sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — I andra stycket anges att regeringen före november månads ut- gång fastställer de omräknade skattebelopp som ska tas ut för på- följande kalenderår. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.12. I paragrafen anges att bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) ska tillämpas i fråga om förfarandet vid beskattningen. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.10. Av denna paragraf framgår att ett beslut om godkännande som lager- hållare, respektive beslut om återkallelse av sådant godkännande, får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. För prövning i kammar- rätten krävs prövningstillstånd. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.10. Lagen träder i kraft och tillämpas på leverans eller ianspråktagande av skattepliktig produkt efter . Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.11. 10.2Förslaget till lag om skatt på kemiska växtskyddsmedel I paragrafen anges att lagen innehåller bestämmelser om statlig skatt på vissa växtskyddsmedel. Paragrafen innehåller definitioner av vissa begrepp som används i lagen. Definitionen av kemiska växtskyddsmedel motsvarar definitionen av kemiska växtskyddsmedel i 1 kap. 4 § förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel och i 1 kap. 2 § förordningen (2013:63) om bekämpningsmedelsavgifter, lästa tillsammans med definitionen av kemisk produkt i 14 kap. 2 § och artikel 2.1 växtskydds- Begreppet växtskyddsmedel ska ges samma tolkning som i och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växt- skyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG (EU:s växtskyddsmedelsförordning). Hänvisningen till viss lydelse av EU:s växtskyddsmedelsförordning innebär att lagens tillämpningsområde inte ändras om förordningen blir föremål för ändring. Lagen ska i en sådan situation fortsätta att tillämpas enligt den lydelse av förordningen som anges i paragrafen. Begreppen EU-land, tredjeland samt import ska här ha samma innebörd som i andra punktskattelagar. Med yrkesmässig aktivitet avses en aktivitet som utförs av en juri- disk eller en fysisk person, och vad gäller en fysisk person avser varor som inte är avsedda för dennes eller dennes familjs personliga bruk. I första stycket anges att skatt ska betalas för kemiska växtskydds- medel. Definitionen av kemiska växtskyddsmedel återfinns i 2 §. I andra stycket undantas växtskyddsmedel som enbart innehåller sådana verksamma ämnen som finns upptagna i bilaga 1 från det skattepliktiga området. Bilagan innehåller de verksamma ämnen som är klassificerade som verksamma ämnen med låg risk i enlighet med EU:s växtskyddsmedelsförordning. Det är endast växtskyddsmedel som bara innehåller verksamma ämnen som finns upptagna i bilaga 1 som är undantagna från skatteplikt. Ett växtskyddsmedel som inne- håller såväl verksamma ämnen som finns upptagna i bilaga 1 som andra verksamma ämnen omfattas av lagens tillämpningsområde och är således skattepliktigt. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.2 och 6.5.5. I första stycket anges att för skattepliktiga växtskyddsmedel som innehåller ett eller flera sådana verksamma ämnen som finns upp- tagna i bilaga 2 ska skatt betalas med per den hektardos för medlet som finns angiven i bilaga 3 till lagen. I bilaga 2 finns de verksamma ämnen som klassificerats som kan- didatämnen för substitution enligt EU:s växtskyddsmedelsförordning. Samma skattesats gäller oavsett hur många kandidatämnen för sub- stitution ett växtskyddsmedel innehåller. Ett växtskyddsmedel som innehåller såväl kandidatämnen för substitution som andra verksamma ämnen ska beskattas enligt denna skattesats. Skatten betalas per hektardos. De hektardoser som ska användas som grund för skatteuttaget finns upptagna i bilaga 3 till lagen. Hektar- doserna baseras på den högsta tillåtna användningen av växtskydds- medlet. För ett skattepliktigt växtskyddsmedel som har en hektardos i bilagan om växtskyddsmedel per hektar blir skattekost- naden per liter växtskyddsmedel således (/ 0,3=100 kronor). För ett skattepliktigt växtskyddsmedel som har en hektardos i bilagan om växtskyddsmedel per hektar blir skattekostnaden per liter växtskyddsmedel (/1 =30 kronor). I andra stycket anges att för sådana skattepliktiga växtskydds- medel som inte har någon hektardos införd i bilaga 3 ska skatt be- talas per varje helt kilogram verksamt ämne. Detta motsvarar vad som gällt enligt den tidigare lagen (1984:410) om skatt på bekämpnings- medel. Skatt ska betalas med per varje helt kilogram verk- samt ämne för skattepliktiga växtskyddsmedel som avses i första stycket. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.2, 6.5.3, 6.5.4 och 6.5.5. I första stycket anges att för andra skattepliktiga växtskyddsmedel än de som avses i 4 § ska skatt betalas med per den hektardos för medlet som finns angiven i bilaga 3. Ett växtskyddsmedel som innehåller såväl verksamma som finns upptagna i bilaga 1 som verk- samma ämnen som inte finns upptagna i bilaga 2 ska beskattas med den skattesats som anges i denna paragraf. Skatten betalas per hektardos. De hektardoser som ska användas som grund för skatteuttaget finns upptagna i bilaga 3 till lagen. Hek- tardoserna baseras på den högsta tillåtna användningen av växtskydds- medlet. I andra stycket anges att för sådana växtskyddsmedel som inte har någon hektardos införd i bilaga 3 ska skatt betalas per varje helt kilogram verksamt ämne. Detta motsvarar vad som gällt enligt den tidigare lagen om skatt på bekämpningsmedel. Skatt ska betalas med per varje helt kilogram verksamt ämne för skattepliktiga växtskyddsmedel som avses i första stycket. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.2, 6.5.3, 6.5.4 och 6.5.5. I paragrafen finns regler om vilka som är skattskyldiga enligt lagen. Av första punkten följer att den som godkänts som lagerhållare enligt 8 § är skattskyldig. Av andra punkten a) framgår att den som, utan att vara godkänd lagerhållare, yrkesmässigt tillverkar skattepliktiga varor är skatt- skyldig. Vad som menas med yrkesmässig verksamhet framgår av 2 §, se kommentaren till den paragrafen. I andra punkten b) anges att den som, utan att vara godkänd lager- hållare, från ett annat EU-land till inom ramen för yrkesmässig verksamhet låter föra in eller ta emot skattepliktig vara är skattskyldig för sådan vara. Vad som avses med yrkesmässig verksamhet framgår av 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Den som för in varor för egen yrkesmässig användning ska anses yrkesmässigt föra in varor i paragrafens mening. Detta kan till exempel vara fallet för en lant- brukare som för in växtskyddsmedel med stöd av ett parallellhandels- tillstånd. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.6. I paragrafen regleras vem som är skattskyldig då skattepliktiga varor importeras från tredje land och under vilka förutsättningar varor undantas från skattskyldighet i samband med import. Regleringen motsvarar den reglering som finns i lagen om skatt på energi och i lagen om skatt på viss elektronik. I första stycket regleras vem som är skattskyldig i de situationer som kan uppkomma då varor importeras. I andra stycket definieras begreppen tullskuld och unionsvara som förekommer i paragrafens första stycke. Eftersom hänvisningarna avser unionsrättsliga begrepp i en förordning är det ändamålsenligt att de är dynamiska, dvs. avser EU-förordningen i den vid varje tid- punkt gällande lydelsen. Av tredje stycket följer att från skattskyldighet i samband med import av varor undantas varor som ägs av godkänd lagerhållare när varorna övergår till fri omsättning. För dessa varor kommer skatt- skyldighet i stället att inträda vid senare tillfälle. skattskyldighet inträder för varor som hanteras av godkänd lagerhål- lare framgår av 10 §. Bestämmelsen utgör ett undantag från huvud- regeln om skattskyldighet vid yrkesmässig import. Det ankommer på den som hävdar att undantaget är tillämpligt att även visa att så är fallet. Avseende tidpunkten för övergång till fri omsättning hänvisas till och rådets förordning (EU) nr 952/2013. Eftersom hänvisningen rör ett unionsrättsligt begrepp i en förordning är den, liksom definitionerna i andra stycket, dynamisk. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.6. I denna paragraf finns bestämmelser om godkännande som lager- hållare. Enligt första stycket får som lagerhållare godkännas den som avser att yrkesmässigt tillverka, föra in, ta emot eller importera skatteplik- tiga varor samt den som avser att yrkesmässigt köpa in skattepliktiga varor från annan godkänd lagerhållare för återförsäljning. Precis som i andra punktskattelagar finns det även ett krav på att den som ska godkännas ska vara lämplig med hänsyn till sina ekonomiska förhål- landen och omständigheterna i övrigt. När ett godkännande väl har meddelats är företaget godkänd lagerhållare för hela sin verksamhet, dvs. det företag som godkänts med anledning av att man avser att till- verka skattepliktiga varor är även godkänd lagerhållare för de skatte- pliktiga varor som företaget för in i . Av andra stycket framgår att ett godkännande som lagerhållare ska återkallas om förutsättningarna för godkännande inte längre finns, eller om lagerhållaren begär det. Ett beslut om återkallelse gäller , om inte något annat anges i beslutet. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 6.5.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som händer när en god- känd lagerhållare går i konkurs. Godkännandet går då över på kon- kursboet som blir skattskyldigt för de varor där skattskyldigheten inträder efter konkursbeslutet. I denna paragraf finns bestämmelser om skattskyldighetens inträde. I första punkten a–d anges skattskyldighet inträder för varor som hanteras av en godkänd lagerhållare. Skattskyldighet inträder enligt första punkten a) vid leverans till någon som inte är lagerhållare. Leverans av en skattepliktig vara ut- löser skattskyldighet oavsett om ersättning utgår eller inte. Även gåvor av skattepliktiga varor ska beskattas. Skattskyldigheten inträder såväl när den skattepliktiga varan levereras av den skattskyldige som när mottagaren själv ombesörjer transporten. En vara ska anses vara levererad även i de fall den enligt mottagarens anvisning ska avlämnas hos någon annan. Även i fall då en vara enligt mottagarens anvisning fortsatt förvaras hos lagerhållaren efter att äganderätten har övergått ska den anses levererad enligt bestämmelsen. Av första punkten b) framgår att skattskyldighet inträder om en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning. Med försäljningsställe avses här butikslokal med, i förekommande fall, sådant butikslager som ligger i direkt anslutning till själva butiks- lokalen. Fabrikslager, centrallager och andra lager dit allmänheten inte har tillträde för att göra privata inköp ska inte anses utgöra försälj- ningsställe. Detta gäller även för det fall sådant lager utgör lager för direktförsäljning till konsument via till exempel internet, telefon eller postorderkatalog. I första punkten c) regleras att skattskyldighet inträder om en skattepliktig vara tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Detta kan till exempel avse situationen då den skattskyldige tar varan i anspråk i den egna verksamheten. Av första punkten d) framgår att lagerhållaren ska betala skatt för de varor som finns i lager då ett godkännande som lagerhållare återkallas. Enligt andra punkten inträder skattskyldigheten för den som – utan att vara godkänd lagerhållare – yrkesmässigt tillverkar skatte- pliktiga varor när den skattepliktiga varan tillverkas. Av tredje punkten följer att skattskyldigheten för den som – utan att vara godkänd lagerhållare – för yrkesmässig användning låter föra in skattepliktig vara till från annat EU-land inträder när den skattepliktiga varan förs in till . Av fjärde punkten anges skattskyldigheten inträder för den som är skattskyldig med anledning av import. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.8. Paragrafen innehåller ett undantag från skattskyldighetens inträde. Av bestämmelsen följer att skattskyldighet inte inträder om skatt- skyldighet har inträtt för den skattepliktiga varan och avdrag inte har medgetts enligt 12 §. Detta undantag finns för att undvika att samma vara beskattas två gånger och innebär att skatt- skyldighet inte inträder om varan har beskattats tidigare i distribu- tionskedjan. Bestämmelsen är tillämplig oavsett vem som har redovisat och betalat skatt. Skattskyldighet ska dock inträda om varan tidigare beskattats men tagits tillbaka i samband med återgång av köp, och avdrag har medgetts enligt 12 § första stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.9. I paragrafen återfinns bestämmelser om avdrag för skatt. Avdrags- rätt uppstår endast om skattskyldighet för varorna har in- trätt. Om skattskyldighet inte har inträtt har ju någon skatt inte tagits ut och då finns det heller inget att dra av mot. En godkänd lagerhållare får enligt första stycket göra avdrag för skatt på skattepliktiga varor som i obruten förpackning har tagits tillbaka i samband med återgång av köp. Enligt andra stycket får en skattskyldig göra avdrag för skatt på skattepliktiga varor som levereras utomlands. Denna avdragsmöj- lighet är således inte begränsad till godkända lagerhållare. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.10. I paragrafen finns bestämmelser om att skattesatsen ska räknas om med hänsyn till förändringar i det allmänna prisläget. Av första stycket framgår att för och efterföljande kalenderår ska skatt tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 4 och 5 §§ angivna skattebeloppen multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräk- ningen avser och prisläget . Skattebeloppet avrundas till hela kronor. Det innebär alltså att förändringar i konsumentpris- index (KPI) kommer att påverka den skatt som ska betalas per hek- tardos. Bestämmelsen är utformad på samma sätt som motsvarande bestämmelse i andra punktskattelagar. I andra stycket anges att regeringen före november månads ut- gång fastställer de omräknade skattebelopp som ska tas ut för på- följande kalenderår. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.13. I paragrafen anges att bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) gäller i fråga om förfarandet vid beskattningen. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.11. Av denna paragraf framgår att ett beslut om godkännande som lager- hållare, respektive beslut om återkallelse av sådant godkännande, får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. För prövning i kammar- rätten krävs prövningstillstånd. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.11. Lagen träder i kraft och tillämpas på skattskyldighet som inträder efter . Vid ikraftträdandet upphör den tidigare lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel att gälla. Den upphävda lagen är dock fortfarande tillämplig på förhål- landen som rör tiden före ikraftträdandet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5.12. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet I paragrafen regleras när ska gallra vissa typer av upp- gifter och handlingar som behandlar i sin beskattnings- databas. I tredje stycket räknas upp när uppgifter och handlingar som rör godkända lagerhållare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi och lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ska gallras. Ändringen innebär att upp- räkningen i tredje stycket kompletteras med de nu föreslagna lagarna om skatt på kadmium i vissa produkter och om skatt på kemiska växtskyddsmedel. 10.4Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Paragrafen innehåller en uppräkning av de skattelagar som avser punktskatt. Syftet med uppräkningen är att definiera vad som avses med punktskatt när begreppet används i andra bestämmelser i lagen. Ändringen innebär att tredje punkten, som nämner lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, slopas. Efterföljande punkter num- reras därför om. Uppräkningen kompletteras även med de nya punk- terna 14 och 15 som innehåller de nu föreslagna lagarna om skatt på kadmium i vissa produkter och om skatt på kemiska växtskydds- medel. Paragrafen reglerar vem som ska registreras hos . I första stycket punkten 10 regleras vilka skattskyldiga enligt olika uppräk- nade punktskattelagar som ska registreras. Paragrafen ändras genom att punkt 10 b) slopas. Skälen till det är att lagen om skatt på bekämpningsmedel upphävs. Efterföljande punkter numreras om. Uppräkningen kompletteras även med de nya punkterna 10 k) och 10 l) som innehåller de nu föreslagna lagarna om skatt på kad- mium i vissa produkter och om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Tilläggen innebär att ska registrera skattskyldiga som godkänts som lagerhållare enligt de nya lagarna. I paragrafen regleras i vilka fall punktskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet i stället för i en punktskattedeklaration för redovisningsperioder. Av punkten 1 följer att punktskatt ska redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medför skattskyldighet om den som är skyldig att lämna skattedeklaration är skattskyldig för tobaks-, alkohol- eller energiskatt och inte ska registreras till följd av 7 kap. 1 §. Uppräkningen i punkten 1 kompletteras med lagen om skatt på kadmium i vissa produkter och lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Andra skattskyldiga än godkända lagerhållare enligt dessa båda lagar ska därmed redovisa punktskatt i särskild skatte- deklaration för varje händelse som medför skattskyldighet. I paragrafen anges att får förelägga den som har bevil- jats återbetalning av eller kompensation för punktskatt enligt vissa punktskattelagar att lämna uppgift som verket behöver för att kunna kontrollera att denne har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter i en ansökan om återbetalning av eller kompensation för punktskatt. Ändringen innebär att hänvisningen till de punktskattelagar som avses utvidgas till att också omfatta den nya lagen om skatt på kad- mium i vissa produkter. Sådant föreläggande får således göras även avseende uppgifter i en ansökan om återbetalning av skatt på kad- mium i vissa produkter. I paragrafen finns bestämmelser om så kallade tredjemansföreläggande när det gäller uppgifter i en ansökan om återbetalning av punktskatt. Ändringen av andra stycket innebär att hänvisningen till de punkt- skattelagar som avses utvidgas till att också omfatta den nya lagen om skatt på kadmium i vissa produkter. Tredjemansföreläggande får således göras även avseende uppgifter i en ansökan om återbetal- ning av skatt på kadmium i vissa produkter. I paragrafen anges hos vem revision får göras. Av punkten 11 följer att får göra revision hos den som ansökt om godkännande som lagerhållare enligt vissa punkt- skattelagar. Även vid prövning av godkännanden av lagerhållare enligt lagen om skatt på kadmium i vissa produkter och enligt lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel kan behöva göra re- vision hos sökanden för att kontrollera förhållanden som kan ha betydelse för om sökanden är lämplig att godkännas som lagerhållare. Punkten 11 kompletteras därför med de nämnda nya punktskatte- lagarna. I paragrafen regleras när vissa beslut är att anse som beslut om punktskatt. Det införs en ny punkt 1 d) med syftet att även beslut om åter- betalning enligt den nya lagen om skatt på kadmium i vissa pro- dukter är att anse som beslut om punktskatt. Skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att regeringens miljömål ska kunna nås. En viktig utgångspunkt för skatter på miljöområdet är att de ska bidra till att förbättra uppfyllel- sen av de relevanta miljömålen och att de i möjligaste mån ska ut- formas så att förorenaren betalar för sin förorening. Vidare ska de vara kostnadseffektiva och verkningsfulla. De får inte heller strida mot unionsrätten, och de bör vara enkla att tillämpa och kontrollera. En särskild utredare ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön i syfte att nå miljömålen. Uppdraget innefattar följande. Analysera vilka källor till tillförsel och flöden av tungmetaller som kan vara lämpade för beskattning. och vilka tänkbara effek- ter en beskattning skulle kunna få för berörda aktörers möjlig- heter att utnyttja olika restprodukter och bidra till en cirkulär ekonomi. Analyseras vilka effekter en sådan beskattning kan få för svenskt jordbruk. Inventera om det finns motsvarande skatter i viktiga konkurrent- länder. Om utredaren bedömer det lämpligt att införa en skatt ska ut- redaren redovisa hur skatten bör vara utformad, lämna författ- ningsförslag, samt redovisa eventuella offentligfinansiella effek- ter av skattens införande. Beakta översynen av EU:s gödselmedelslagstiftning och vad den kommer att innebära avseende gränsvärden för olika tungmetal- ler i gödsel- och kalkprodukter samt jordförbättringsmedel, och Beakta regeringens livsmedelsstrategi. Utredaren ska också göra en översyn av lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. Uppdraget innefattar följande. Analysera om skatten är i behov av att ändras med hänsyn till de förändringar som skett på EU-området, samt med hänsyn till ut- vecklingen av bekämpningsmedlen och hanteringen av dessa sedan skatten infördes. Analysera skattens effektivitet och om skattens styrande effekt avseende hälsa och miljö kan öka. Beskriva och ta tillvara erfarenheter av motsvarande skatter i ett urval av länder bl.a. och , och ta hänsyn till EU:s direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. Om utredaren anser att lagen bör ändras ska utredaren redovisa de ändringar som behövs och lämna författningsförslag samt redovisa eventuella offentligfinansiella effekter. En grundläggande utgångspunkt för såväl behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljö- farliga ämnen och tungmetaller till miljön som översynen av be- kämpningsmedelsskatten är att skatten ska vara förenlig med unions- rätten. Ytterligare en utgångspunkt för arbetet är att reglerna ska vara enkla att tillämpa och kontrollera. Utredaren ska redovisa hälso- och miljöeffekter, effekter för före- tagen och andra samhällsekonomiska konsekvenser av sina förslag. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, s. 316) uttalade regeringen att den inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010. Det konstaterades vidare att användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av våra vat- tendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av, i synnerhet, tung- metallen kadmium i åkermarken. Regeringen aviserade därför sin av- sikt att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Om det finns behov av en skatt bör den utformas och im- plementeras så att den blir verkningsfull och kostnadseffektiv. Vidare angav regeringen att skatten på bekämpningsmedel bör ses över. Skatten på bekämpningsmedel infördes och har i allt väsentligt varit oförändrad sedan den infördes. Det angavs också att det bör analyseras hur skattens miljöstyrande effekt kan öka, om skatten är effektiv och om skatten är i behov av ändringar med hän- syn till de förändringar som skett på EU-området sedan skatten infördes. lagstiftning om skatt på gödselmedel infördes en särskild avgift på gödselmedel, lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel. Den allmänna motiveringen till att införa avgiften var att användning av mineralgödsel bidragit till övergödning av vattenområden och till försurning av mark och vatten. Det ansågs vidare angeläget från hälso- och miljösynpunkt att minska användningen av mineralgödsel. fick lagen om avgift på gödselmedel en annan rubrik genom att ordet avgift ersattes med skatt.