sou · H4B321 · 2017-01-01 00:00:00 — De procentuella inhemska utsläppsminskningarna i scenarierna till 2030 på minus 45–jämfört med (50–jämfört med ) kan jämföras med ett möjligt svenskt EU- åtagande någonstans i intervallet 35–relativt 2005 som kommissionen modellerat för . Utsläppsminskningen på (jämfört med ) till 2030 i målscenario 1 (MS 1) har som nämnts tidigare även sin grund i hur målet om en fossilbränslefri fordonsflotta tolkats i färdplansunderlaget. Det är ett mål som har flera syften. ska vara ett föregångsland på området, driva på teknikutveckling, minska beroendet av import av fossil energi och sänka utsläppen till låga nivåer för att transportsektorn ska kunna bidra till netto-noll-visionen. 6.3Scenarier för den handlande sektorn För utsläppen i den handlande sektorn behöver utsläpps- utvecklingen följas noggrant och särskilda mål kopplade till teknikutveckling utvecklas i närtid. Utsläppsutvecklingen för verksamheterna inom den handlande sektorn skiljer sig åt i de två scenarioanalyserna. Det beror på att det finns en viss skillnad i utgångsläget, eftersom de modeller som använts för NETP-scenarierna utgår från att det finns mer kol att fasa ut från el- och värmetillförsel och mindre masugnsgas från järn- och stålproduktion jämfört med den faktiska situationen. I NETP-scenarierna kommer därför CCS-teknik att tillämpas på svenska industrianläggningar men inte i samma omfattning som i målscenario 1. Det omvända gäller för åtgärder i el- och värmesektorn. Skillnaden påverkar också när i tiden åtgärder genomförs. I scenarier genomförs industriåtgärderna fullt ut mycket sent i tiden, . Eftersom verksamheterna inom EUs system för handel med utsläppsrätter redan omfattas av ett europeiskt tak för utsläppen kan det betraktas som ineffektivt att även införa ett inhemskt tak för dessa utsläpp. Utvecklingen i den handlande sektorn behöver dock följas noggrant både med avseende på hur utsläppen utvecklas men kanske framför allt med avseende på hur förutsättningarna att minska utsläppen till nära nollnivåer genom teknikutveckling utvecklas. Särskilda åtgärder för att främja sådan utveckling, i linje med netto-noll-visionen, inom olika industribranscher, kan behöva övervägas. Ett sådant arbete borde bland annat ta sikte på att utveckla mål för teknikutveckling i de olika branscherna och system för uppföljning av dessa. Vid sidan av sådana mål kommer även utvecklingen inom el-och fjärrvärmesektorn (och industrin) fortsatt behöva följas upp med anledning av de energipolitiska mål som gäller till 2020 och som kan komma att utvecklas därefter. MS 2 ETS 13-20 MS 1 ETS 13-20 Källa: Egen bearbetning av underlag från och 2013 . Bilagor till bilaga 5 1Minskade utsläpp av växthusgaser i –2014 Enligt var utsläpp koldioxidekvivalenter . Det är en minskning jämfört med . var utsläppen lägre än år 1990.15 Statistik över utvecklingen av utsläppen av växthusgaser brukar ofta starta då det är det huvudsakliga basåret för Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. Den officiella statistiken över utsläpp följer principer från Klimatkonventionen om att varje land tar ansvar för och redovisar kvalitetssäkrad statistik över utsläppen i det egna landet. fluktuerade utsläppen i mellan åren pga. variationer i väderförhållanden och konjunktur och minskade mycket svagt jämfört med . förstärktes trenden mot lägre utsläpp i landet. Utsläppen varierade även pga. väderförhållanden och ekonomiska skeenden med särskilt stor påverkan enskilda år. 1.2Utsläppsminskningar i de flesta sektorer Utsläppen har minskat inom de flesta sektorer, men framför allt från uppvärmning av bostäder och lokaler, avfallsdeponier samt industrin. Minskningarna beror enligt främst på en övergång från oljeeldade värmepannor till el och fjärrvärme, på deponiförbud och på utsläppsminskningar inom industrin. Utsläppen av växthusgaser från uppvärmning i bostäder, lokaler, jordbruk och skogsbruk, genom egen förbränning, har minskat . Enligt beror minskningen på att användningen av fossila bränslen till stor del fasats ut genom skiften från oljepannor till fjärrvärme, samt till eluppvärmning och värmepumpar. Utsläppen av växthusgaser från jordbruket var lägre jämfört med . Enligt beror minskningen främst på minskad boskapshållning, ökad produktivitet och minskad användning av mineralgödsel. Utsläppen av lustgas har dock ökat , främst till följd av ökad användning av mineralgödsel. Utsläpp av växthusgaser från avfallsbehandling, har mer än halverats . Enligt har mängden deponerat avfall minskat kraftigt främst tack vare deponiförbud samt deponiskatter. En stor del av avfallet förbränns dessutom i kraftvärmeproduktion, vilket tillvaratar energiinnehållet i avfallet. El- och fjärrvärmeproduktion i baseras främst på vattenkraft, kärnkraft och biobränslen. Utsläppen från denna sektor har minskat . Fossila bränslen för el- och fjärrvärme- produktion används främst t.ex. för marginalproduktion av el och värme under kalla vinterdagar då effekt- och värmebehovet är som störst. En tredjedel av utsläppen kommer från transporter En tredjedel av de nationella utsläppen av växthusgaser kommer från inrikes transporter och domineras av utsläpp från personbilar och tunga fordon. Enligt var utsläppen från personbilar lägre än 1990, vilket beror energi- effektivare bilar och ökad användning av biodrivmedel. Det senaste årets trafikökning har dock resulterat i att minskningen av utsläpp från personbilarna börjat avstanna och ökade utsläpp från vägtrafiken är att vänta om inte åtgärder sätts in, enligt . Bland tunga fordon (lastbilar över ) var utsläppen högre än 1990, enligt . Utsläppstrenden följer i stort transportarbetet, vilket i sin tur är kopplat till den ekonomiska utvecklingen. Enligt har dock utsläppen från tunga fordon börjat minska . Industrins utsläpp har minskat Industrin stod för en knapp fjärdedel av utsläppen av växthusgaser 2014, och har minskat utsläppen . Om även utsläppen från masugnsagaser som förbränns i kraftvärme- anläggningar inom energitillförselsektorn räknas som utsläpp orsakade av industriproduktion, så utgör utsläpp från industrins SOU 2016:21 Bilaga 5 förbränning och processer omkring en tredjedel av de totala utsläppen. En stor del av de direkta utsläppen från industrin kommer från några särskilt energi- och koldioxidintensiva branscher inom det som kan kallas för ”basmaterialindustri”, medan en rad andra industribranscher har betydligt lägre koldioxidutsläpp totalt och i relation till branschens förädlingsvärde. Utsläppen från industrin består av processutsläpp, utsläpp från förbränning samt diffusa utsläpp. Framför allt massa-pappersindustrin men också metallverk-, verkstads- kemi- och livsmedelsindustri har stått för de största direkta utsläppsminskningarna inom industrin. Utsläppsminskningarna inom industrin beror på övergång från olja till el och biobränslen, energieffektiviseringar, investeringar i ny processteknik, samt konjunktursvängningar. Utsläppen från internationellt flyg och sjöfart (bunkring) var . Det är en ökning och . Orsakerna är ökat flygresande, ökade godstransporter och ökad försäljning av lågsvavligt bränsle för sjöfarten. Utsläppen rapporteras separat och ingår inte i åtaganden om utsläppsminskningar. Nettoupptag i skog och mark har upptaget varit större än utsläppen inom skogsbruk och markanvändning. Enligt Naturvårds- verket sker den dominerande delen av upptaget från sektorn av växande skog och den större delen av utsläppen från , och då mark avskogas i samband med byggnation. Det sammanlagda upptaget var koldioxidekvivalenter . 2Referensscenario från Färdplan 2050 samt uppdatering I färdplansunderlag togs det även fram ett referensscenario för att kunna jämföra med utvecklingen i målscenarierna. Referensscenariot utgick från att då beslutade, befintliga styrmedel skulle behållas enligt gällande beslut. Antaganden om den framtida genomsnittliga BNP-tillväxten och den fortsatta förädlingsvärdestillväxten i olika industribranscher baserades på underlag från . Antaganden om priser på fossila bränslen hämtades från IEA. Antaganden om framtida utsläppsrättspriser hämtades från kommissionens tidigare färdplansarbete. Referensscenariot baserades i huvudsak på det långsiktscenario till 2030 som rapporterade till EU . Långsiktsscenariot uppdaterades i delar och förlängdes till 2050. Kärnkraftsproduktionen antas behållas upp till den nu planerade kapaciteten i de befintliga anläggningarna eller stängas efter att de nuvarande anläggningarna fasas ut i referensscenariot. I båda fallen minskar utsläppen från eltillförsel i till mycket låga nivåer och utsläppsscenariot fick ungefär samma resultat. Sekretariatet till Miljömålsberedningen har bett uppdatera referensscenariot från färdplansunderlaget så att det i stället skulle baseras på det senaste långsiktscenariot som redovisades till EU , den senaste utsläppsstatistiken (räknad med IPCC:s senaste GWP-faktorer). Extrapoleringen till 2050 har genomförts på samma sätt som i referensscenariot från färdplansunderlaget. 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 Källa: , uppdaterat referensscenario . I referensscenariot minskar utsläppen till vilket är en minskning med jämfört med dagens nivå och års utsläppsnivå. beräknas utsläppen från industri och transporter dominera men även jordbrukets metan- och lustgasutsläpp finnas kvar. Industri- sektorns utsläpp ligger kvar på dagens nivå. Industriproduktionen antas öka men användningen av el och biobränslen ökar mer än användingen av fossila bränslen vilket resulterar i att utsläppen ligger kvar på dagens nivåer. En fortsatt energieffektivisering och lägre andel fossila bränslen medför att utsläppen från inrikes transporter minskar. Utsläppen från jordbrukssektorn minskar svagt, till följd av en antagen ökad produktivitet i sektorn. Utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion och från bostäder och lokaler når mycket låga nivåer. För elproduktionen gäller det både i fallet där kärnkraften finns kvar och i fallet där kärnkraften inte tillåts byggas ut. I dessa sektorer återstår endast utsläpp främst från förbränning av avfall (det största bidraget härrör från plaster baserade på fossil råvara) men också från förbränning av biobränslen (i form av metan och lustgas). Källa: , uppdaterat referensscenario , egen bearbetning. När resultaten från referensscenariot delas upp i utsläpp från de verksamheter som omfattas av EU:s handelssystem för utsläpps- rätter (ETS) respektive övriga utsläpp som omfattas av EU:s beslut om fördelning av utsläppsminskningsåtaganden mellan medlems- länder, Effort Sharing Decision (ESD), visar det sig att utsläpps- minskningarna i scenariot främst ligger i sektorer och verksamheter som inte omfattas av handelssystemet. Källa: uppdaterat referensscenario . 2.3Utvecklingsbanor som sannolikt är förenliga med mål om högst två graders temperaturökning De åtgärder som analyseras i scenarierna för är sådana som även genomförs i utsläppsbanor som är förenliga med globala tvågradersbanor. Enligt IPCCs femte utvärderingsrapport (AR5)16 har hälften av de kumulativa växthusgaserna som släppts ut –2011 släppts ut . 16IPCC (2014). Climate Change : Synthesis Report. Contribution of I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [, R.K. Pachauri and L.A. (eds.)]. IPCC, , , 151 pp. ökningen av utsläpp har skett mellan 2000–2010, trots fler åtgärder för minskade utsläpp. Koldioxid från förbränning av fossila bränslen samt industriella processer har utgjort av de totala utsläppen av växthusgaser mellan 1970–2011. För att koncentrationen av långlivade växthusgaser, framför allt koldioxid, ska kunna stabiliseras, i enlighet med klimatkonventionens övergripande mål, behöver utsläppen av sådana växthusgaser minska till nivåer nära noll. Ju senare utsläppen kulminerar desto snabbare måste utsläppen minska därefter för att inte koncentrationen ska stabiliseras på en för hög nivå. Utvecklingen av de kumulativa (sammanlagda) utsläppen av långlivade växthusgaser (framför allt koldioxid) avgör storleken på koncentrationen av växthusgaser i atmosfären och därmed den framtida temperaturökningen. Den koldioxid som inte tas upp av hav och biomassa stannar kvar i atmosfären i flera hundra upp till tusentals år. För att koncentrationen ska kunna sänkas under den stabiliseringsnivå som uppstår när utsläppen av koldioxid når netto-noll behöver de globala utsläppen och upptagen i skog och mark övergå från att utgöra ett sammanlagt tillskott till atmosfären till att utgöra ett sammanlagt upptag (netto-negativa utsläpp, se nedan). Hur snabbt klimatet förändras beror också på hur utsläppen av kortlivade luftföroreningar med klimatpåverkan (SLCP = Short Lived Climate Pollutants) utvecklas. Till den femte utvärderingsrapporten, , har IPCC utvecklat fyra olika utvecklingsbanor (Representative Concentration Pathways, RCP) avseende utsläpp av växthusgaser, koncentration av växthusgaser i atmosfären, luftföroreningar och landanvändning. Utvecklingsbanorna är baserade på 300 referensscenarier och 900 åtgärdsscenarier. Scenarierna är betecknade med siffror som anger den strålningsdrivning de beräknas ge upphov till, mätt i W/m2. Utvecklingsbanorna ska, enligt IPCC, inte tolkas som förutsägelser eller föreskrifter om vilka åtgärder som ska vidtas, utan som underlag för att visa på möjliga effekter och åtgärder. Utvecklingsbanan RCP2.617 från IPCC AR5 rapporten innefattar scenarier med kraftiga utsläppsminskningar, som med 17 De representativa koncentrationsbanorna utvecklades /2009. Förutsättningarna för några av åtgärderna som genomförs i scenarierna, särskilt i RCP 2,6, har förändrats mer än 66 procents sannolikhet kan begränsa den globala temperaturhöjningen till högst . RCP 4.5 och RCP 6.0 är två mellannivåer, och RCP 8.5 är en utvecklingsbana där utsläppen fortsätter att växa kraftigt. Referensscenarierna, om utvecklingen fortsätter som tidigare, hamnar mellan RCP 6.0 och RCP 8.5. Nedan redovisas hur de kumulativa mängderna av koldioxid utvecklas i de olika RCP-scenarierna. Den förväntade temperaturökningen i slutet av århundrandet (2081–2100) varierar mellan de olika scenarierna från 1–3,(med intervall på 0,3–4,) jämfört med medeltemperaturen åren 1986–2005 (utöver att den globala medeltemperaturen har stigit med 0,mellan 1880–2012, enligt IPCC AR5). Enligt IPCC beräknas temperaturökningen vara ungefär densamma för de fyra utsläppsbanorna , förutsatt att inga oväntade händelser inträffar. Runt mitten beräknas däremot de olika utsläppsbanorna ge utslag i olika temperaturhöjningar. RCP 6.0 och RCP 8.5 beräknas leda till temperaturökningar som överstiger runt 2081–2100. RCP 4.5 beräknas mest sannolikt radikalt , framför allt har kostnaderna för sol- och vindkraft och vissa energieffektiva apparater(t.ex. LED-lampor) minskat kraftigt som möjligheterna att inkludera intermittent elproduktion i elnät har ökat. Prisbilden för bränslesnåla bilar har också förbättrats som förutsättningarna för ett omfattande införande av CCS- teknik i närtid har försämrats. Även om koncentrationsbanorna inte är några framtidsförutsägelser kan det ändå finnas anledning att uppdatera de modeller som använts med de senaste årens utveckling och genomföra nya modelleringar. att överstiga och RCP 2.6 sannolikt kommer att understiga en uppvärmning på jämfört med perioden –1900. (IPCC, 2014) IPCC:s utvecklingsbana RCP 2.6 inkluderar scenarier som med en sannolikhet på kan vara förenliga med tvågradersmålet. Enligt dessa scenarier bör utsläppen kulminera och minska med 40–(jämfört med ) och med 80–. Mot slutet av århundradet överstiger upptag och lagring av koldioxid de totala utsläppen av växthusgaser i världen så att de totala utsläppen blir negativa i scenariot. Utvecklingsbanan RCP 2.6 motsvarar en koncentration på cirka 450 ppm koldioxidekvivalenter i atmosfären till år 2100.18 Ytterligare ett mått att beskriva utsläppsläget på är begreppet ”kolbudget”, vilket IPCC gjorde i den femte utvärderingsrapporten. För att begränsa uppvärmningen till detta århundrande uppskattar IPCC att de kumulativa utsläppen måste begränsas till 3 700 gigaton koldioxid, varav cirka hälften redan finns i atmosfären. Då återstår runt 1 800 gigaton koldioxid, och vid beaktande av andra växthusgaser, återstår en utsläppsbudget på mindre än 1 000 gigaton koldioxid, vilket motsvarar ytterligare till med dagens nivå på utsläpp av koldioxid. Med tanke på att är , har den globala kolbudgeten minskat till under 1 000 gigaton koldioxid. Antaganden om klimatkänslighet och med vilken sannolikhet tvågradersmålet kan , påverkar också storleken på den resterande koldioxidbudgeten. Eftersom utsläppen inte kommer att kunna minska till noll från till ett annat är det viktigt att utsläppen når sin kulmen och därefter minskar kraftigt. Perioden är därför kritisk för möjligheterna att klara tvågradersmålet. Scenarierna som ligger till grund för RCP 2.6 innehåller antaganden om åtgärder, investeringar och styrmedel som resulterar i kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser till 2050. Minskade utsläpp från energisystemet kan åstadkommas genom mer förnybar energi, kärnkraft, CCS, energieffektivisering samt minskade distributions- 18 , och (2014). Uppdatering av det klimatvetenskapliga kunskapsläget. Klimatologi nr 9 2014. På eltillförselsidan finns risker för inlåsningseffekter med utsläppsintensiva (kol)kraftverk, varför det krävs åtgärder för att förhindra investeringar i nya kraftverk. Byggnader har också risk för inlåsningseffekter, varför det krävs skyndsamma insatser för ökad energieffektivisering och utfasning av fossila bränslen för uppvärmning. Inom industrisektorn krävs betydande energieffekt- ivisering, samt fungerande teknik för att avskilja utsläpp genom koldioxidinfångning och lagring, CCS. Negativa nettoutsläpp förutsätter att teknik för avskilja koldioxid och lagra koldioxid i berggrunden, tillämpas även på energi och industrianläggningar som använder biomassa för energiändamål (bio-CCS) och eller större nyplanteringar av skog. Bio-CCS teknik har dock inte demonstrerats i någon större skala . Ju snabbare utsläppen förmås minska till mycket låga nivåer så att utsläpp och upptag balanserar, desto mindre blir behovet av negativa utsläpp under andra hälften av århundradet. Inom transportsektorn beräknas transportefterfrågan öka kraftigt och i lågutsläppsscenarierna ökar transportsektorns andel av utsläppen, trots antaganden om ökad elektrifiering, ökad andel biodrivmedel och vätgas, samt energieffektivisering av fordon och samhällsplanering. Andra växthusgaser än koldioxid såsom metan från jordbruk och djurhållning, fluorerade växthusgaser och lustgas bedöms ha höga åtgärdskostnader och därför finnas kvar i hög utsträckning i lågutsläppsscenarierna. Inom skogsbruk krävs minskad avskogning, hållbart skogsbruk samt ökad skogsplanering, och inom jordbruk krävs förstärkt upptag av koldioxid i mark, restaurering av jordar och ökad produktivitet. För att minska växthusgasintensititet i livsmedelsproduktionen krävs beteendeförändringar samt förbättrad mathantering. Prissättning av koldioxid-utsläpp är ett viktigt styrmedel i lågutsläppsscenarierna, och vissa förutsätter globala priser på upp till /ton koldioxid som beräknas stiga därefter upp till /ton koldioxid efter 2050. Omfattande investeringar krävs inom energisystem, särskilt i tillväxtekonomier och utvecklingsländer. Kostnaden för utsläpps- minskningarna beräknas till 1–av globala BNP till 2030 och 2–av globala BNP 2050, se kap. 7. ekonomiska analyserna beaktas dock inte nyttan med att undvika farlig klimatförändring eller de eventuella mervärden som kan uppstå genom en omställning till en koldioxidsnål ekonomi.19 2.4Utvecklingsbanor som med viss sannolikhet kan begränsa temperaturökningen till högst I den senaste IPCC-rapporten20 redovisades alltså en samman- ställning av en rad modellerade scenariobanor för de samlade växthusgasutsläppens utveckling globalt under resten av det här århundradet, se bilaga 2.3. Ett hundratal av dessa banor var sådana att de begränsade de globala utsläppen så att två graders temperaturökning sannolikt (med minst 66 procents sannolikhet) skulle kunna underskridas. Enligt har ett temperaturmål på högst fått en tydligare ställning och fokus på att analysera hur sådana utsläppsbanor skulle kunna se ut har ökat. IPCC ska dessutom ta fram ett underlag om 1,5-gradersbanor som ska rapporteras senast enligt avtalstexten från mötet i . Det nederländska miljöforskningsinstitutet , tog fram en rapport som sammanställer resultat från modelleringar av lågkolsbanor21. Ett rapportavsnitt ägnas åt att vad forskningen har tagit fram om 1,5-gradersbanor. Enligt PBL visar modellresultaten att koldioxidbudgeten begränsas till att bli mindre än hälften så stor jämfört med motsvarande budget för att sannolikt begränsa temperaturökningen till högst två grader. Eftersom den globala temperaturökningen redan överskrider 1 grad och givet de trögheter som finns både i vår ekonomi och i klimatsystemet så kommer det inte gå att nå max temperaturökning utan att först överskrida denna temperaturökning och den sammanlagda utsläppsbudgeten. (2014, p. 441) sammanfattar följande karakteristika hos befintliga 1,5-gradersbanor (ett fåtal) 19Naturvårdsverket, och (2014). 20IPCC (2014). 21van Vuuren DP, van Sluisveld M, Hof A F (2015). Implications of Long-Term Scenarios for Medium-Term Targets (2050). De kumulativa koldioxidutsläppen ligger i intervallet 680–800 gigaton koldioxid och mellan 90–310 gigaton koldioxid ; De globala koldioxidutsläppen ligger mellan och under utsläppen 201022, och mellan och års utsläpp . Även forskare vid IIASA23 har kommit till liknande resultat som när man sammanställt resultat från modelleringar av de globala koldioxidutsläppens utveckling med fokus på sådana banor som även med viss sannolikhet () skulle kunna leda till att den globala temperaturökningen begränsas till högst . Vid 1,5-gradersbanornas ännu mer omfattande och snabba, utsläppsbegränsning höjs sannolikheten för att två graders temperaturhöjning ska kunna undvikas. 1,5-gradersbanorna innebär en mycket snabb utsläppsminskning till netto-noll-utsläpp för koldioxid omkring 2050 följd av negativa utsläppsnivåer under resten av århundradet24. förutsätts därför att kapaciteten för koldioxidavskiljning och lagring – CCS- teknik – har byggts ut på ett mycket omfattande sätt25 som alla i modellerna tillgängliga åtgärdspotentialer har realiserats. CCS-tekniken tillämpas även i stor omfattning på förbrännings- anläggningar som använder bioenergi (bio-CCS). Till ett ökat upptag av koldioxid bidrar även kolsänkeåtgärder inom jord- och skogsbruk t.ex. i form av trädplantering. Upptaget motsvarar i några av dessa scenarier sammanlagt omkring koldioxid och ligger kvar på en sådan nivå under resten av århundradet. 22De globala utsläppen uppgick till ca 49 2010. 23Rogelj J, Luderer G, Pietzcker R.C, Kriegler E, Schaeffer M, , Riahi K (2015). Energy system transformations for limiting end-of-century to below . Nature Climate Change vol. 5, s. 519–527. 24Förutsättningarna för några av åtgärderna som genomförs i scenarierna har förändrats radikalt , framför allt har kostnaderna för sol- och vindkraft och vissa energieffektiva apparater(t.ex. LED-lampor) minskat kraftigt som möjligheterna att inkludera intermittent elproduktion i elnät har ökat. Prisbilden för bränslesnåla bilar har också förbättrats som förutsättningarna för ett omfattande införande av CCS-teknik i närtid har försämrats. Det kan finnas anledning att uppdatera de modeller som används för den här typen av anlayser med de senaste årens utveckling och genomföra nya modelleringar. 25Omfattningen har ifrågasatts. I tabellen nedan jämför vi de genomsnittliga utsläppen (per capita) för en global 1,5-gradersbana med en skisserad målbana mot ett nationellt 2045-mål för utsläppen i . I det föreslagna svenska utsläppsmålet ingår dock inte utsläpp från internationella transporter.