sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Detta följer av tredje strecksatsen. Av andra stycket följer att vinst vid vinstdragning på premieobliga- tion är skattefri om vinstdragningen avser svenska premieobliga- tioner eller om premieobligationen ställts ut i en stat inom EES. Vinst i lotterier, kombinationsspel, vadhållning och pyramidspel ska tas upp om vinsten överstiger och inte är skattefri enligt 8 kap. 3 §. Vinsten beräknas som skillnaden mellan de sammanlagda vinsterna och insatserna hos samma spelanordnare. Utgifter för att delta i lotterier, kombinationsspel, vadhållning och pyramidspel får inte dras av. I paragrafen anges när en vinst på lotterier, vadhållning, kombina- tionsspel och pyramidspel ska tas upp som intäkt. Vidare anges hur vinsten beräknas. Utgångspunkten är att alla vinster i spel är skatte- pliktiga om de inte särskilt undantas enligt 8 kap. 3 § IL. Nuvarande uttryck är ”lotteri” och det är liktydigt med lotteri- lagens definition av ett lotteri. I och med den nya spellagen måste avgränsningen uttryckas på ett annat sätt. Den föreslagna lydelsen är inte avsedd att inskränka den nuvarande beskattningen av spel. Det innebär att exempelvis utländska lotterier och utländska premie- obligationer innefattas. När det gäller exempelvis poker ska ”vinsten” beräknas som netto- vinsten hos en och samma anordnare. Detta kommer till uttryck på så sätt att det anges att vinsten ska beräknas som skillna- den mellan de sammanlagda vinsterna och insatserna hos samma spelanordnare. Vinstberäkningen ska tillämpas för alla spel- former. För exempel på skattepliktigt respektive skattefritt spel, se av- snitt 26.8.7. Andra stycket ändras på så sätt att det anges att utgifter för att delta i spel inte får dras av. 33.1.8Förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) Denna lag har till syfte att främja konsumenternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring av produkter och att mot- verka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och närings- idkare. Bestämmelser om marknadsföring finns bl.a. i –lagen (1992:1672) om paketresor, –tobakslagen (1993:581), –sjölagen (1994:1009), –lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, –lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet, –lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas, –lagen (1999:158) om investerarskydd, –lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informations- samhällets tjänster, –lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, –prisinformationslagen (2004:347), –lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler, –försäkringsavtalslagen (2005:405), –lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, –lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, –lagen (2010:510) om lufttransporter, –radio- och tv-lagen (2010:696), –alkohollagen (2010:1622), –konsumentkreditlagen (2010:1846), –lagen (2011:914) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende eller långfristig semesterprodukt, –lagen (2013:1054) om marknadsföring av modersmjölksersätt- ning och tillskottsnäring, –lagen (2014: 1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- och busspassagerarförordningar, –lagen (2015:671) om alternativ tvistlösning i konsumentför- hållanden, –lagen (2015:953) om kollektivtrafikresenärers rättigheter, och –spellagen (2018:000). Paragrafen innehåller en bestämmelse om lagens syfte. Vidare finns en uppräkning av ett antal lagar som innehåller bestämmelser om marknadsföring. Paragrafen har ändrats på så sätt att det i stället för lotterilagen hänvisas till spellagen i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 20.15.2. 33.1.9Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av eller uttag ur re- gister för självavstängning som förs av för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen kommer sekretess att gälla i verksamhet som avser förande av eller uttag ur det nationella själv- avstängningsregistret som förs av för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Det råder alltså presumtion för sekretess. Andra stycket innehåller en föreskrift om tidsbegränsning av sek- retessen i allmän handling, som innebär att sekretessen i en sådan handling varar i högst . Övervägandena finns i avsnitt 20.4. 33.1.10Förslaget till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Leverantörer av medietjänster får på de villkor som anges i 3 och 4 §§ sända filmer, tv-serier, sportprogram och program med lätt underhåll- ning där det förekommer produktplacering. Första stycket gäller dock inte program som huvudsakligen vänder sig till barn och inte heller program där det förekommer produktplacering av 1.alkoholdrycker och tobaksvaror, 2.andra produkter som kommer från företag vars huvudsakliga verksamhet är att tillverka eller sälja alkoholdrycker eller tobaksvaror, 3.receptbelagda läkemedel och sådan medicinsk behandling som bara är tillgänglig efter ordination, 5.spelprodukter från ett företag som inte har en licens enligt spel- lagen (2018:000) när detta krävs. Paragrafen har ändrats på så sätt att spelprodukter från ett företag som inte har licens enligt spellagen har lagts till i uppräkningen i andra stycket. Det innebär att det inte är tillåtet att sända program i tv och beställ-tv där det förekommer produktplacering av sådana pro- dukter. Övervägandena finns i avsnitt 20.15.4. Ett företag vars huvudsakliga verksamhet är att anordna och till- handahålla spel och som inte har en licens enligt spellagen (2018:000) när detta krävs får inte sponsra ett program i en tv-sändning, sökbar text-tv eller beställ-tv. Paragrafen är ny. Den innebär att företag vars huvudsakliga verksam- het är att anordna och tillhandahålla spel får inte sponsra ett program i en tv-sändning, sökbar text-tv eller beställ-tv om inte företaget har en licens enligt spellagen. Övervägandena finns i avsnitt 20.15.4. Reklam för spel från företag som inte har en licens enligt spellagen (2018:000) när detta krävs får inte förekomma i tv-sändningar, sökbar text-tv och beställ-tv. Paragrafen, som är ny, innebär att reklam för spel från företag som inte har en licens enligt spellagen inte får förekomma i tv-sändningar, sökbar text-tv och beställ-tv. Övervägandena finns i avsnitt 20.15.4. Reklam för spel från företag som inte har en licens enligt spellagen (2018:000) när detta krävs får inte förekomma i ljudradiosändningar. Paragrafen är ny och innebär att reklam för spel från företag som inte har en licens enligt spellagen inte får förekomma i ljudradio- sändningar. Övervägandena finns i avsnitt 20.15.4. Ett företag vars huvudsakliga verksamhet är att anordna och till- handahålla spel och som inte har en licens enligt spellagen (2018:000) när detta krävs får inte sponsra ett program i en ljudradiosändning. Paragrafen är ny och innebär att ett företag vars huvudsakliga verk- samhet är att anordna och tillhandahålla spel och som inte har en licens enligt spellagen inte får sponsra program i ljudradiosändningar. Övervägandena finns i avsnitt 21.15.4. Om en mot helt eller huvudsakligen riktad tv-sändning från ett programföretag etablerat i en annan EES-stat strider mot 6 kap. 2 § andra stycket 1 eller 2 när det gäller produktplacering av alkohol- drycker eller 7 kap. 2 § när det gäller att program inte får sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet är att tillverka alkoholdrycker, får en behörig myndighet i kontakta en behörig myndighet i den andra EES-staten för att uppmana programföretaget att följa bestäm- melsen. Detsamma gäller om en tv-sändning som nämns i första stycket strider mot 8 kap. 7 eller 8 §, eller 7 kap. 3 § alkohollagen (2010:1622). Första stycket gäller också om en tv-sändning som nämns där strider mot 6 kap. 2 § 5, 7 kap. 2 b § eller 8 kap. 13 b §. Vad som sagts ska också gälla 15 kap. 9 § spellagen (2018:000). Om programföretaget inte följer uppmaningen i första stycket, får myndigheten vidta åtgärder mot programföretaget enligt 16 kap. 10 §, 17 kap. 5 och 6 §§ samt 29 och 48 §§ marknadsföringslagen (2008:486) om programföretaget i fråga har etablerat sig i landet i syfte att kringgå de strängare bestämmelser som skulle ha gällt om det var etablerat i det land vars myndighet ingriper. Myndigheten får inte vidta åtgärderna förrän den har underrättat Europeiska kommissionen och den berörda medlemsstaten samt kommissionen har fastställt att åtgärderna är förenliga med unionsrätten. Paragrafen har ändrats på så sätt att ett nytt tredje stycke har lagts till. Ändringen innebär att bestämmelsen utvidgas till att nu också omfatta spelreklam, sponsring och produktplacering av spelproduk- ter. I och med ändringen blir det möjligt för att kontakta behörig myndighet i en annan EES-stat för att uppmana ett program- företag, som är etablerat i den andra EES-staten och vars tv-sänd- ning helt eller huvudsakligen är riktad mot och som strider mot de svenska bestämmelserna om spelreklam, sponsring och pro- duktplacering, att följa bestämmelserna. Om programföretaget inte följer uppmaningen får myndigheten i vidta åtgärder mot programföretaget om programföretaget i fråga har etablerat sig i det andra landet i syfte att kringgå de strängare bestämmelser som skulle ha gällt om det hade varit etablerat i . Dock krävs att myndig- heten, innan åtgärder vidtas, underrättar Europeiska kommissionen och den berörda medlemsstaten samt att kommissionen fastställer att åtgärderna är förenliga med unionsrätten. Övervägandena finns i avsnitt 21.15.7. 33.1.11Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Med punktskatt avses skatt enligt 1.lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 2.lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, 3.2 § första stycket 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pen- sionsmedel, 4.lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäk- ring, m.m., 5.lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 6.lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 7.lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 8.lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9.lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, 10.lagen (1999:673) om skatt på avfall, 11.lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreak- 12.lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., 13.lagen (2018:000) om skatt på spel och 14.lagen (2018:000) om skatt på vissa spelbord. Paragrafen innehåller en uppräkning av de skattelagstiftningar som avser punktskatt. Syftet med uppräkningen är att legaldefiniera vad som avses med punktskatt när begreppet används i andra bestäm- melser i lagen. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med lagen om skatt på spel och lagen om skatt på vissa spelbord. 1.den som är skyldig att göra skatteavdrag, 2.den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter, 3.den som är skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200), med undantag för den som är skattskyldig bara på grund av förvärv av sådana varor som anges i 2 a kap. 3 § första stycket 1 och 2 samma lag, 4.den som utan att omfattas av 19 kap. 1 § mervärdesskattelagen har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt enligt 10 kap. 9, 11 och 11 b–13 §§ samma lag, 5.den som gör sådant unionsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § första stycket mervärdesskattelagen, 6.en utländsk beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU-land och har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1–3 §§ mervärdes- skattelagen utan att omfattas av 19 kap. 1 § samma lag och inte heller ska registreras enligt 3, 4 eller 5, 7.en beskattningsbar person som är etablerad i och om- sätter tjänster i ett annat EU-land som förvärvaren av tjänsten är skatt- skyldig för i det landet i enlighet med tillämpningen av artikel 196 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemen- samt system för mervärdesskatt, 8.den som är skyldig att jämka ingående mervärdesskatt enligt 8 a kap. eller 9 kap. 9–13 §§ mervärdesskattelagen, 9.den som är skattskyldig och redovisningsskyldig enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 10.den som är skattskyldig enligt a.lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, b.lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäk- ring, m.m., c.10 eller 13 § eller 16 § första stycket eller 38 § 1 lagen (1994:1563) om tobaksskatt, d.9 eller 12 § eller 15 § första stycket lagen (1994:1564) om alko- holskatt, e.4 kap. 3 eller 6 § eller 9 § första stycket eller 12 § första stycket 1 eller 11 kap. 5 § första stycket 1, 2 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, f.lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, g.lagen (1999:673) om skatt på avfall, h.lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreak- torer, eller i.lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., j.lagen (2018:000) om skatt på spel och k.lagen (2018:000) om skatt på vissa spelbord, 11.den som är skyldig att använda kassaregister enligt 39 kap. 4– 6 §§, och 12.den som enligt 39 kap. 11 b § är skyldig att tillhandahålla utrust- ning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbets- plats. Om den som ska registreras enligt första stycket har en företrädare enligt 5 kap., ska dock företrädaren registreras i stället. Paragrafen reglerar vem som ska registreras hos . I första stycket punkten 10 regleras vilka skattskyldiga enligt olika uppräk- nade punktskattelagstiftningar som ska registreras. Paragrafen ändras på så sätt att uppräkningen kompletteras med två punkter i 10 som hänvisar till lagen om skatt på spel och lagen om skatt på vissa spel- bord. De nya punkterna innebär att ska registrera skatt- skyldiga enligt lagen om skatt på spel och lagen om skatt på vissa spelbord. Skyldigheten att använda kassaregister gäller inte för den som 1.bara i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kon- tant betalning eller mot betalning med kontokort, 2.är befriad från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229) för inkomst från sådan försäljning som avses i 4 §, 3.bedriver taxitrafik enligt taxitrafiklagen (2012:211), 4.säljer varor eller tjänster genom distansavtal eller hemförsälj- ningsavtal, 5.säljer varor eller tjänster med hjälp av en varuautomat eller annan liknande automat eller i en automatiserad affärslokal, eller 6.anordnar automatspel enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel eller enligt spellagen (2018:000). Paragrafen innehåller en uppräkning av sådana situationer där skyl- digheten att använda kassaregister inte gäller. Av punkten 6 följer att den som anordnar automatspel enligt lotterilagen (1994:1000) inte är skyldig att använda kassaregister. Paragrafen ändras på så sätt att hänvisningen i punkten 6 sker till den nya spellagen i stället för till lotterilagen. 33.1.12Förslaget till lag om ändring i kameraövervakningslagen (2013:460) Tillstånd till kameraövervakning krävs inte 1.vid övervakning som sker med en övervakningskamera som för säkerheten i trafiken eller arbetsmiljön är uppsatt på ett fordon, en maskin eller liknande för att förbättra sikten för föraren eller användaren, 2.vid övervakning som bedrivs av a.i form av vägtrafikövervakning, b.vid en betalstation som avses i bilagorna till lagen (2004:629) om trängselskatt och som sker för att samla in endast uppgifter som be- hövs för att beslut om trängselskatt ska kunna fattas och för att kon- trollera att sådan skatt betalas, eller c.vid en betalstation på allmän väg som används vid uttag av infrastrukturavgifter enligt lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg och som sker för att samla in endast uppgifter som behövs för att beslut om infrastrukturavgift ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan avgift betalas, 3.vid sådan trafikövervakning i en vägtunnel som avses i lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar och som bedrivs av någon annan tunnelhållare än , 4.vid övervakning som en polismyndighet bedriver vid automatisk hastighetsövervakning, 5.vid övervakning som sker för att skydda en byggnad, en annan anläggning eller ett område som enligt 4 § 4, 5 § 1–4 eller 6 § första stycket skyddslagen (2010:305) har förklarats vara skyddsobjekt, om övervakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet, 6.vid övervakning som Försvarsmakten bedriver från fordon, fartyg eller luftfartyg som ett led i en militär insats eller militär övning eller som behövs för att prova utrustning för sådan övervakning, eller vid övervakning i ett kasino som avses i spellagen (2018:000), om över- vakningen har till syfte att förebygga, avslöja eller utreda brott eller lösa tvister om spel mellan spelare och den som anordnar spelet. Undantaget från tillståndsplikten i första stycket 5 gäller inte för sådana byggnader, andra anläggningar och områden som används för eller är avsedda för fredstida krishantering enligt 4 § 4 skyddslagen. Vid övervakning enligt första stycket 7 får inte avlyssning eller upptagning av ljud ske utan tillstånd. Paragrafen, som reglerar i vilka fall tillstånd till kameraövervakning inte behövs, har ändrats på så sätt att hänvisningen till kasinolagen har ersatts med motsvarande bestämmelse i spellagen. En särskild utredare ges i uppdrag att lämna förslag till en ny spel- reglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förut- sättningar för att få verka på marknaden. Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spel- marknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. En utgångspunkt är vidare att de negativa konsekvenserna av spelandet ska begränsas. Ett högt konsument- skydd förutsätter också en reglering som tar sociala hänsyn, med krav på bl.a. måttfull marknadsföring. Vid utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren ska vidare bl.a. beakta den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen, folkhälso- politiska mål samt . I uppdraget ingår även att analysera vilken roll staten bör ha på en omreglerad spelmarknad. Uppdraget ska redovisas . Den nu gällande lotterilagen (1994:1000) trädde i kraft . Lagen är i grunden utformad för en fysisk lotterimarknad, där det förutsätts att lotterier anordnas på en fysisk plats eller avser fysiska lottsedlar eller deltagarbevis. Syftet med regleringen är att skapa en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskott från spel bör värnas och vara förbehållet det allmänna eller allmän- nyttiga ändamål, dvs. staten, föreningslivet och hästsektorn. Sociala skyddshänsyn ska prioriteras, som intresset av ett varierat spelutbud samt risker för bedrägerier och olagligt spel beaktas (prop. 2002/03:93 s. 15, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:112). Lotteriregleringen är en förbudslagstiftning. Tillstånd att anordna lotterier kan endast erhållas under vissa förutsättningar. Med lotteri avses enligt 3 § lotterilagen all verksamhet där en eller flera deltagare kan få en vinst till ett högre värde än vad övriga deltagare kan få, däribland lottning, gissning, vadhållning, bingospel, automatspel, kasinospel m.m. Enligt huvudregeln i lotterilagen kan endast ideella föreningar med syfte att främja allmännyttiga ändamål få tillstånd att anordna lotteri. Regeringen har därutöver, genom ett undantag i 45 § lotterilagen, möjlighet att bevilja tillstånd att anordna lotteri i andra fall och i annan ordning än som anges i lagen. Det är i huvud- sak med stöd av denna undantagsbestämmelse som tillstånd getts till det av staten helägda bolaget () och AB Trav och Galopp (ATG), som står under statligt inflytande, att bedriva lotteriverksamhet. Kommersiella intressen är endast tillåtna inom spelverksamhet på s.k. restaurangkasinon samt i samband med spel på varuspelsautomater på marknads- och tivolinöjen. Den svenska spelmarknaden har sedan lotterilagen trädde i kraft genomgått en stor förändring. Bland annat har ut-vecklingen av inter- net gjort att spelandet allt oftare sker med hjälp av datorer, smarta telefoner och surfplattor, över nationsgränserna. Lotte- rierna har därmed blivit alltmer tillgängliga. Utländska spelbolag, som inte har tillstånd att anordna lotteri i , har en mark- nadsandel på av den svenska spelmarknaden. Prognosen visar att denna marknadsandel väntas växa med 7–10 pro- cent, vilket innebär att dessa bolag beräknas ha en marknadsandel på 22–. Till följd av att en allt större andel av spelandet sker hos utländska spelbolag minskar den statliga kontrollen över spelmarknaden. Detta är ett problem, inte minst då konsumentskyddet, med den nuvara- nde regleringen, inte kan garanteras vid spel hos dessa bolag. Även andra länder inom EU har mött denna utveckling. Några länder har valt att behålla sina traditionella regleringar och infört nya styrmedel för att bättre kunna kontrollera sin spelmarknad. Exempel på sådana styrmedel är blockering av hemsidor och förbud mot att förmedla betalningar mellan konsumenter och spelbolag som saknar behöriga tillstånd, samt skärpta marknadsföringskrav. Andra länder, däribland , och , har öppnat sina spelmark- nader för konkurrens, helt eller delvis. har succes- sivt öppnat hela sin spelmarknad för konkurrens. I är det möjligt att få licens för visst internetspel, såsom poker och vadhållning på sport och hästar. tillåter konkurrens på internetkasinon och sportvadhållning. Utländska spel- bolag kan därför erbjuda spel med stöd av licens till danska konsumenter. Med licenser följer ofta ett antal motprestationskrav, som att spelbolagens verksamhet ska beskattas i licenslandet och att de måste följa licenslandets marknadsförings- och spelansvarsregler. Överdrivet spelande är ett folkhälsoproblem i . Drygt 2 pro- cent av den vuxna befolkningen i åldersgruppen 16–har spel- problem. Spelproblem förekommer hos hela befolkningen, men är särskilt vanligt bland unga, män, utlandsfödda och personer med låg utbildning. Överdrivet spelande kan medföra negativa konsekvenser i form av exempelvis skuldsättning, ohälsa och problem med relationer. Dessa konsekvenser kan även drabba anhöriga. Uppskattningsvis 76 500 barn lever tillsammans med någon som har spelproblem. Lotteriers tillgänglighet och deras utformning har betydelse för risken att utveckla spelproblem. I bereds en promemoria med förslag som syftar till att förebygga och behandla spelmissbruk. Punktskatter på spel och lotterier tas ut enligt lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1991:1482) om lotteriskatt samt lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. Lotteriskatt tas ut med en procentandel av behållningen sedan vinster betalats ut till spelarna på lotteri och viss utländsk vadhåll- ning i samband med hästtävlingar. Spelskatt betalas med ett visst belopp per spelbord för s.k. restau- rangkasinon. Spelskatt tas också ut för skattepliktigt spel som anord- nas utan tillstånd med samma belopp som om tillstånd funnits. Skatt på vinstsparande m.m. betalas med en viss procentsats av vinstens värde för penningvinst i vinstsparande. Detsamma gäller för vinst i lotteri i samband med utgivandet av tryckt periodisk skrift. Ideella organisationer och är undantagna från punkt- skatter på lotterier. Svenska Spels överskott från verksamheten be- talas in på inkomsttitel. och är vidare undan- tagna från inkomstskatt, förutom för inkomst från fastighet, vilket framgår av den s.k. katalogen i 7 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ideella föreningar kan också bli undantagna från in- komstskatt om förutsättningarna för inskränkt skattskyldighet är uppfyllda.