sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Syftet är också att skapa delaktighet och dialog om måluppfyllelsen och om orsakerna till eventuella brister.2 Systematiskt kvalitetsarbete innebär att strukturerat och konti- nuerligt planera, följa upp, analysera och dokumentera verksamheten för att utveckla den så att de nationella målen för utbildningen upp- fylls. Begreppen kontinuerligt och systematiskt innebär att arbetet ska bedrivas strukturerat och uthålligt och med fokus på långsiktig utveckling. Kravet på att följa upp och utvärdera utbildningens kvalitet är inte nytt. har ansvarsfördelningen inneburit att staten anger mål, krav och riktlinjer för utbildningen. Ansvaret för det systematiska kvalitetsarbetet ligger på både huvudman och rektor. Dialog och ömsesidigt informationsutbyte mellan huvudman och rektor är därför viktigt för att arbetet ska vara framgångsrikt. Kvalitetsarbetet är en viktig förutsättning för likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna.3 Ytterst handlar det om att alla elever ska erbjudas en likvärdig utbildning av hög kvalitet oberoende av bostads- 1Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. 2Skolverket (2015). Kvalitetsarbete i praktiken. 3Skolverket (2015). Allmänna råd med kommentarer. Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro ort, kön och social eller ekonomisk bakgrund. Likvärdig utbildning innebär inte att utbildningen ska vara likformig eller att alla elever ska få lika mycket resurser. De nationella målen kan nås på olika sätt be- roende på lokala behov och förutsättningar.4 Kvalitetsarbetet är en förutsättning för att kunna upprätthålla och utveckla utbildningens kvalitet.5 Som ytterst ansvarig för genomförandet av utbildningen behöver huvudmannen följa upp måluppfyllelsen och likvärdigheten. När skol- ans kvalitetsarbete brister är det den enskilda eleven som blir lidande och inte får sina rättigheter tillgodosedda. Det är eleven som inte får den undervisning hen har rätt till, som måste gå till en skola som kan kännas otrygg och där den förebyggande elevhälsan kanske inte funge- rar.6 Skolans systematiska kvalitetsarbete har en avgörande betydelse för att skolan ska utvecklas framåt och kunna ge eleverna de bästa förutsättningarna att lära och utvecklas. Det bygger på att skolorna leder, planerar, utvärderar och åtgärdar sin verksamhet kontinuerligt och systematiskt. I detta ingår att rektor med hjälp av lärarkollegiet analyserar t.ex. elevernas frånvaro för att därefter sätta in rätt åtgärder för att komma till rätta med de problem som identifieras. 14.2Regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet Bestämmelser kring systematiskt kvalitetsarbete finns i 4 kap. 2–8 §§ skollagen. Arbetet ska bedrivas på både huvudmanna- och skolenhets- nivå. I skollagens 26 kapitel ingår bestämmelser om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering som kompletterar bestämmelserna i 4 kapitlet. Det systematiska kvalitets- arbetet regleras också genom läroplanerna för , grund- särskolan, specialskolan och sameskolan.7 har meddelat allmänna råd8 om systematiskt kvalitetsarbete. I dessa anges bevak- ningen av skolplikten som ett exempel på ett område som bör följas 41 kap. 4, 8 och 9 §§ skollagen. 5Skolverket (2015). Allmänna råd med kommentarer. Systematiskt kvalitetsarbete – för skol- väsendet. 6Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. 7SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251 och SKOLFS 2010:255. 8 allmänna råd (SKOLFS 2012:98) om systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro upp på huvudmannanivå. har också publicerat stödmaterial för det systematiska kvalitetsarbetet hos skolor9 och huvudmän.10 Det systematiska kvalitetsarbetet omfattar hela utbildningen, in- klusive elevhälsan. Att kontinuerligt och systematiskt följa upp elev- hälsans arbete är ett led i att ständigt utveckla verksamheten. Eftersom det anges i skollagen att elevhälsan ska stödja elevens utveckling mot målen innebär det att elevhälsan ska följa upp hur dess arbetsinsatser skapar förutsättningar för eleverna att uppfylla både skolans kun- skaps- och värdegrundsmål.11 Skolverksamhet som bedriver hälso- och sjukvård ska också följa föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete12 samt Patient- säkerhetslagen enligt vilken vårdgivaren ska planera, leda och kontrol- lera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på god vård i hälso- och sjukvårdslagen upprätthålls. I bestämmelserna ges huvudmannen och rektorn ett särskilt ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet, men i bestämmelserna anges att arbetet ska genomföras under medverkan av lärare, övrig personal och elever. Elevernas vårdnadshavare ska också ges möjlighet att delta i arbetet (4 kap. 3 och 4 §§ skollagen). Huvudmannen ansvarar för att organisera utbildningen samt för att följa upp och utvärdera måluppfyllelsen för att vid behov kunna förbättra verksamheten så att målen uppfylls. Huvudmannen är an- svarig för genomförandet av utbildningen och den som ska se till att det finns förutsättningar att bedriva ett kvalitetsarbete som säker- ställer kvalitet och likvärdighet. Rektorer och personal ansvarar för att tillämpa skollag, läroplaner samt övriga bestämmelser. Rektorn är ansvarig för skolans kvalitets- arbete och för att det finns förutsättningar att bedriva och utveckla utbildningen utifrån de nationella målen och riktlinjerna. Personalen ansvarar för att bedriva ett kvalitetsarbete som skapar förutsätt- 9Skolverket (2015). Kvalitetsarbete i praktiken. 10www.skolverket.se/skolutveckling/kvalitetsarbete/huvudmannens-systematiska- kvalitetsarbete 11Nilsson, A. (2014) Elevhälsans uppdrag – främja, förebygga och stödja elevens utveckling mot målen. 12Socialstyrelsen (2011). av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro ningar för varje elev att utvecklas så långt som möjligt i förhållande till de nationella målen.13 Det systematiska kvalitetsarbetet ska enligt 4 kap. 6 § skollagen dokumenteras, både på huvudmannanivå och på skolenhetsnivå. De närmare rutinerna för dokumentationsarbetet får enligt förarbetena till skollagen utarbetas hos huvudmannen och på de enskilda skol- enheterna.14 Dokumentationen utgör också ett viktigt underlag för de statliga myndigheterna i deras arbete. Enligt förarbetena bör rim- ligen information om resultat och måluppfyllelse, analys av förbätt- ringsområden samt beslut om förbättringsåtgärder ingå i en sådan redovisning.15 Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kom- mer fram att det finns brister i verksamheten ska huvudmannen se till att nödvändiga åtgärder vidtas.16 Huvudmannen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot utbildningen. Infor- mation om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt.17 Skolinspektionen fokuserade på det systematiska kvalitetsarbetet i ett antal granskningar som genomfördes . Granskningarna ger inte någon heltäckande bild av det systematiska kvalitetsarbetet hos alla huvudmän och skolor, men pekar ändå på att omfattande brister före- kommer i det här arbetet i de kommuner och skolor som granskats. I rapporten ger möjlighet till förändring redo- visades resultat för regelbunden tillsyn i 46 kommuner. I rapporten konstateras, att i stort sett alla granskade kommuner brister i det systematiska kvalitetsarbetet, till exempel avseende verksamhetsupp- följning, analys och åtgärder för att förbättra verksamheten samt i uppföljningen av åtgärderna. På skolnivå är rektorns roll enligt Skolinspektionen avgörande för att ett sammanhållet kvalitetssystem ska fungera väl. Det är rektorsfunktionen som ska fokusera på att skapa mening, påverka, 13Skolverket (2015). Allmänna råd med kommentarer. Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. 2009/10:165. 164 kap. 7 § skollagen. 174 kap. 8 § skollagen. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro bidra till resultatorienterad inställning, samla mot gemensamma mål och följa upp måluppfyllelse. Med andra ord, en rektor som vill lyckas i ett mål- och kvalitetsstyrt system måste vara inställd på att mäta, utvärdera och bygga vidare på verksamhetens resultat för att på ett medvetet sätt kunna hålla kvalitetsprocessen igång och kunna för- bättra resultaten.18 Skolinspektionens tillsyn i 745 grundskolor 201219 visade att mer än hälften av de granskade skolorna brister i rektorns ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet. Bilden från tillsynen liknar resultaten från Skolinspektionens granskning av rektors ledarskap i 30 skolor som visade att det ofta saknas underlag som redogör för kunskaps- resultat och analyser av dessa, vilket gör det svårt för rektor att följa upp verksamheten och sätta in relevanta åtgärder.20 Exempel på frågor att ställa i den här analysen är: Vad är det som inte fungerar? Varför fungerar det inte? Vad kan vi göra annorlunda för att det ska fungera bättre? Om inte, prova ett nytt sätt.21 Regelbunden tillsyn genomfördes i 31 grundsärskolor 2012. I Skolinspektionens tillsyn fick sju av tio grundsärskolor kritik för rektors ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet vid skolan, bland annat för att skolans resultat inte alltid omsätts i åtgärder. Också Skolinspektionens granskning som fokuserade på det systematiska arbetet för att förbättra elevernas kunskapsutveck- ling i 40 grundskolor visade att enbart en liten andel av de granskade skolorna bedrev ett systematiskt arbete med uppföljning, utvärdering och åtgärder. Vidare framkom, att det var vanligt att rektorn inte tog en tydlig ledning i arbetet och att det arbete som ändå gjordes, var av ad-hoc karaktär och utan dokumentation.22 Enligt granskningen före- kom det sällan att rektorn tog det övergripande ansvaret för hela kedjan av uppföljning, utvärdering och åtgärder och att arbetet skedde sammanhållet över alla årskurser. På 11 av 40 skolor bedömdes rektorn leda arbetet i sin helhet. Rektorer uppgav bl.a. tidsbrist som ett hinder för att kunna leda alla delar av ett systematiskt kvalitets- 18Skolinspektionen (2010). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling? 19Skolinspektionen (2012). Regelbunden tillsyn 2012. 20Skolinspektionen (2012). Rektors ledarskap – med ansvar för den pedagogiska verksam- heten. 21Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. 22Skolinspektionen (2010). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling? Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro Många rektorer kände sig tvungna att prioritera mellan många olika arbetsuppgifter, att vara pedagogisk ledare, chef, administratör, ekonomiansvarig med mera. Upplevs arbetsuppgifterna som för många, blir det lätt att nedprioritera någon av dem eller förlita sig på att någon annan tar ansvar för dem. Enligt granskningen ansåg rektorer och lärare att kvalitetsarbete och dokumentationen av det stjäl tid från annat pedagogiskt arbete.23 Att många av de granskade skolorna uppvisar brister i det syste- matiska kvalitetsarbetet kan ha effekter för elevernas kunskapsutveck- ling och särskilt för de svagaste eleverna. Skolinspektionen konstaterar att skolorna måste fokusera mer på målen för utbildningen och arbeta systematiskt för att se till att alla elever får en undervisning som håller hög kvalitet. Många rektorer brister i ansvaret att se till att det bedrivs ett sådant arbete och behöver stärka sin roll som pedagogiska ledare.24 14.4Hur genomförs ett systematiskt kvalitetsarbete En bärande tanke i vår syn på kvalitet är att förbättringar bara kan åstadkommas om de som är verksamma i skolan – lärare, elever och skol- ledare – ”äger” sitt kvalitetsarbete. En skola med hög kvalitet är då lika med en bärkraftig skola – en skola som förmår bygga ett systematiskt kvalitetsarbete. En sådan skola tål påfrestningar bättre och står och faller inte heller med sin skolledare. Därmed inte sagt att inte skolledningen har stor betydelse för skolutvecklingen.25 Varje huvudman och skolenhet måste hitta sina former och rutiner för kvalitetsarbetet.26 Utgångspunkten är att identifiera områden som är särskilt viktiga att utveckla för att uppfylla målen. Genom ett systema- tiskt kvalitetsarbete tydliggörs för all personal vad som ska prioriteras och utvecklas, när och hur olika insatser ska genomföras och vem som ansvarar för vad. Kvalitetsarbetet är en cyklisk process som innehåller olika faser: att följa upp, analysera och bedöma utvecklingsbehov samt planera 23Skolinspektionen (2010). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling? 24Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. 25Lärarförbundet och (2009). Vi värderar kvalitet – om självvärdering och lärares utvecklingsarbete. 26Skolverket (2012). Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. allmänna råd med kommentarer. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro och genomföra insatser. Varje fas kräver en analys inklusive doku- mentation. Centrala frågeställningar i det systematiska kvalitets- arbetet är: Var är vi? Vart ska vi? Hur gör vi? Hur blev det? Efter genomförandet fortsätter den cykliska processen med ny uppföljning för att få fram ett nytt nuläge osv. Utgångspunkten i alla faser är de nationella målen i skollagen och läroplanerna. Systematiken innebär att se till att faserna bildar en fungerande helhet. Varje fas är beroende av den förra och påverkar den . Exempel på information som behövs vid uppföljning av frånvaro är t.ex. hur frånvarosituationen ser ut på skolan, jämförelser mellan kön, olika lektioner, klasser, mellan olika lärares lektioner samt med kommunen och riket. Hur ser registeringen av frånvaro på skolan ut och registreras all frånvaro? Hur ser rutinerna för uppföljning av från- varo ut och finns det mönster i frånvaron? I kapitel 5 föreslår utred- ningen att en närvarofunktion ska finnas på alla skolor. En sådan funktion kan kontinuerligt följa upp frånvaro på individ- och skolnivå. Analys innebär att undersöka olika delar av ett underlag och kom- ma fram till ett tydligt resultat som sammanställer delarna till en hel- het. En utvärdering utgår från den kontinuerliga uppföljningen och analysen, men innehåller till skillnad från uppföljningen värderande moment. Utvärderingens analys och bedömning av verksamheternas styrkor och svagheter i relation till de nationella målen är nödvändiga som vägledning för det fortsatta utvecklingsarbetet. Verksamhetens resultat ska följas upp, analyseras och bedömas i förhållande till vad vetenskap och beprövad erfarenhet lyfter fram som betydelsefullt i genomförandet. Enligt Skolinspektionen förstärker skollagens krav på undervisning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet be- tydelsen av kvalitetsarbetet ytterligare, men bidrar också med stadga till arbetet. Det tillför en säkerhet i den egna analysen. Det är inte bara de egna slutsatserna, med utgångspunkt i den egna verksamheten, som talar för en viss åtgärd. Åtgärden har också stöd i forskningen.27 För att utvärdera effekten av närvarofrämjande arbete och leda det framåt är det nödvändigt att ha en bild av frånvaron. Det är en förutsättning för att ta reda på om siffrorna har ändrats och analysera vad som kan göras för att minska frånvaron. Relevanta frågor att ställa i samman- hanget är: 27 Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till förändring. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro –Vem är ansvarig för närvaro? –Har vi tillräckliga riktlinjer? –Vad är de primära skälen till anmäld frånvaro? –Är ledighet och sen ankomst problem? –Finns problem med frånvaro efter att registrering skett ? Det vill säga, vet vi hur närvaron ser ut under hela skoldagen och ser vi eleverna? –Finns det mönster i frånvaron på vår skola, i våra skolor? –Vad säger elever och vårdnadshavare om varför eleven inte är i skolan?28 Följande frågor kan också vara användbara: –Är skolan aktiv med att stödja och förbättra närvaro genom att tillämpa den rutin och handlingsplan som finns? –Är täckningen av närvaroregistrering (kvittenser) hög och finns tydliga kriterier för när frånvaro ska betraktas som problematisk? –Är skolans närvarorutin utformad så att den främjar relationen med vårdnadshavare och med elev? –Följs handlingsplanen för närvaroarbete upp regelbundet? –Har skolan en funktion som hanterar och följer upp frånvaron på skolan? –Får eleverna konsultation och stöd beträffande sin egen från- varo? –Hur hanterar skolan följsamhet med att vara till lektion? –Har skälen för god närvaro betonats i hela skolan?29 För att huvudmannen ska kunna analysera resultat och målupp- fyllelse på en övergripande nivå krävs återkommande dialog med rektorerna. En bra dialog innebär en beredskap att värdera, ompröva och förändra verksamheten. 28Whitney, B. (2008). A guide to school attendance. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro Det är också viktigt att all skolpersonal under rektors ledning kontinuerligt och strukturerat reflekterar och samtalar om den egna verksamheten och analyserar vilka resultat man uppnår i arbetet. Ut- gångspunkten bör vara dels erfarenheter och resultat från den egna verksamheten, dels beprövad erfarenhet från andra skolor och re- sultat från forskning inom skolområdet. En av utmaningarna för rektor som ansvarig för arbetet blir att få lärare, övrig personal, vårdnadshavare och elever att känna sig delaktiga i kvalitetsarbetet så att det blir verksamt på alla nivåer. 14.5Utredningens bedömning om systematiskt kvalitetsarbete Utredningens bedömning: Utredningen anser att den nuvarande regleringen av kvalitetsarbetet är tillräcklig och har därför inga förslag avseende detta. Utredningen bedömer dock att kvalitets- arbetet måste förbättras i skolorna. Utredningen anser att både skolor och huvudmän bör bedriva ett målstyrt systematiskt kvali- tetsarbete för att främja närvaro och förebygga frånvaro. Skälen för utredningens bedömning I det systematiska kvalitetsarbetet ingår arbete som främjar närvaro samt förebygger och åtgärdar frånvaro. Det har under utredningen framkommit att det förekommer brister i det systematiska kvali- tetsarbetet bland både skolor och huvudmän. När det gäller arbetet med att främja närvaro och att förebygga och åtgärda frånvaro kan brister i det systematiska kvalitetsarbetet leda till att fokus flyttas från det närvarofrämjande och förebyg- gande arbetet till ett åtgärdande arbete. Det kan också innebära att det åtgärdande arbetet genomförs . Individfokus i frånvaro- arbetet samt ett fokus på åtgärder gör att arbete som främjar när- varo för alla elever hamnar i skymundan. Skolnärvaro behöver vara en prioriterad fråga. Att det finns en tydlig organisation och ledarskap på alla nivåer, från politisk nivå till skolnivå som stöder arbetet med att främja närvaro och före- bygga frånvaro är en viktig förutsättning. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att minska frånvaro och stärka närvaro arbetsuppgifterna behöver vara tydliga och det måste finnas tid att bedriva det närvarofrämjande arbetet. Det är viktigt att politiker och ansvariga chefer är överens om politiska och ekonomiska mål, t.ex. en långsiktig satsning på att få unga i arbete och egen försörjning, att öka måluppfyllelsen, att samverka kring resursanvändningen mellan skola, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Det ska finnas ett tydligt ansvar för implementering av beslut samt för uppföljning och utvärdering. Att elevers rätt till utbildning säkerställs behöver ingå som en naturlig del av det systematiska kvalitetsarbetet på alla nivåer. Ut- redningen anser därför att en analys av hur elevernas rätt till utbild- ning tillgodosetts bör ingå i det systematiska kvalitetsarbetet i alla skolor och hos alla huvudmän. En systematisk och heltäckande uppföljning av frånvaro är en förutsättning för att en sådan analys ska kunna göras. Utredningen anser att varje skolenhet som en del av det systematiska kvalitetsarbetet ska formulera målsätt- ningar för det närvarofrämjande arbetet samt följa upp och ut- värdera frånvaron. Utredningens förslag avseende en närvarofunktion på skolorna (kapitel 5) kan även tjäna till att underlätta det systematiska kvali- tetsarbetet genom att ansvaret för uppföljning tydliggörs. Utredningen anser att dess bedömning om att registrering av frånvaro bör ske utifrån gemensamma variabler och riktlinjer för uppföljning (kapitel 4) kan fungera som stöd för det systematiska kvalitetsarbetet i dessa frågor. Även utredningens bedömning av- seende en nationell uppföljning av frånvaro kan förväntas leda till en förbättrad uppföljning (kapitel 5). Därutöver anser utredningen att dess förslag om utredning och åtgärder vid problematisk frånvaro (kapitel 9) tjänar till att klargöra skolans ansvar vid problematisk från- varo och kan utgöra ett användbart underlag i det systematiska kvali- tetsarbetet på skol- och huvudmannanivå. 15Huvudmannens skyldigheter och hemkommunens åtgärder inom ramen för skolpliktsbevakningen Utredningen har i uppdrag att utreda hur kommuner och andra huvudmän fullgör sina skyldigheter när det gäller att bevaka att skol- plikten efterlevs och att elever fullgör sin skolgång. Utredningen ska även undersöka om de åtgärder som hemkom- munen kan vidta inom ramen för sin skolpliktsbevakning är ända- målsenliga. Ansvaret för att skolplikten genomförs åligger barnets vårdnads- havare, men då det här ansvaret brister är det huvudmannen och ytterst hemkommunen som ska se till att barnet fullgör skolplikten. och hemkommunens ansvar för skolplikten I egenskap av huvudman ska kommunen se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. En- skilda huvudmän för fristående skolor är ansvariga för att lämna uppgifter till elevernas respektive hemkommun när en skol- pliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning från obligatoriska in- slag (7 kap. 22 § skollagen). Huvudmannens skyldigheter och hemkommunens åtgärder inom … har i allmänna råd1 om hur skolor ska arbeta med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan angett att huvudmannen bör ha rutiner för att se till att skol- plikten fullgörs och ha en samlad bild av elevernas frånvaro. Hemkommunen, som i de flesta fall är den kommun där indivi- den är folkbokförd,2 ansvarar för att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får före- skriven utbildning. Enligt förarbetena till skollagen har hemkommunen alltid ett an- svar för en skolpliktig elevs skolgång, även om den sker i en skola med en annan huvudman än hemkommunen. Hemkommunen kan från till en annan bli skyldig att erbjuda en plats i sin skola om en elev väljer att sluta i den skola där eleven tidigare gått. Hemkom- munen behöver få information från elevens skola om det finns elever som utan giltigt skäl är frånvarande från obligatoriska inslag i under- visningen i en betydande omfattning. Det är sannolikt att hemkom- munen får ta ansvar för en sådan elevs skolgång. Risken finns att en sådan elev kan ”falla mellan stolarna” och få svårig- heter som blir svårare att åtgärda ju de pågår.3 I allmänna råd4 om hur skolor ska arbeta med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan anges att hemkommunen bör ha rutiner för att tillse att skolplikten fullgörs.