post. Markör distribuerade informationsbrev, länk till enkäten, definition av grav språk- störning och korta kommentar till definitionen. Till de skolor som inte besvarat enkäten skickades upp till fyra påminnelser. Enkäten uppdaterades formmässigt, utan påverkan på enskilda frågor, under undersökningens gång. Detta för att underlätta för skolorna att besvara enkäten. De tre formulär i webbenkäten som syftade till att uppskatta storleken på gruppen elever med grav språkstörning var följande: 1.Vilka utbildningar finns på din skola? 2.Hur många elever i skolan har diagnosen generell språk- störning? (Generell språkstörning är en diagnos som sätts av logoped, ofta innan skolstart. Den innebär att eleven har problem att förstå och göra sig förstådd med språk.) Målgruppen elever med grav språkstörning 3.Av eleverna med diagnosen generell språkstörning, hur många bedömer du har en grav språkstörning enligt bifogad definition? Svaren på var och en av de tre frågorna gavs med antal elever i vardera av följande alternativ: •Grundskola årskurs 1–3 •Grundskola årskurs 4–6 •Grundskola årskurs 7–9 Totalt ingick 6 767 skolenheter i det ursprungliga urvalet. I flera fall har samma rektor varit representant för flera skolenheter. har dessa rektorer fyllt i enkäten en gång och då svarat för alla sina enheter. Detta kom till utredningens kännedom när rektorerna hörde av sig om att de fått påminnelser fastän de besvarat enkäten. I urvalet ingick också skolor som hade upphört efter tiden för urvalsdragningen. Det innebär att det fanns en viss övertäckning. Cirka 50 skolor meddelade själva att de hade upphört. Ytterligare cirka 150 e-postadresser fungerade inte vid utskicket. Det innebär att övertäckningen kan uppskattas till cirka 200 skolor. Totalt besvarades undersökningen av 3 800 rektorer, vilket ger en svarsfrekvens på . Eftersom rektorer som skulle svara för flera skolenheter ofta använde en enkät för alla enheter är svarsfrekvensen högre. Sannolikt är de skolor som inte har elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning under- representerade bland de svarande skolorna. Denna bedömning görs utifrån att dessa skolor i många fall hört av sig och ifrågasatt sin medverkan. Detta har betydelse för uppskattningen av storleken på gruppen elever med grav språkstörning. Målgruppen elever med grav språkstörning 677 389 elever inom grundskoleutbildningen är representerade i undersökningen. statistik uppger att det /15 gick 949 460 elever i och 9 709 elever i grundsärskolan. Tillsammans med uppgifter från SPSM om de 502 eleverna i specialskolan har utredningen information om 677 891 elever inom grundskoleutbildningen. Det motsvarar av de totalt 959 671 eleverna inom den obligatoriska skolan. Det finns risk för både undertäckning och övertäckning beroende på att två rektorer är involverade när en elev är placerad i en kommungemensam särskild undervisningsgrupp. I de kommuner som besökte i sin studie av särskilda under- visningsgrupper i grundskolan22 innebar placering i en kommun- gemensam grupp att rektor på mottagande skola tog över ansvaret för eleven, antingen tillfälligt eller permanent. Här kan det finnas risk att både rektorn för hemskolan och rektorn för skolan där den kommungemensamma gruppen är belägen räknar in eleven när enkäten fylls i. Eller tvärt om, att ingen av dem räknar in eleven. Undertäckning kan också bero på att elever med grav språk- störning inte har fått diagnosen generell språkstörning, till exempel på grund av hur logopeder i olika delar av landet använder diagnoserna generell och ospecificerad språkstörning. Skolor har hört av sig till utredningen och berättat att de bedömer att elever med ospecificerad språkstörning har grav språkstörning. Det har ofta rört sig om elever som har ett eller flera andra modersmål än svenska, vilket kan medföra att de är svårare att diagnosticera. Skolornas bedömningar av vilka elever som passar in på utred- ningens definition av grav språkstörning har gjorts av till exempel rektor och elevhälsa efter bästa förmåga. Enligt resonemanget ovan är det sannolikt att skolor utan elever med generell eller grav språkstörning är underrepresenterade bland skolorna som har svarat. En hög representation för elever i årskurs 4–6 i enkäten tillsammans med en relativt sett låg andel med grav språkstörning talar också för det. 22 (2014). Målgruppen elever med grav språkstörning För att ringa in hur många elever med grav språkstörning som går i respektive gymnasieskolan är det rimligt att ange någon typ av spann. Nedre gränsen kan till exempel sättas utifrån antagandet att alla skolor som alls har elever med grav språk- störning har besvarat enkäten. Skolornas totala antal elever med grav språkstörning delas då med antalet elever totalt i riket. Övre gränsen kan sättas utifrån antagandet att de skolor som har svarat är representativa även för de skolor som inte har svarat. Antalet elever med grav språkstörning delas då med antalet elever i skolorna som ingår i undersökningen. Räknat på grundskole- utbildningen, som fångar upp alla barn i åldrarna, skulle storleken på gruppen elever med grav språkstörning vara 0,8–1,utifrån skolornas egen bedömning, se tabell 11.2. Tabell 11.2 Elever med grav språkstörning /15, enligt grundskolornas uppskattning Grundskola årskurs 1–3 0,9–1, Grundskola årskurs 4–6 0,7–0, Grundskola årskurs 7–9 0,7–1, Specialskolan årskurs 1–10 0,8–1, Av nästan 960 000 elever i grundskoleutbildningen har skolorna rapporterat in att det finns 7 525 elever med grav språk- störning. Eftersom gymnasieskolan är en frivillig skolform fångar utredningens skolenkät inte in de ungdomar som inte går i gymnasieskolan. Rektorerna i gymnasiet har rapporterat in sammanlagt 3 228 elever med grav språkstörning, se tabell 11.3. Det visar sig att individuella programmet har störst andel elever med grav språkstörning. Skolornas bedömning av eleverna på 23 Enligt definitionen av grav språkstörning är den inte aktuell för grundsärskolans målgrupp. I enkäten rapporterade skolorna ändå att det fanns 615 elever med gravspråkstörning i grundsärskolan. En förklaring är att några rektorer kan ha missuppfattat definitionen. Målgruppen elever med grav språkstörning yrkesprogram visar på en betydligt lägre andel med grav språkstörning än på både introduktionsprogram och högskoleförberedande program. Tabell 11.3 Elever med grav språkstörning /15, enligt gymnasieskolornas uppskattning 0,5–0, 1,2–1, 1,4–3, 1,0–1, När man slår samman enkätsvaren från obligatoriska skolan och gymnasieskolan får man resultatet att det finns drygt 10 000 elever med grav språkstörning i den svenska skolan. Eftersom utredningens definition av grav språkstörning är ny för skolorna, och kunskapen om diagnosen generell språkstörning också kan antas vara ganska begränsad, finns det anledning att använda undersökningens resultat med försiktighet. Mätfel kan ha uppstått, till exempel på grund av att rektorer och elevhälsa som har fyllt i webbenkäten kan ha missförstått frågorna i enkäten, journalanteckningarna eller utredningens definition. Det finns också en risk för fel i den och maskinella bearbetningen av datamaterialet. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. I den här undersökningen bedöms registrerings- felet vara litet eftersom svaren matades in av rektorerna själva. Vid närmare granskning av svaren från fem län, samma som i utredningens landstingsenkät, visade det sig finnas stora skillnader mellan länen. Det skulle kunna vara så att skolornas bedömning av vilka elever som har grav språkstörning påverkas av skolornas 24 Enligt statistik över elever på program /15. Målgruppen elever med grav språkstörning I länen och ligger skolornas andel elever med grav språkstörning lågt, . I och har skolorna bedömt att de till och med har fler elever med grav språkstörning än antalet som har diagnosen generell språkstörning, vilket kan tyda på en missuppfattning av definitionen. Av den anledningen har utredningen inte haft någon användning av antalet elever med grav språkstörning nedbrutet på länsnivå. Vid en jämförelse mellan enkätsvar från skolorna och logopedmottagningarna i de fem länen visar det sig inte heller finnas någon tydlig koppling mellan logopedernas och skolornas bedömningar. I sammanfaller bedömningarna på en låg nivå kring , men i ligger logopederna lågt och skolorna högt, se tabell 11.4. I ligger båda bedömningarna i nedre delen av skalan och i ligger båda bedömningarna högst av medverkande län. Tabell 11.4 Jämförelse mellan logopedmottagningarnas och skolornas bedömning av elever med grav språkstörning i fem län Elever födda –2007, motsvarande årskurs 1–3 Andel med grav språkst. logopedmottagningarna (%) skolorna (%) 0,52–0,76 3,0–4,5 0,17–0,32 2,6–4,0 0,25–0,37 0,26–0,38 0,12–0,25 0,46–0,56 0,34–0,65 1,5–2,3 0,29–0,48 1,2–1,5 Utredningens undersökning av andelen elever med grav språk- störning i skolan ger ett begränsat svar på frågan om andel elever med grav språkstörning enligt utredningens definition. Begräns- ningen ligger i att svaret endast utgår från ett pedagogiskt perspektiv, med information från rektorer och elevhälsa. Andelen elever med grav språkstörning ligger enligt undersökningen inom intervallet 0,8–1,. För att utredningen ska kunna uttala sig om andelen elever med grav språkstörning i ur fler perspektiv än det pedagogiska behöver resultatet från denna Målgruppen elever med grav språkstörning undersökning jämföras med resultaten i avsnitt 11.6 Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i fem landsting. Utredningen har gjort denna jämförelse och uppskattar andelen elever med grav språkstörning till , se avsnitt 11.5 Storleken på gruppen elever med grav språkstörning. 12Skolgång för elever med grav språkstörning Av de uppskattningsvis 7 000 elever i som har grav språkstörning får en bråkdel sin utbildning i specialskolan. På gymnasienivå går knappt ett hundratal på Riksgymnasiet för döva och hörselskadade i . Resten av eleverna går i och i den vanliga gymnasieskolan. De får oftast sin undervisning i reguljär klass, men även i viss utsträckning i kommunikationsspår eller kommunikationsklasser. Kommunikationsspår innebär att ett par eller fler elever med grav språkstörning går i en klass där övriga elever har typisk språkutveckling. Kommunikationsklasser består däremot uteslutande av elever med grav språkstörning. I kapitlet beskrivs kortfattat skolgången för elever i alla undervisningstyper, från reguljär klass via kommunikationsspår och kommunikations- klasser till och riksgymnasiet i . Kapitlet inleds med ett avsnitt om vad skollagen säger om elever med grav språkstörning och avslutas med en översikt över elevgruppens måluppfyllelse. 12.1Särskild reglering för elever med grav språkstörning Elever med grav språkstörning kan i likhet med elever utan funktions- nedsättning fullgöra skolplikten i en grundskola med eller enskild huvudman. I så fall gäller bestämmelserna om i skollagen och skolförordningen. Det finns även en särskild reglering i 7 kap. 6 § skollagen som medger att eleverna tas emot i den statliga specialskolan om de på grund av sin funktionsnedsättning inte kan gå i eller grundsärskolan. Till skillnad från den vanliga Skolgång för elever med grav språkstörning är specialskolan tioårig och har därmed en förlängd undervisningstid jämfört med . Mottagandet i specialskolan prövas inte av elevernas hem- kommuner eller de fristående skolorna utan av en särskild nämnd, i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. Vidare är det Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, som är huvudman för specialskolan och beslutar om vid vilken av skolenheterna som eleverna ska tas emot. Även ersätt- ningsfrågan är reglerad genom föreskrifter från regeringen. Elever med grav språkstörning som är mottagna i specialskolan får undervisning i samma ämnen som elever i . Skillnaderna är att kursplanerna sträcker sig och betyg sätts första gången i årskurs 7 och inte i årskurs 6 som i grund- skolan. För elever med dövhet eller hörselnedsättning skiljer sig däremot vissa ämnen från . Även i gymnasieskolan finns särskilda regler för elever med språkstörning. Terminologin skiljer sig mot den som används inom så tillvida att begreppet grav språkstörning används i medan det i 10 kap. 1 § gymnasieförordningen anges att elever med språkstörning och behov av insatser av samma slag som döva får tas emot vid riksgymnasiet i . Även för denna verksamhet är ersättningsfrågan reglerad, dels genom ett avtal mellan staten och kommun1, dels genom föreskrift från regeringen2. 12.2Utredningens inventering av målgruppens skolgång genomförde utredningen en kvantitativ skolenkät där ett av syftena var att ge utredningen en uppfattning om hur skolgången ser ut för elever med grav språkstörning. Undersökningen genomfördes i form av en webbenkät riktad till bland annat rektorer på alla grundskolor och gymnasieskolor. Specialskolorna ingick inte i enkäten. Under- sökningens svarsfrekvens var . Sannolikt är de skolor 1Regeringsbeslut U2001/277/G. Skolgång för elever med grav språkstörning som inte har elever med språkstörning underrepresenterade bland de svarande skolorna. Denna bedömning görs utifrån att dessa skolor i många fall hört av sig och ifrågasatt sin medverkan. Antalet elever inom som är representerade i undersökningen ligger på 670 434. statistik uppger att det /15 gick 949 460 elever i . Enkätsvaren rör alltså skolgången för av eleverna i . Av eleverna i gymnasieskolan täcker enkätsvaren 239 957 elever. Dessa utgör av hela elevgruppen. Det förekommer partiella bortfall i en del av frågorna i under- sökningen. Detta beror på att skolorna tilläts lämna vissa frågor obesvarade om de inte fann dem relevanta att besvara. I skolenkäten är det 1 768 grundskolor och 371 gymnasieskolor som anger att de har elever med generell eller grav språkstörning. Diagnosen generell språkstörning kan elevhälsan hitta i elevernas journaler. Det bör dock noteras att en del av eleverna kan ha fått diagnosen i förskoleåldern och egentligen inte har den längre. Till sin hjälp för att svara på frågan om grav språkstörning hade skolorna tillgång till utredningens förslag till definition och korta kommentarer till den. Sammanlagt bedömer skolorna att de har 7 417 elever med grav språkstörning i och 3 228 i gymnasieskolan. Av tabell 12.1 och 12.2 framgår hur eleverna som finns representerade i enkätsvaren fördelar sig över årskurser och gymnasieskolans program. Tabell 12.1 Antal elever med grav språkstörning i Jfr elever i riket Grundskola årskurs 1–3 Grundskola årskurs 4–6 Grundskola årskurs 7–9 Skolgång för elever med grav språkstörning SOU 2016:46 Tabell 12.2 Antal elever med grav språkstörning i gymnasieskolan Jfr elever i riket I enkäten svarar skolorna bland annat på följande frågor med färdiga svarsalternativ: •Hur är undervisningen av eleven/eleverna med språkstörning organiserad? •Har ni haft kommunikations- eller språkklass på skolan? •Har eleven/eleverna med generell språkstörning som går på skolan nu nått kraven för godtagbara kunskaper eller de kunskapskrav som minst ska uppnås? •Har eleven/eleverna med grav språkstörning som går på skolan nu nått kraven för godtagbara kunskaper eller de kunskapskrav som minst ska uppnås? •Har skolan genom huvudmannens försorg tillgång till logoped? •Har skolan genom huvudmannens försorg tillgång till tal- pedagog? •Har eleven/eleverna tillgång till specialpedagog eller special- lärare med inriktning mot tal och språk? •Hur mycket kompetensutveckling har de flesta av berörda klass- eller ämneslärare fått kring språkstörning? •Att fyllas i av rektorer på högstadiet: Enligt din erfarenhet av tidigare elever med grav språkstörning, hur många elever uppnår gymnasiebehörighet? 3 Enligt statistik för elever på program /15. Skolgång för elever med grav språkstörning •Att fyllas i av rektorer på gymnasieskolor med yrkesprogram: Enligt din erfarenhet av tidigare elever med grav språkstörning, hur många elever klarar sin gymnasieexamen (eller motsvarande) på yrkesprogram? •Att fyllas i av rektorer på gymnasieskolor med högskole- förberedande program: Enligt din erfarenhet av tidigare elever med grav språkstörning, hur många klarar sin gymnasieexamen (eller motsvarande) på högskoleförberedande program? Skolornas svar på frågorna som rör elevernas måluppfyllelse redovisas i avsnitt 12.6 Eleverna lyckas inte i skolan. Resultatredovisningen nedan bygger på enkätsvaren kring undervisningens organisation, tillgången till specifik kompetens i elevhälsan och lärarnas kompetensutveckling. 12.2.1De flesta går i reguljär klass Av de skolor som anger att de har elever med generell eller grav språkstörning är det som svarar att de organiserar undervisningen så att eleverna går i reguljär klass.