sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — I EU förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säker- hetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna under punkt 2 i bilaga anges: Passet eller resehandlingen skall innehålla en maskinläsbar sida med personuppgifter, vilken skall överensstämma med del 1 (maskinläsbara pass) i dokument 9303 och utfärdas i enlighet med de specifi- kationer för maskinläsbara pass som anges i det dokumentet. Möjligheten att ta bort könsmarkör ur passet har undersökt möjligheten att ta bort kön som en obligatorisk uppgift i alla resedokument och eventuella fördelar och nackdelar med könsneutrala resedokument. Det redo- visades till i rapporten the holder’s gender on documents: Is it still appropriate in the age of e-travel documents . I rapporten framförs bland annat argumentet att om upp- giften om kön skulle tas bort i passet skulle det vara till fördel sär- skilt för transpersoner eftersom de skulle slippa hamna i situationer där de behöver förklara varför dokumenterat kön i passet inte tycks stämma överens med fysiska attribut. De personer som har X i passet skulle även kunna slippa problem i gränskontroller för de länder som inte erkänner ett tredje alternativ och därmed kan neka personen inträde i landet. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Vidare argumenterar rapporten för den tekniska utvecklingen för resedokument. Biometriska kännetecken som fingeravtryck och scanning av iris kommer förmodligen att göra iden- tifikation utifrån parametern kön föråldrad . Enligt rap- porten är det dock kvar tills de tekniska kraven uppnår tillräckligt hög standard för att kunna stryka nuvarande identifi- kationskrav som till exempel kön. Nya Zeelands passmyndighets rekommendation blev slutligen att de tekniska lösningar som är anpassade för de maskinläsbara pass som finns , inte kan hantera en lösning med bio- metriska kännetecken på ett säkert sätt. Uppgiften om kön behö- ver därmed finnas kvar i passet till dess att det på ett säkert sätt går att fastställa identitet med endast biometriska kännetecken som till exempel fingeravtryck. Myndigheten avslutar sin rapport med att rekommendera att återupptar utredningen om att ta bort uppgiften om kön i resehandlingar så fort framtida tekniska lös- ningar gör det möjligt att endast utgå från biometriska kännetecken utan att kostnaderna blir allt för höga. För det fallet frågan tas upp igen bör rekommendationen att ta bort uppgiften om kön i pass dessutom bli rekommenderad standard för alla gränskontroller för att undvika inkonsekvent hantering. Bestämmelser om pass i Uppgifter om kön i svenska pass är inte specificerade varken i pass- lagen (1978:302) eller i passförordningen (1979:664). Enligt 1 § passlagen (1978:302) gäller lagen i fråga om pass för svensk medborgare om inte annat anges. Pass utfärdas enligt 2 § passlagen av passmyndighet. är passmyndighet i . I föreskrifter och allmänna råd om polismyndigheternas hantering av pass och nationellt identitetskort (RPSFS 2009:14, FAP 530-1) anges endast att kön ska anges med K/F för kvinna och M/M för man i provisoriska pass som skrivs ut manuellt 8 kap. 5 §. Enligt 5 § passlagen får en svensk medborgare inte resa ut ur utan att ha ett giltigt pass. Detsamma gäller för svenska med- borgare vid inresa från ett annat land. Enligt 5 a § första stycket är det Polisen som har till uppgift att övervaka att bestämmelserna följs. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Undantag för detta kan gälla för resa till eller från något av de länder som ingår i det så kallade Schengenområdet. har sin grund i genomförandet av en av EU:s fyra friheter – fri rörlighet för personer. De länder som deltar i har tagit bort personkontrollen för resande vid samtliga gränser länderna emellan. Biometrisk information i svenska pass Som nämnts innehåller passet biometrisk information med syfte att göra identifieringen av passets innehavare mer säker. Med biometri avses i detta sammanhang de tekniker som läser av en persons unika drag och översätter dem till en datakod i syfte att använda koden vid maskinell och automatisk identifiering. Detta är baserat på standard om maskinläsbara pass som nämnts innan. Även inom EU finns gemensamma bestämmelser om resehandlingar2. Vanliga svenska pass innehåller biometriskinformation i form av ansiktsbild och fingeravtryck. Enligt 6 § passlagen är en svensk med- borgare som ansöker om ett pass skyldig att i samband med pass- ansökan låta passmyndigheten ta fingeravtryck och en bild i digitalt format av sökandens ansikte. Länder som har infört möjligheten att ha X i pass Ett antal länder erbjuder möjligheten att ha X som könsmar- kör i pass, dessa redovisas i bilaga 4. I vissa länder, till exempel , är det helt fritt för myndiga medborgare att ansöka om X i pass. I andra länder, som till exempel måste den som an- söker om X som könsmarkör i pass uppvisa intyg från läkare som säger att den ansökande är intersex eller har genomgått eller kommer att genomgå könsbekräftande behandling. 2 De förordningar som har antagits på området är Rådets förordning nr 2252/2004 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna och och rådets förordning (EG) nr 444/2009 av om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Utredningen har fått information om att några personer som ändrat juridiskt kön är oroliga för att de ska förlora sina intjänade pensions- rätter efter att de erhållit nytt personnummer. Utredningen har dock bara fått kännedom om en person som faktiskt har fått problem. Denne har uppgett för utredningen att den intjänade pensionen uppgavs till i det senaste orangea kuvertet. Vid samtal med pensionsmyndigheten fick personen besked om att pengarna fanns kvar men att den var låst mellan två personnummer. Det har inte presenterats någon lösning för personen då personen som uppgav detta ännu inte orkat återkomma till myndigheten. känner inte till detta uppger de för utred- ningen. Myndigheten uppger att pensionssystemet är könsneutralt vilket gör att när en person ändrar personnummer flyttas redan in- tjänade pensionsrätter över till det nya personnumret. Vid beviljan- det av pension används könsneutrala delningstal och övriga faktorer så personnumret är bara ett sätt att hålla ordning på en individs intjänade rätt och sedan utbetalning av beviljad pension. Enligt myn- digheten ska det därför inte vara möjligt att ovan nämnda exempel ska kunna ske. Enligt föranleder ändrad könstillhörighet inga praktiska konsekvenser förutom för de som är berättigade till änkepension. Om en person som tilldelades kvinnligt kön vid födseln beviljats änkepension och sedan ändrar juridiskt kön försvinner rätten till änkepension. Enligt uppgifter från har myndigheten inte ännu haft något sådant ärende i praktiken, och eftersom änkepension beviljas till färre och färre, och endast till äldre personer, bedömer de problemet som minimalt. I kapitel 8 i betänkandet behandlar utredningen bemötandet inom den allmänna hälso- och sjukvården. Där konstateras att det är relativt vanligt att transpersoner upplever ett bristfälligt bemötande inom vården samt att det föreligger brist på kunskap hos vårdpersonal. Utredningen har utöver problem med bemötande noterat flera andra utmaningar för svensk hälso- och sjukvård i samband med personer som ändrat juridiskt kön. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Personnumret används för att koppla individer till journaler och jour- nalsystem men användandet av personnumret i sjukvården skapar även föreställningar om en koppling till en fysisk kropp och för- väntningar om hur kroppen bör stämma överens med den könstill- hörighet som framgår av personnumret. Ett exempel på detta är att det via vårdguiden går det att beställa hem klamydiatest. Vilken typ av test som skickas till beställaren utgår från beställarens person- nummer. På 1177 så finns det en funktion att man kan beställa hem klamydiatest, men pga. mitt personnummer får jag hem ett test för cismän, vilket alltså inte funkar för mig. De hade inte heller någon form av kommen- tarsruta, så jag har inget annat alternativ än att gå och köpa eller prova mig hos läkare/barnmorska. Man kan ju tycka att den statliga sjuk- vårdens tjänster ska vara designad för att vara tillgänglig för alla. Jag har framfört detta till 1177, men ingenting har ändrats (berättelse 95). Jag har haft problem med läkare och annan sjukvårds- personal som inte kan hitta mina journaler efter att jag bytte person- nummer. Detta trots att jag har en markering med en hänvisning till mitt gamla personnummer. Jag behöver därför uppge mitt gamla personnum- mer för att läkare ska kunna leta upp relevant information. Med det följer ofta frågor varför jag har bytt personnummer. Om jag förekommer frågan och säger att jag har genomgått könsbekräftande behandling kan jag behöva förklara det med att jag är transsexuell. har jag då fått frågan om det betyder att jag har varit kvinna. fick jag också frågan om jag har genomgått alla ”relevanta operationer” (). För mig tyder sjukvårdens bristande kunskaper i att läsa och hantera sitt egna journalsystem också på okunskaper om transpersoner. Det gör mig oerhört trött och ledsen varje gång (berättelse 22). utgör ett verktyg för den som ansvarar för patien- tens vård. För patientsäkerheten kan det vara helt avgörande att patientens olika hälsotillstånd och eventuella eller planerade behand- lingar dokumenteras. En patientjournal kan inte omfatta mer än en patient (3 kap. 1 § PDL) och personnumret i en journal får inte och kan inte ändras, enligt föreskrifter och allmänna råd för journalföring (HSLF FS 2016:40). Enligt vad utredningen erfar kan vissa journalsystem hantera en i hopslagning av två journaler med Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön två olika personnummer, men som gäller samma patient, medan andra inte kan det, sannolikt med anledning av att journaler inte ska omfatta mer än en patient. Ett exempel är inom vården. Av någon anledning vet inte de olika en- heterna inom vården att jag bytt siffror. På lokala hälsocentralen har de ändrat. Min läkare på har ändrat. När jag så ringer till Medicin, för att förnya recepten på östrogen och antiandrogen, hittar de inte mig, eftersom mitt gamla personnummer är noterat där. Likaså på den eko- nomiska avdelningen, som skickade faktura på läkarbesök trots att jag har frikort. Jag har fått meddela varje enhet för sig, för att det ska funka. Så har det varit hos försäkringsbolaget också. Olika kontor hanterar olika sorters försäkringar (berättelse 12). Vidare uppges i patientdatalagen att en journal måste innehålla uppgifter om en persons identitet. Det är viktigt att det finns ruti- ner för att kontrollera patienternas identitet så att rätt patient får rätt vård. Enligt patientdatalagen (2008:355) ska journalhandling bevaras efter det att den sista uppgiften fördes in i hand- lingen (3 kap. 17 §). kan efter prövning besluta om att gallra i patientjournaler. Inspektionen för vård och omsorg får besluta om att en patient- journal helt eller delvis ska förstöras (8 kap. 4 § PDL). Detta kan ske efter en ansökan från patienten eller någon annan person som omnämns i journalen. Förutsättningarna för detta är att godtagbara skäl anförs för ansökan och att patientjournalen eller den del av den som ansökan avser, uppenbarligen inte behövs för patientens vård. Det krävs också att det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att bevara journalen. Det är alltså inte alltid möjligt att få sin gamla journal förstörd även om det är ett önskemål från patienten. I erbjuds screening till personer inom en del av befolk- ningen i syfte att tidigt identifiera sjukdom och upptäcka hälsotill- stånd som kan få allvarliga eller omfattande konsekvenser för den enskilda individen. rekommenderar att följande screeningar bör erbjudas nationellt: Mammografi, bukaortaaneurysm, livmoderhalscancer, prostatacancer, tjock- och ändtarmscancer. Landstingen skickar ut kallelser till de som identifieras inom mål- Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön gruppen för respektive screening inom ramen för ett visst tids- intervall. Utredningen har fått uppgifter från många personer med ändrad juridisk könstillhörighet som får kallelse till fel typ av screening på grund av att screeningen skickas ut automatiskt på personnumret. Personer med ändrad juridisk könstillhörighet kan behöva ta del av de nationella screeningprogram som erbjuds enligt Socialstyrel- sens rekommendationer. Kallelse till screening går ut till det per- sonnummer och adress som syns i folkbokföringen. Det innebär att de som ändrat könstillhörighet och erhållit nytt personnummer då får kallelse till screening för sitt nya personnummer när de för den här särskilda kallelsen borde få för sitt gamla. De med skyddade uppgifter får inga kallelser. En del uppger att de försökt hålla reda på tiderna för screening själva men frågan uppstår hur många som vet att de ska bli kallade för screening, vilken typ av screening det rör sig om samt när detta ska ske enligt rekommendationer. Dessutom uppstår ibland andra komplikationer. Några månader efter gjorde jag cellprov där. En barnmorska fick göra cellprovet, och det fungerade fint. Barnmorskan skrev på dokumentet till screeningenheten att jag var en transman. Dock uppstod problem med provet, eftersom svaret aldrig kom i posten. Min fru ringde till screening- tjänsten och de informerade om att jag inte fanns i systemet, och att man- liga personnummer inte kan läsas av systemet. De tog inget ansvar hos screeningenheten, och de bad min fru om att ringa till de som gjort provet (SöS). De hade hellre inte provet där, och visste inte vad som hänt med det. fick vi information om at de hade hittat provet. Men det var barnmorskan som själv hittade det efter en längre process (berättelse 59). 11.5Administrativ hantering för vissa övriga aktörer En sak som är riktigt dåligt , är enorma problem med datoriserade system hos bank, försäkringsbolag, företag och organisationer. Jag har många problem med sådant, pga. byte av personnummer. Som tur är, är det ju något som löser sig med tiden, men vardagslivet under några måna- der blir ju ansträngt (berättelse 12). Merparten av de administrativa problemen som kommit utredning- en tillkänna sker i kontakten med privata aktörer. När en kund ingår ett avtal med ett företag innebär det oftast att kunden måste styrka sin identitet i någon form. Det står företaget fritt att upprätta egna Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön rutiner kring vad som kan godkännas som identifikation. I de flesta fall är personnumret det vanligaste, enklaste och mest säkra alter- nativet att säkerställa en persons identitet. Privata aktörer har inte samma möjlighet att hämta uppgifter via folkbokföringsregistret som myndigheter har och de som har det har oftast begränsad tillgång till uppgifter. En stor del av folkbok- föringens syfte är snabb identifikation för myndigheter men också att hjälpa myndigheter att fatta beslut. Många större företag hämtar uppgifter från folkbokföringen regelbundet, men eftersom det inte finns uppgifter om vilka företag som gör det behöver personer med ändrad könstillhörighet själva ta reda på detta. väljer ibland att inte hämta uppgifter från folkbokföringen, även om möjligheten finns även för dem. Sannolikt är det en kostnadsfråga när företag väljer att avstå. Enskilda uppfattar att det är svårt att hitta information om hur de ska gå tillväga och vilka villkor som gäller när de vill ändra per- sonnummer hos olika företag och i avtal. Administrativa problem uppstår ofta för att privata aktörer inte alltid har tillgång till infor- mation som styrker ändringen av personnummer eller att de saknar rutiner för att genomföra en ändring. I vissa fall handlar svårigheterna om en ovilja hos företag att gå sin kund tillmötes. En person har berättat för utredningen att den blivit ombedd att byta bank i stället för att försöka ändra personuppgifter i sitt nuvarande bankkonto. Det förkommer alltså att anställda i privata företag hellre väljer att förlora en kund än att hitta en lösning på problemet. När det gäller enskilda som bedriver näringsverksamhet genom enskild firma och som ändrat personnummer så måste de, enligt vad utredningen erfarit, betala en avgift för att skriva över bolaget på sig själva, i sitt nya personnummer. När jag bytte personnummer var det mycket strul, t.ex. på banken. Jag var på tre personliga möten där innan det blev rätt. Ganska tröttsamt kan jag säga. efteråt var jag där i ett helt annat ärende och då visade det sig att mitt gamla personnummer låg kvar, med koppling till mitt nya, även om mitt gamla är sekretessbelagt. Va fan?! Så jag fick kom- ma ut igen (och igen och igen) för det uppstod massa frågor kring det där (berättelse 78). Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Utredningen har fått in många berättelser från personer som på olika sätt haft problem med sin bank efter ändring av juridiskt kön. En del uppger att de har mötts av en stor okunskap och att de bollas mellan olika handläggare. Många har också uppgett att en ändring av alla personuppgifter i kundregistret tar väldigt och att det i praktiken innebär att personens tillgångar är frysta . Ett annat problem som nämnts är att personer har fått sälja värdepapper till sig själva i sitt nya personnummer och därmed betala skatt på det. Jag fick mitt nya personnummer . När jag gick till banken så var jag tvungen att öppna ett nytt konto, då det inte gick att byta de fyra sista siffrorna på mitt dåvarande bankkonto. Det stora problemet med det, förutom att jag inte hade tillgång till mina pengar en period, var att jag hade fonder. Jag var tvungen att sälja mina fonder på kontot med mitt gamla personnummer och köpa in dem igen på det nya. Det som blir problematiskt är att jag måste nu betala vinstskatt för det jag sålde, trots att jag inte tog ut någon vinst av det. Detta var en nödvändig- het om jag skulle behålla fonderna. Jag är inte så insatt i banksystem, så om det fanns en bättre idé för att inte det här skulle hända så visste jag inte om det, men jag fick inte heller någon information om det3. Utredningen har fått hjälp av att skicka ut några frågor till föreningens medlemmar. Frågorna utgick från den information som kommit från personliga berättelser till utredning- en. Nedan redovisas vad som framkommit i svaren. På frågan om hur ett nytt personnummer hanteras generellt sva- rar många banker att de gör ändringar i befintlig kundbild i systemet. Vissa gör en ny kundbild för det nya personnumret men sparar kundbilden för det gamla om kunden vill ha information som ligger sparat under det tidigare personnumret. De flesta banker uppger att kontonummer förblir desamma och då behöver man inte ändra i till exempel löneutbetalningar eller andra förbindelser som är kopplade till kontot. En bank uppger att man dock ibland rekommenderar kunden att avsluta och skapa nytt kontonummer då det går något snabbare. Kunden får alltid nytt kort då det inte kan flyttas mellan två per- sonnummer. För autogiro som är kopplat till personnumret maku- leras befintliga autogiro-medgivanden vid ändring av personnummer. 3 Mejl till utredningen, , Komm2017/01063. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Kunden måste själv teckna nya medgivanden med betalningsmot- tagarna vid personnummerändringen. Utredningen frågade också om tidsåtgången hos banken för att vidta relevanta åtgärder efter att en kund ändrat personnummer. Detta eftersom några uppgett att de varit utan bankkonto . Några banker har svarat att när de fått in ett per- sonbevis från kunden där det nya och gamla personnumret framgår så lägger de upp nytt konto och skickar ut nytt kreditkort. Många banker menar att postgången påverkar hur det tar men pro- cessen tar cirka 1–, oftast mindre beroende på bank. En tidsfaktor är också om kontroll av uppgifterna ska göras hos vilket hos vissa banker sker men inte . Det förekommer att en bank endast kan flytta konton i syste- met en gång och däremellan ligger kontot kvar på det gamla personnumret. Något som kan ligga till grund för upplevelsen att tillgångarna är frysta. Ny internetbank kan förberedas på det nya kundnumret och finnas tillgängligt när kontot flyttas. Vidare har en bank påpekat att i deras fall är koddosan till internetbanken kopp- lad till BankID och att kunden, innan ny BankID och dosa är på plats, inte har tillgång till sin internetbank. Ett annat problem som delgetts utredningen är att personer som ändrat juridisk könstillhörighet inte har tillgång till historiken på bankkontot eftersom den har raderats i samband med att de har fått ett nytt bankkonto. Svaren från bankerna visar att det före- kommer två varianter av hantering beroende på bank: •Historiken följer med mellan två personnummer, oftast genom att den läggs in manuellt av handläggare. •Historiken syns inte men finns sparad på det gamla personnum- ret och utifall kunden behöver få tillgång till den så kan den tas fram på begäran. Personer som uppgivit att de fått all historik raderad omfattas möj- ligen av den andra varianten ovan, det vill säga att historiken finns sparad men de ser den inte. Eller så har de valt att i stället för att flytta med kontot mellan personnumren stänga det och öppna ett nytt varvid uppgifterna om det gamla kontot av naturliga skäl inte finns åtkomliga. I sammanhanget nämns att det finns lagkrav på att viss kundinformation ska sparas efter det att kundförhållandet upp- Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön hört enligt lag (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism. För att identifiera sig behöver kunden uppvisa dels en giltig id- handling med uppgifter om tidigare namn och personnummer, dels ett personbevis som visar både tidigare och nytt namn och person- nummer. BankID kan jämföras med en fysisk id-handling vilket inne- bär att BankID måste vara kopplat till ett personnummer. Befintligt BankID blir i praktiken oanvändbart i samma stund som person- numret avslutas i systemet. Ett nytt BankID behöver hämtas med det nya personnumret och kan beställas när SPAR uppdaterats med de nya uppgifterna från . När det gäller krediter går det att flytta mellan personnumren utan att det tas några nya kreditupplysningar eller att kunden ska behöva omförhandla några räntor, bindningstid med mera. Befint- liga skuldebrev/kontrakt och säkerhetshandlingar fortsätter alltså att gälla och kunden behöver därför inte skriva under nya hand- lingar. bygger på en bedömning av kredittagaren och den är könsneutral. Värdepapper, fonder och liknande ska kunna flyttas över till det nya personnumret utan att kunden behöver sälja dessa till sig själv enligt svar från bankerna. Samma gäller för pensions- sparande hos banken. Banken öppnar ett nytt avtal för individuellt pensionssparande (IPS) i det nya personnumret och flyttar över samtliga innehav. Försäljning behöver inte ske och inga avgifter tas ut. De problem som utredningen fått kännedom om i detta avse- ende verkar således, baserat på informationen från , bero på bristande kunskap om ovan nämnda förutsätt- ningar eller på bristande interna rutiner. Kreditupplysningsföretag samlar in uppgifter om enskilda personers ekonomiska och personliga förhållanden samt om företags ekono- miska förhållanden. Identitetsuppgifter som namn, personnummer och adress hämtas från SPAR. När kreditupplysningsföretagen in- hämtar uppgifter gällande ett nytt personnummer från SPAR syns inte kopplingen till det gamla personnumret. Det medför att det blir en helt ny personbild som läggs upp i kreditupplysningsföretagets register. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön