sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Forskningen fokuserar särskilt på den prog- nostiska validiteten, det vill säga hur väl ett urvalsinstrument kan förutsäga en persons framgång i kommande studier och rangordna sökande utifrån detta. Studieframgången mäts ofta i hur många poäng en student ”producerar” och i vilken mån studenten slutför sin utbildning inom avsatt tid. och har validitetsbegreppet utvidgats till att omfatta mer än bara prognosförmåga. En viktig aspekt, som forskare på området numera diskuterar allt mer och framför allt i , är vilka effekter bland annat urvalsprov har på till exempel provdeltagarna och på det system där provverksamheten ingår. Sådana effekter kan innefatta vilka signaler provet skickar till olika grupper och hur det påverkar elevers ansträngningar i gymnasieskolan.11 Wolming diskuterar i sin artikel Ett rättvist urval? begreppet rättvisa i samband med urval till högskoleutbildning. Enligt artikeln kan fördelningen av utbildningsplatser göras utifrån olika principer: den egalitära (alla har lika stor rätt till platserna), den utilitaristiska (platserna fördelas för att maximera samhällelig nytta) och den meri- tokratiska (platserna fördelas utifrån meriter). Det svenska systemet är i huvudsak ett meritokratiskt system, det vill säga utbildnings- platser fördelas i huvudsak utifrån meriter. Men det finns även andra principer som styr, till exempel nämner Wolming strävan att minska den sociala snedrekryteringen.12 11Högskoleverkets tillträdesråds synpunkter på fortsatt arbete med tillträdesfrågorna, 2012. 12Wolming S, Ett rättvist urval? Pedagogisk forskning i , 1999. Kunskap om tillträde till högskolan Wedman lyfter i en rapport från 200013 att det är svårt att förklara sambandet mellan resultat från ett urvalsinstrument och kommande studieprestationer i högskolan. Enligt rapporten beror studiefram- gången till 60–av annat än det som betyg eller högskole- provet mäter. Wedman menar att vi inte är särskilt mycket hjälpta av att veta betygen eller resultatet på högskoleprovet för att vi ska kunna uttala oss om hur det senare kommer att gå i högskolan. Sam- tidigt menar han att högskoleprov och betyg utgör de i särklass bästa instrumenten i detta avseende. I rapporten Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads- effekter: vad säger forskningen? undersöker författarna sambandet mellan olika urvalsinstrument och sannolikheten att uppnå en kandi- datexamen . De fann ett mycket starkt samband mellan gymnasiebetyg och studieframgång. av studenterna med de lägsta gymnasiebetygen och av studenterna med de högsta betygen hade tagit en kandidatexamen . Sambandet mellan högskoleprovsresultat och studieframgång, kon- trollerat mot betyg, är svagt. Författarna menar att man måste beakta att de allra flesta som skriver högskoleprovet också har betyg och att de samvarierar på olika sätt. Men i praktiken spelar inte urvalsinstru- menten så stor roll menar författarna. De har undersökt vad som skulle hända om högskoleprovet helt slopades och endast betyg användes. Då skulle av studenterna ta en examen från högskolan . Om man i stället skulle anta alla på hög- skoleprovsresultat skulle motsvarande siffra vara 76 procent.14 () kom med en sta- tistisk analys om lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och stu- dieprestation.15 I den analyseras avhopp och studieprestation (av- klarade högskolepoäng det första läsåret) i relation till studenternas förkunskaper (betyg från gymnasieskolan). Av analysen framgår bland annat att studenter med höga betyg från gymnasieskolan hoppar av högskoleutbildningar i betydligt lägre grad än studenter med låga betyg. Det är tydligt på de flesta undersökta utbildningar (lärar-, förskollärar-, sjuksköterske- och civilingenjörsutbildningar), 13Wedman I, Behörighet, rekrytering och urval – om övergången från gymnasieskola, Hög- skoleverket 2000. 14Björklund A, , och , Den svenska utbildnings- politikens arbetsmarknadseffekter: vad säger forskningen? IFAU, rapport 2010:13. 15Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation, UKÄ, /1. Kunskap om tillträde till högskolan men särskilt på ämneslärarutbildningen. När det gäller sambanden mellan gymnasiebetygen och studieprestation, klarar studenterna med de högsta betygen sig väl på alla utbildningar och tar i genom- snitt 56–60 högskolepoäng . Studenter med lägre betyg klarar studierna i olika grad på olika utbildningar. Svå- rast att klara studierna har de med låga betyg på civilingenjörs- och ämneslärarutbildningarna, medan studenterna på sjuksköterske- och förskollärarutbildningarna klarar sig betydligt bättre. UKÄ menar att det sannolikt indikerar att kraven för att uppnå godkänt betyg varierar mellan olika högskoleutbildningar. Inom genomfördes studier för att jämföra hur studenter presterar i högskolan beroende på inom vilken urvals- grund de har blivit antagna. (2004)16 studerade hur de som blivit antagna på olika grunder presterade efter det första studieåret på civilingenjörsutbildningen. Han fann en tydlig skillnad mellan betygs- och högskoleprovsantagna: de betygsantagna hade i genom- snitt klarat av drygt fyra poäng (sex högskolepoäng enligt nuvarande system) mer. I de fortsatta studierna fortsatte denna grupp i högre utsträckning utbildningen, de producerade fler poäng och avlade oftare examen. Liknande skillnader, men inte lika stora, hittade och (2005b)17 på juristutbildningen. och (2006)18 genomförde en studie på läkarutbildningen där de jämförde antagna på tre olika grunder: betyg, högskoleprov och särskild antagning. Avbrott och uppehåll var ungefär dubbelt så van- liga bland dem som hade antagits via högskoleprovet jämfört med betygsantagna. De betygsantagna hade också tagit i genomsnitt 12 poäng (18 högskolepoäng enligt nuvarande system) mer än de högskoleprovsantagna under hela utbildningen. Det var också en större andel av de betygsantagna som hade fullgjort studierna efter 11 terminer. Den dåvarande menade i sitt betänkande Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29) att det förutom goda förkunskaper finns andra förutsättningar som bör uppnås för 16Svensson A, Gymnasiebetyg eller högskoleprov som urvalsinstrument? Fallet civilingen- jörsutbildningarna. Pedagogisk forskning i , 2004. 17Svensson A och , Vilka kommer in på juristutbildningen och hur klarar man studierna? Pedagogisk forskning i , 2005b. 18Cliffordson C och , Differens grounds for admission: Its effects on recruitment and achievement in education. Kunskap om tillträde till högskolan studieframgång, nämligen motivation, en god studiesocial situation och att högskolan har förmåga att bemöta och ta hand om studen- ten. Utredningen menade att goda förkunskaper till en viss utbild- ning är nödvändiga, men inte tillräckliga förutsättningar för fram- gångsrika studier. Ytterligare studier inom VALUTA-projektet20 visade att olika urvalsmetoder påverkar olika gruppers möjligheter att antas till olika utbildningar. Bland annat ger högskoleprovet fördelar för svenska män med en högre social bakgrund vid antagning till läkar- utbildning. Kvinnor, sökande från arbetarhem och sökande med ut- ländsk bakgrund missgynnades av högskoleprovet i antagningen till civilingenjörs- och juristutbildning. En studie visar också att män från högre socialgrupper i störst utsträckning har dragit nytta av alternativa vägar, här nämns komvux och högskoleprovet, in i hög- skolan. 7.4Vad vet vi om betygen som urvalsinstrument? 7.4.1Övergången från relativa till målrelaterade betyg Det relativa, eller normrelaterade, betygssystem som fanns hade som ett av sina huvudsakliga syften att rangordna sök- ande till nästa utbildningsnivå. Det relativa systemet var kritiserat på olika sätt, bland annat för att lärarna var alltför bundna vid pro- centsatserna för fördelningen av de olika betygen, att eleverna jämfördes med varandra i betygssättningen och att betygen därmed inte sa något om elevens prestation.21 Betygsfrågan utreddes innan det målrelaterade be- tygssystemet ersatte det relativa 1994. I samband med det uttryck- tes farhågor om att det skulle bli svårt att använda de nya betygen för rangordning till nästa utbildningsnivå eftersom de skulle sättas 19SOU 2004:29 Tre vägar till den öppna högskolan, s. 83–84. 20Cliffordson C, Selection effects on applications and admissions to education with regular and step-wise admission procedures. , 2006; och , Toppresultat men ej antagen till högskolan. Studier av takeffekt hos gymnasiebetyg och högskoleprov. nr 2005:08, 2005a; , Influence from Additional Paths on Entrance to Higher Education – Gender and Class Perspectives. 21Tholin J, Att kunna klara sig i ökänd natur. En studie av betyg och betygskriterier – histo- riska betingelser och implementering av ett nytt system. Kunskap om tillträde till högskolan på elevers prestationer utifrån fastställda mål. Det skulle i teorin kunna innebära att alla elever får samma betyg. Studier som genomfördes inom visar dock att de målrelate- rade betygen har en förmåga att rangordna sökande som är likvär- dig de relativa betygen. visar också i sin rapport myt och verklighet (2004) att det empiriska utfallet av betyg för elever som lämnade gymnasieskolan är näst intill normal- fördelat. menar att det som är viktigt är rangordnings- förmågan hos den genomsnittliga betygspoängen och inte hos ett enskilt betyg. När det gäller likvärdigheten hos de målrelaterade betygen, har flera studier visat att det målrelaterade systemet är förknippat med bristande likvärdighet i betygssättningen och mellan lärare, skolor och kommuner.22 kom med en utvärde- ring av den betygsskala som infördes i samband med Gy 2011.23 I utvärderingen studeras bland annat likvärdigheten i betygssätt- ningen mellan olika skolor. menar att utifrån det empi- riska underlag som finns är den mest rimliga tolkningen att likvär- digheten i betygssättningen i jämförelse mellan skolor snarare har försämrats än förbättrats efter införandet av de nya kunskapskraven och den nya betygsskalan. menar i sin rapport att det för- modligen inte är för att lärare håller på att anpassa sig till de nya kunskapskraven och den nya betygsskalan. Myndigheten har observa- tioner för gymnasieskolan och menar att det måste anses vara en för lärare att anpassa sig till det nya. Myndigheten anser inte heller att den större skillnaden kan förklaras genom att själva betygsskalan har fått fler steg. 7.4.2Betygens förmåga att förutsäga studieframgång Även om både betygen och resultatet på högskoleprovet förklarar en relativt liten del av den framtida studieframgången, har betygen den bästa förmågan att kunna förutsäga studieframgång.24 22Se , 2004a; , 2006; , 2011, Klapp Lekholm & , 2008; Vlachos, 2010; och , 2005. 23Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning, , 2016. 24Se bland annat , 2009; , 2004 b, 2008. Kunskap om tillträde till högskolan I en avhandling från universitet25 undersöks bland annat varför betygen har en bättre prognosförmåga att förutsäga framtida studieresultat än urvalsinstrument som testar begåvning och kapacitet för studier, dit bland annat högskoleprovet hör. har framför allt undersökt inflytandet av kognitiva, sociala och beteendemässiga aspekter på betyg och betydelsen av dem för betygens prognosförmåga. Hon fann att både ämnesspecifika och sociala och beteendemässiga aspekter bidrar till att förklara bety- gens prognosförmåga. Till de senare aspekterna hör sådant som intresse, motivation, studievanor och självdisciplin. Det är också i linje med tidigare forskning. Ytterligare en aspekt som påverkar betygens prognosförmåga positivt är att de mäter prestationer över . De baseras också på olika sorters bedömningar som är gjorda av flera olika lärare i olika ämnen, vilket kan vara ytter- ligare en bidragande orsak till prognosförmågan. Det finns i det nuvarande regelverket inslag som kan påverka betygens prognosförmåga negativt. (2004b)26 genom- förde inom ramen för en prognosstudie bland personer som avslutade gymnasieskolan 1997–2000 och som sökte till läkar- och civilingenjörsutbildningar. Syftet var bland annat att undersöka innebörden av konkurrenskomplettering, det vill säga att i efterhand höja betyget i en kurs som man har ett betyg i. Hon kunde i den studien se att betygsförändringar som en följd av kompletteringar bestod av ”tomma” betygsenheter som inte sva- rade mot bättre resultat inom högskoleutbildningarna. Ett annat inslag som skulle kunna påverka betygens prognosförmåga negativt är meritpoängen. Någon forskning som omfattar meritpoäng finns inte, men , och menar att det finns goda skäl att anta att även meritpoängen försämrar betygens prognosförmåga och hänvisar till både svensk och internationell forskning. Betygens prognoskraft ligger till stor del i de prestatio- ner som ligger bakom en höjning av betyget ett eller flera steg på betygsskalan. Det krävs, menar de, en betydligt större prestations- 25Thorsen C, Dimensionality and Predicitive validity of school grades: The relative influence of cognitive and social-behavioral aspects, , 2014). 26Cliffordson C, De målrelaterade betygens prognosförmåga. Pedagogisk forskning i . 27Gustafsson J-E, och , Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter, SNS , 2014. Kunskap om tillträde till högskolan förmåga att höja jämförselsetalet 2,5 poäng genom högre betyg i ett antal kurser än att välja kurser som ger 2,5 extra poäng genom att bara få godkänt i dem. De pekar också på forskning som visar att prestationsförmåga, i form av motivation, intresse och idoghet är egenskaper som bidrar till betygens prognoskraft tillsammans med kunskaper och färdigheter. De menar att meritpoängen inte ger motsvarande information om förväntade studieprestationer efter- som det räcker med godkänt betyg på en meritkurs för att få extra poäng att addera till jämförelsetalet. Det innebär att det blir mer osäkert om det är de sökande med bäst förutsättningar att fram- gångsrikt genomföra utbildningen som antas. De argumenterar för att eftersom det räcker med att få godkänt i meritkurser för att få meritpoäng leder det också till negativa signaleffekter. I rapporten till högre utbildning – Påverkas betygens predik- tionsvärde av ålder?28 undersöker författarna om och i så fall hur gymnasiebetygen som urvalsinstrument påverkas av tid. De under- söker sambandet mellan betyg och prestation i högskolan29 och jäm- för sedan sökande i olika åldrar. De internationella studier som har gjorts visar, enligt och , ingen konsensus när det gäller ålders betydelse för studieprestationer i högskolan. När det gäller studier om huruvida betygens förmåga att förutsäga studie- framgång förändras , hänvisar författarna till en studie som rör urval till amerikanska masterutbildningar i ekonomi. Resultaten från den visar att sambandet mellan tidigare betyg och hur studenten presterade på masterutbildningen minskade ju större tidsskillnaden var. I och egen studie framgår det att korrelationen mellan betyg och poängproduktion varierar beroende på skillnaden mellan när gymnasiebetyget har utfär- dats och tidpunkten då högskolestudier påbörjas. Betygens förmåga att förutsäga studieframgång är relativt sett god för de yngre stu- denterna, medan den för äldre studenter är lägre och dessutom inte statistiskt signifikant. De fann även att korrelationen mellan betyg och poängproduktion var starkare än . För- fattarna uppmanar dock till försiktighet när det gäller tolkningen av resultatet. En tolkning som de själva vill framhålla är att betygens 28Wikström C och , Urval till högre utbildning – Påverkas betygens predik- tionsvärde av ålder?, IFAU, rapport 2012:21. 29Med prestation avses här antal högskolepoäng efter det första respektive det femte studie- året. Kunskap om tillträde till högskolan prognosförmåga försämras , men de menar att det skulle kunna vara så att betygen till exempel mäter olika saker . Några frågor som författarna menar att deras studie lyfter är bland annat om endast högskoleprovet ska användas för sökande som uppnått en viss ålder. Beroende på vilket syftet med urvalet är kan den nuvarande modellen med giltiga betyg ”” behöva justeras. Några tidigare studier30 visar att det finns en betygsinflation, det vill säga att betygsutvecklingen inte motsvaras av en kunskapsut- veckling bland eleverna i samma utsträckning.31 hänvisar i sin PM till interna analyser som myndig- heten har gjort och som visade en påtaglig ökning av den genom- snittliga betygspoängen i gymnasieskolan . Därefter är betygsnivån ganska stabil. Analyser som och presenterade vid ett forskarseminarium i septem- ber 2010 visade på en kraftig ökning av betygmedelvärden –2003. De såg även en viss ökning för de högre betygsstegen efter 2003. har därefter tittat på kunskaps- utvecklingen genom att studera resultaten i olika utvärderingar och studier och konstaterar att de sammantaget visar en annan bild av den faktiska kunskapsutvecklingen än vad betygsutvecklingen gör. bedömning är att betygsinflation har förekommit sedan de målrelaterade betygen infördes . De menar att betygsinflationen har varit påtaglig i gymnasieskolan och obetydlig därefter. Enligt kan betygsstegringen del- vis förklaras av ändrade förutsättningar för betygssättningen. Dit hör bland annat införandet av ett MVG-kriterium. skriver i en rapport att det förekom betygsinflation även i det tidigare relativa betygssystemet. Vidare menar i samma rapport att det är för tidigt att uttala sig specifikt om någon eventuell ökning eller minskning av betygs- 30Se (2004b); och (2005). 31Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen, PM . Kunskap om tillträde till högskolan inflation i och med införandet av en ny betygsskala och nya kun- skapskrav.32 har på uppdrag av analyserat hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor.33 Han finner att det inte finns några stora skillnader i hur fristående och kommunala skolor sätter betyg. Han menar dock att de fri- stående skolorna var generösa i sin betygssätt- ning. Hans analys visar att den ökade konkurrensen mellan skolor i viss mån har bidragit till betygsinflationen under de senaste 10– 15 åren. Det gäller både den konkurrens som beror på friskolornas expansion och den som finns mellan kommunala skolor. Effekten av konkurrens är liten, men Vlachos menar att resultaten kan vara underskattade, bland annat därför att det inte finns något objektivt kunskapsmått att jämföra betygen med. Han menar att det är svårt att åtgärda problemen med betygsinflation genom att minska kon- kurrensen mellan skolor. Dessutom är konkurrensen en bidragande orsak medan huvudförklaringen troligtvis finns i själva betygs- systemet och dess bristande förankring. Det bör man i stället åtgär- da genom ett förhållandevis heltäckande system av centralt rättade prov. Vlachos menar också att betygsinflation är allvarligt då den tenderar att göra betygssättningen mindre likvärdig och också minskar betygens värde och legitimitet som urvalsinstrument till fortsatta studier. Det menar är bekymmersamt då betygen verkar vara överlägsna som urvalsinstrument. Betygsinflationen har också effekter på elevernas kunskapsnivå eftersom det finns ten- denserar till att eleverna lär sig mindre om det är lättare att uppnå höga betyg. 7.4.4Skolverkets uppföljning av betyg och studieresultat i gymnasieskolan redovisar en uppföljning av betyg och studiere- sultat i gymnasieskolan. Den senaste omfattar 2016.34 I uppfölj- ningarna ingår genomströmning, studieresultat och betyg. 32Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning, 2016. 33Vlachos J, Betygets värde – En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. , rapport 2010:6. 34Betyg och studieresultat 2016, , . Kunskap om tillträde till högskolan aktuella uppföljningen är det den tredje årskullen som går ur den reformerade gymnasieskolan, Gy 2011, som följs upp. Uppföljningen visar att det var en större andel elever som fick slutbetyg i det gamla systemet jämfört med andelen som fått en examen i det nya systemet. Genomströmningen, mätt i examen i Gy respektive slutbetyg i den tidigare gymnasieskolan, är 3– lägre . Den nya gymnasieexamen kräver mer av eleven än vad som krävdes för att få ett slutbetyg. krävs att 2 250 poäng av 2 500 poäng är godkända, för slutbetyg krävdes att eleven hade blivit betygssatt i samtliga kurser på sammanlagt 2 500 poäng. var andelen som tagit examen från något av de nationella programmen i gymnasieskolan . För de hög- skoleförberedande programmen, som hör till de nationella pro- grammen tillsammans med yrkesprogrammen, var motsvarande siffra . Det var som hade tagit exa- men från ett yrkesprogram . Jämfört med 2015 är det en något högre andel som tagit examen , då var andelen . Det har varit en ökning både på de högskoleförbere- dande programmen och på yrkesprogrammen. Uppföljningen visar att kvinnor i högre utsträckning än män uppnår examen . På ett högskoleförberedande program var andelen kvinnor , medan den för männen var . Det finns också ett samband mellan en elevs studie- resultat och föräldrarnas utbildningsnivå. Elever som har föräldrar med eftergymnasial utbildning uppnår i högre grad gymnasieexamen jämfört med andra elever. Bland de elever som började gymnasie- skolan fick av dem vars föräldrar hade eftergymnasial utbildning examen . Motsvarande siffra för elever med föräldrar med gymnasial utbildning var och för elever med föräldrar med förgymnasial utbild- ning . Om man också tittar på hur många elever som tar examen efter fyra och , tillkommer några procentenheter. Av de elever som började ett nationellt program 2011 hade 71,4 pro- Kunskap om tillträde till högskolan cent tagit examen . var motsvarande andel och . Andel elever som går ut med grundläggande behörighet har också följt upp hur stor andel av de sökande på ett nationellt program som går ut som har grundläggande behörighet till högskolan.35 Av de elever som slutförde gymnasieskolan hade uppnått kraven för grundläggande behörig- het. Motsvarande siffra var och , då sista årskullen från den gamla gymnasieskolan gick ut, . De som går ut ett yrkesprogram uppnår inte automa- tiskt kraven för grundläggande behörighet, vilket alla gjorde i den gymnasieskola som var före Gy 2011. Det var också en betydligt lägre andel som gick ut med grundläggande behörighet från ett yrkesprogram än från ett högskoleförberedande – . Ut- över elever på de riksrekryterande utbildningarna, som till exempel estetisk spetsutbildning och idrottsutbildning, är det framför allt elever på Vård och omsorg och Barn och fritid som går ut med grundläggande behörighet, . I rapportering ingår en uppföljning av den genom- snittliga betygspoängen.36 För alla elever som gick ut ett nationellt program låg den på 14,1 av totalt 20,0. , sista årskullen som gick ut den gamla gymnasieskolan, var den genom- snittliga betygspoängen 14,0. Det är skillnad på genomsnittlig betygspoäng mellan högskoleförberedande program och yrkespro- gram. För de högskoleförberedande programmen låg genomsnittet på 14,6 medan det låg på 13,0 för yrkesprogrammen. Det högsta genomsnittet hade eleverna som gick ut naturvetenskapsprogram- met – 15,6. Skillnaderna i betygsgenomsnitt perioden –2016 har varit marginella. Kunskap om tillträde till högskolan Kvinnor har generellt högre studieresultat än män. Den genom- snittliga betygspoängen för de kvinnor som slutförde gymnasie- skolan var 14,7. Motsvarande för männen var 13,6. Det finns också skillnader i genomsnittlig betygspoäng utifrån föräl- drarnas utbildningsnivå. Högst betygspoäng hade elever med föräl- drar med eftergymnasial utbildning – 14,7. Motsvarande siffra för elever med föräldrar med gymnasial utbildning var 13,4 och för elever med föräldrar med förgymnasial utbildning 12,5. På samma sätt påverkar om man har svensk eller utländsk bakgrund. Elever med svensk bakgrund hade en genomsnittlig betygs- poäng på 14,3 medan den för elever med utländsk bakgrund låg på 13,2.