sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — Kommissionen menar att de exempel på verksamhetsintegrerad utbildning som beskrivs ovan, där en del av ämnesstudierna genom- förs i skolverksamheterna i form av s.k. fältstudier, kan vara ett medel för att stärka integreringen mellan teori och praktik i lärarutbild- ningarna. Därutöver krävs en mer praktiknära vetenskaplig grund, vilket kommissionen återkommer till längre fram i detta kapitel. Den senaste uppföljningen av VFU genomfördes av UKÄ (UKÄ 2015a). Resultatet visade att lärosätena lagt ner betydande resurser på att förbättra och kvalitetssäkra VFU-verksamheten i för- hållande till brister som påvisats i tidigare utvärderingar. dock konstatera att det kvarstod en del brister, och rekommenderade bl.a. åtgärder för att öka andelen VFU-handledare med handledar- utbildning, ett fortsatt arbete för att kvalitetssäkra examinationen av VFU samt att rådande ersättningssystem skulle ses över. När det gäller frågan om ersättningssystem för VFU så fördes resonemang kring detta i den utredning som föregick lärarutbild- ningsreformen 2011 (SOU 2008:109). I utredningens betänkande jämförs lärarutbildning med utbildningar inom vård och medicin. För läkar- och tandläkarutbildningarna har staten tecknat avtal med landstingen för den kliniska delen av utbildningarna. Dessa avtal garanterar landstingen ersättning dels för de kostnader utbildningarna medför när det gäller krav på lokaler, utrustning och handledning, dels för klinisk forskning i anslutning till utbildningen. Kommis- sionen bedömer att ett avtal inom skolområdet, motsvarande detta s.k. inom hälso- och sjukvårdsområdet, skulle kunna lägga en ny grund för kunskapsutvecklingen till stöd för kvalitetsutveck- lingen inom lärarutbildningarna t.ex. gällande VFU. Denna fråga kommer att behandlas vidare i följande avsnitt Ökad samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän och stärkt vetenskaplig grund i lärarutbildningarna. Som tidigare nämnts så är det, enligt kommissionen, viktigt att alla VFU-handledare genomgår en adekvat handledarutbildning. Kommissionen utgår från att arbetet med att kvalitetssäkra examina- tionen av VFU sker inom ramen för det utvecklingsarbete som äger rum på lärosätena. För en akademisk yrkesutbildning är det av vikt att examinationen av de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen genomförs med samma kvalitet som för de lärosätesförlagda delarna. Ökad samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän och stärkt vetenskaplig grund Kommissionens bedömning: Samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän är en förutsättning för en lärarutbildning av god kvalitet. En infrastruktur inom skolområdet, liknande de för- hållanden som det s.k. tillförsäkrar hälso- och sjuk- vårdsområdet, skulle kunna lägga en grund för den samverkan mellan lärosäte och skolhuvudmän som av nödvändighet måste finnas, för att lärarutbildning, VFU, forskning och skolans verk- samhet ska kunna hålla en hög kvalitet. För att stärka lärarutbildningarnas vetenskapliga grund är det angeläget att andelen forskarutbildade lärare ökar inom utbild- ningarna. Satsningen på forskarskolor för lärare inom lärarutbild- ning får dock inte medföra sämre tillgång till forskarutbildning och forskarskolor för lärare verksamma i skolan. Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skollagen vila på veten- skaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 §). Regeringen konstaterar i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) att samverkan mellan utbildning, praktik och forskning därför är av avgörande betydelse för såväl skolväsendet som för lärarutbild- ningarna. Det handlar dels om att utveckla ett vetenskapligt förhåll- ningssätt och främja kunskap om effektiva undervisningsmetoder i skolan, dels om att stärka den vetenskapliga grunden i lärarutbild- ningarna. Kommissionen bedömer, i likhet med regeringen, att samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän är en förutsättning för en stark ändamålsenlig lärarutbildning, och därmed för skolväsendet i stort. De handlar t.ex. om att få till stånd en VFU av god kvalitet, se till att erfarna och skickliga lärare som är verksamma i skolan är enga- gerade i lärarutbildningarna, skapa förutsättningar för verksamma lärare att läsa master- och forskarutbildning, skapa goda förutsätt- ningar för skolans lektorer, samt att främja praktiknära forskning. Det är viktigt att de modeller för samverkan som finns mellan läro- säten och skolhuvudmän tar detta i beaktande. Det förekommer mer eller mindre utvecklad samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän och skolor, exempelvis inom ramen för vad som van- ligen betecknas som regionala utvecklingscentra (RUC). För att stärka lärarutbildningarnas vetenskapliga grund gör kom- missionen vidare bedömningen att det är angeläget att andelen fors- karutbildade lärare ökar inom utbildningarna. En del av dessa områden berörs i avsnitt 5.3. Det förslag till pro- fessionsprogram för lärare och skolledare som presenteras i kapi- tel 6 omfattar frågan om hur erfarna och skickliga lärare som är verk- samma i skolan på ett bra sätt ska kunna engageras i lärarutbild- ningarna, skapandet av goda förutsättningar för skolornas lektorer samt för verksamma lärare att läsa master- och forskarutbildning. I betänkandet från Utredningen inför en ny lärarutbildning (SOU 2008:109) gjordes som, tidigare nämnts, en jämförelse mellan lärarutbildning och utbildningar inom vård och medicin. Kommis- sionen anser att det finns goda skäl att jämföra dessa två akade- miska yrkesutbildningar. Ett viktigt skäl till det är den starka kopp- lingen mellan teori och praktik och den samverkan mellan lärosäte och verksamhet som av nödvändighet måste finnas, för att utbild- ning, forskning och verksamheten ska kunna hålla en hög kvalitet. Hälso- och sjukvårdsområdet framställs ofta som en förebild för skolområdet vad gäller utvecklingen av en vetenskaplig grund för verksamheten. Viktiga faktorer i den positiva utvecklingen inom hälso- och sjukvårdsområdet är förekomsten av disputerade läkare och dessas möjlighet att bedriva forskning i anslutning till yrkes- praktiken. Denna s.k. kliniska medicinska forskning har skett i samverkan mellan lärare och forskare vid lärosäten som bedriver läkarutbildning. Stora delar av studenternas utbildning är förlagd till sjukhusmiljö och oftast är även doktorander, forskare och lärare vid berörda lärosäten yrkesverksamma. En central förutsättning för att detta har varit möjligt är dessa s.k. . Överenskom- melsen omfattar dels ett centralt avtal mellan staten och vissa lands- ting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården, dels regionala avtal mellan berörda landsting (regioner) och universitet. Ett motsvarande avtal, eller annan konstruktion med likartade konsekvenser, inom skolområdet skulle kunna lägga en ny grund för kunskapsutvecklingen inom skola och lärarutbildningar, base- rad på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Ett sådant avtal skulle kunna möjliggöra för verksamma lärare och förskollärare med licentiat- eller doktorsexamen att fortsätta forska och aktivt delta i forskningsprojekt, och därmed bidra till kunskaps- och verk- samhetsutveckling. prioriterar forskarutbildade lärare anställning vid högskola eller universitet då goda möjligheter att fortsätta sin forskning sällan erbjuds i skolverksamheten. Vidare har lärarutbildningarna behov av forskning som genomförs av dispu- terade lärare i skolverksamheter, dels för att utveckla ny kunskap, dels för att sprida forskningsresultat inom skolområdet. anställningar kan bidra till en samverkan mellan skola och lärosäten genom att koppla undervisning och forskning närmare varandra. Ett nationellt avtal skulle kunna slutas mellan staten, som an- svarig för lärarutbildningarna, och företrädare för skolhuvudmän. Denna nationella överenskommelse skulle sedan kompletteras med lokala avtal mellan lärosäten med forskning, grund- och forskar- utbildning och huvudmän med anställda lektorer samt skolenheter där verksamhetsförlagd utbildning sker. Kommissionen förordar en sådan modell för skolans område, och ser därför positivt på den av regeringen aviserade försöksverk- samheten gällande samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän, liknande det som finns inom hälso- och sjukvårdsom- rådet (prop. 2016/17:50). Syftet med försöksverksamheten är att pröva och utveckla modeller för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten. Det är dock viktigt att även andra modeller för samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän utvärderas och att erfarenheter från dessa verksamheter tas i beak- tande i det pågående utvecklingsarbetet. Modellerna ska kunna stärka utvecklingen av skolväsendet och undervisningen, öka kvaliteten på den praktiknära forskningen och eventuellt skapa nya former av kombinationstjänster som gör en möjlig forskarkarriär mer intres- sant för lärare. Kommissionen anser att det vore gynnsamt om dessa modeller även kan inkludera samverkan om VFU. Skolor där det finns verksamma förstelärare och lektorer och som är delaktiga i VFU-verksamhet skulle genom dessa modeller kunna utvecklas till dynamiska miljöer där forskning och grundutbildning möts. Kommissionen noterar att regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen ska vila på (Dir. 2017:2). Utredningen ska knyta an till den försöks- verksamhet med praktiknära forskning som ska starta . Syftet är att stärka lärar- och förskollärarprofessionen och lärar- och förskolläraryrkets attraktivitet, utveckla lärar- och förskollärar- utbildningen och öka elevers och förskolans måluppfyllelse. För att stärka den vetenskapliga grunden i lärarutbildningarna har regeringen även föreslagit att medel avsätts för forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor (prop. 2016/17:50). medel ska syfta till att öka tillgången på forskarutbildade lärare inom lärarutbildningarna. Enligt regeringens förslag bör ges ansvaret för att utlysa forskarskolorna. Regeringen föreslår med anledning av detta att forskningsanslag anvisas en anslagsökning på 2017 och att satsningen 2020 totalt omfattar för detta ändamål. Denna sats- ning är, enligt kommissionens mening, bra. Frågan om forskarut- bildning och forskarskolor för lärare kommer att behandlas vidare i följande avsnitt. Frågan om en generellt stärkt forskningskapacitet behandlas vidare i kommande avsnitt 5.3. Excellenta centra eller starka utbildningsmiljöer för lärarutbildning Kommissionens bedömning: Frågan om en statlig satsning på inrättande av excellenta centra eller starka utbildningsmiljöer för lärarutbildning bör utredas. En sådan satsning kan stimulera fram- växten av starka forskningsmiljöer och framgångsrika utbildnings- program på grundläggande och avancerad nivå. Sådana centra eller miljöer kan vara lärosätesövergripande och kan även omfatta fors- karskolor för lärare såväl som utgöra nav för kompetensutveck- lingsinsatser. En satsning på s.k. excellenta centra eller starka miljöer för lärarutbildning kan bidra till såväl en stärkt kvalitet som en höjning av lärarutbildningsområdets status. Ytterligare ett sätt att öka lärarutbildningarnas kvalitet och status är att möjliggöra för lärosäten, med starka meriter gällande utbild- ning och forskning inom området, att ansöka om särskilda medel inom ramen för en statlig satsning för etablering av excellenta centra eller särskilt starka utbildningsmiljöer. I en , Centres of Excellence as a Tool for Capacity- : Case Study , ges en översiktlig beskrivning av före- komsten av satsningar på excellenta centra i (2013). Rapporten exemplifierar med de satsningar på excellenta centra som görs inom medicin, teknik och naturvetenskap genom Verket för innovationssystem (), samt det s.k. Linnéstödet, som är ett samarbete mellan och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS), inriktat mot att stödja särskilt starka miljöer inom medicin, natur- och teknikveten- skap, humaniora och samhällsvetenskap samt utbildningsvetenskap. I en forskningsrapport framtagen av in Innovation, Research and Education (Aksnes m.fl. 2012) noteras att de satsningar som genomförts har resulterat i betydande stöd till vissa områden och miljöer. Satsningar har främst gjorts inom om- rådena medicin, naturvetenskap och teknik. Det finns inte något tidigare exempel på excellenta centra, eller sär- skilt starka forskningsmiljöer, i som har inriktning mot lärar- utbildningsfrågor. Det har dock förekommit satsningar på att stödja forskning inom utbildningsvetenskap med anknytning till pedagogisk verksamhet (se t.ex. prop. 2000/01:3, prop. 2004/05:80). I proposi- tionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) lanserade den regeringen ett nytt inslag i systemet för forsknings- finansiering: s.k. strategiska satsningar. Dessa satsningar föreslogs i budgetpropositionen uppgå till under tids- perioden –2012. Genom satsningen gavs lärosäten, forsknings- institut och forskningsfinansiärer möjlighet till ökade anslag för breda forskningssatsningar inom områdena medicin, teknik och klimat som regeringen identifierats som särskilt viktiga för . Kommissionen återkommer till frågan om forskning och forsknings- finansiering i avsnitt 5.3. I den senaste forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) lyfts förbättrade kunskapsresultat i skol- och utbildningsväsendet fram som en samhällsutmaning som kräver särskilda satsningar. De satsningar som aviseras är, som nämnts ovan i delavsnittet Ökad samverkan och vetenskaplig grund, en försöksverksamhet för att genom ökad samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän, få en starkare vetenskaplig grund i skolan samt en satsning på forskar- skolor för att stärka forskningsanknytningen inom lärarutbildning- arna. Kommissionen noterar dock att frågan om en stark lärar- utbildning inte ingår i de nationella forskningsprogram eller de sär- skilda forskningssatsningar som regeringen initierar. Mot bakgrund av den betydelse som skola och utbildning tillskrivs anser kommis- sionen att en satsning på lärarutbildningarnas vetenskapliga grund är något som bör övervägas. Det finns nordiska erfarenheter av satsningar på excellenta centra med koppling till utbildningsområdet att hämta inspiration från. I finns det Senter for framragende utdanning (SFU) med fokus på excellens inom utbildning respektive Senter for fram- ragende forskning (SFF) som avser excellent forskning. Ett exem- pel på SFU är in Teacher Education (ProTed) i (Nokut ) Centrets verksamhet är inriktad mot utbildning på grundläggande och avancerad nivå, och i viss utsträckning forskning. Det finns ytterligare ett antal verk- samma SFU. Det finns inte någon motsvarighet till SFU i . Det finns ett större antal SFF och dessa liknar i mycket de excellens- satsningar som finns i gällande forskningsområdet. Kommissionen bedömer att en statlig satsning på inrättande av excellenta centra eller starka utbildningsmiljöer för lärarutbildning, liknande de SFU som finns i , är en åtgärd som bör över- vägas. Möjligheten för ett genomförande av en sådan satsning bör därför utredas. Syftet med en sådan satsning skulle vara att upp- mana och uppmuntra lärosäten att höja sina ambitioner vad gäller lärarutbildning genom att stimulera framväxten av starka forsknings- miljöer och framgångsrika utbildningsprogram på grundläggande och avancerad nivå. Sådana centra eller miljöer kan även omfatta fors- karskolor för lärare såväl som utgöra nav för kompetensutvecklings- insatser. Genom en särskilt satsning på excellenta centra eller starka miljöer för lärarutbildning kan en grund etableras för en långsiktig resursförstärkning för dessa miljöer, som kan bidra till såväl en stärkt kvalitet som en höjning av lärarutbildningsområdets status. En sådan satsning kan öka samverkan mellan lärosäten genom att uppmana och uppmuntra till utvecklingen av lärosätes övergripande miljöer. En sådan satsning är också ett sätt att förstärka lärarutbild- ningens kvalitet genom att dra nytta av resultat från såväl den praktiknära forskningen som andra forskningssatsningar. 5.3Stärkt forskningskapacitet för att möta skolans och lärarutbildningarnas behov Betydelsen av att utbildningen i skolväsendet ska vila på vetenskap- lig grund och beprövad erfarenhet betonas i skollagen (2010:800). skollag fanns ingen bestämmelse med denna innebörd. I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygg- het (prop. 2009/10:165) formuleras tydligt att arbetet i skolan ska präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. har preciserat att detta innebär en medveten och systematisk strävan att utifrån bästa möjliga vetenskapliga grund utforma utbildningens innehåll, välja undervisningsmetoder och stödinsatser utifrån hur väl de fungerar och hur effektiva de är för att elevernas kunskapsresultat ska främjas (2013a). Forskningens betydelse för skol- väsendet kan, mot bakgrund av detta, sägas ha kommit att betonas starkare i skollagstiftningen även om innebörden implicit funnits med även tidigare.5 I delbetänkandet konstaterade kommissionen att en förstärkning behöver ske av skolans vetenskapliga grund. Lärares kunskapsbas be- höver utvecklas och ett system behöver skapas för stöd till utveckling av praktiknära forskning och forskningsförsörjning som svarar mot kunskapsbehov emanerade ur lärares och skolledares praktiska yrkes- utövning. Det är också viktigt att verksamma i skolan får tillgång till forskningsresultat. Skolans och lärarutbildningarnas vetenskapliga grund är bred och spänner i stort sett över hela det vetenskapliga fältet. Här ingår bl.a. de olika akademiska disciplinerna och skolämnena, liksom forsk- ning som rör undervisning och lärande generellt och inom olika ämnen (se t.ex. SOU 2009:94; 2011a). När det gäller skolledares kunskapsbas ingår också forskning om pedagogiskt ledar- skap, styrning och organisationsutveckling (se t.ex. Pashiardis & ; SOU 2015:22; 2011). Kommissionen har tidigare i kapitlet betonat vikten av sam- verkan mellan lärosäten och skolans verksamhet samt mellan lärar- utbildning och forskning. Denna samverkan är en förutsättning för den vetenskapliga grunden i lärares och skolledares yrkesutövande och för kvaliteten i lärarutbildningarna. Det kan t.ex. handla om modeller för samverkan mellan skolhuvudmän och lärosäten för att stärka lärarutbildningarna, inrättande av excellenta centra eller starka miljöer för lärarutbildning samt forskarskolor för att öka tillgången på forskarutbildade lärare inom lärarutbildningarna. De satsningar som görs för att stärka den vetenskapliga grunden i lärarutbild- 5 I högskolelagen (SFS 1992:1434) fanns en bestämmelse om att utbildningen ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet. ningarna bör med största sannolikhet komma att återspeglas i en för- stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet i stort. I detta avsnitt kommer kommissionen att redovisa ytterligare bedömningar gällande behov av en stärkt forskningskapacitet för att möta skolans och lärarutbildningarnas behov. Begreppet utbildningsvetenskap lanserades av (SOU 1999:63), och har ibland avsett forskning relaterad till lärarutbildning och lärares verksamhet, och ibland ett vidare forskningsområde (2011a). föreslog att utbildningsvetenskap skulle etable- ras som ett eget vetenskapsområde med egen finansiering av forsk- ningsstöd till lärosäten med lärarutbildning. Syftet med detta skulle vara att stärka lärarutbildningens vetenskapliga grund. I stället in- rättades () 2001, med organisatorisk hemvist inom . Ett viktigt syfte med satsningen var från början att stärka den forskningsmässiga infra- strukturen inom lärarutbildningen och att öppna för lärare att kunna gå vidare i forskarutbildning och forskning. Syftet med UVK:s verksamhet skulle vara att stärka forskningen inom lärarutbildningen samt att främja en ”fri, forskarstyrd och nationellt kvalitetskon- trollerad forskning inom ett kunskapsfält som även bör inkludera kunskap om utbildningssystemets egen funktion och konstruktion samt informellt och icke-institutionaliserat lärande av olika slag” (2011a, s. 31). Det betonades att utbildningsveten- skap borde ses i ett bredare perspektiv än bara skolans och lärar- utbildningens. betonade att skolans utveckling är beroende av att lärarna själva är delaktiga i kunskapsutvecklingen inom sitt eget verksamhetsområde, och att forskningen rör frågeställningar som har hög relevans för de praktiskt verksamma (2011a). Det bedömdes som viktigt att forskning i tillräcklig ut- sträckning kunde erbjuda närhet till och relevans för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet (2003, 2011a). UVK gjorde 2001 en särskild satsning på vad som då betecknades som praxisnära grundforskning för att främja en yrkesrelaterad forsk- ning i anslutning till de professionella verksamheterna inom det utbildningsvetenskapliga fältet, och särskilda medel avsattes i UVK:s budget för att främja sådan forskning. Vidare bildades en arbetsgrupp med uppgift att ta sig an frågor om praxisnära forskning och veten- skaplighet (2003). (2013) har tidigare konstaterat att mycket skol- forskning har fokuserat skolan och utbildningsväsendet, men inte primärt haft som syfte att utveckla kunskap som lärare och skol- ledare kan ha användning av i sitt praktiska yrkesutövande. Detta har aktualiserat frågan om betydelsen av forskning som avser just detta. En undervisnings- och verksamhetsutvecklande forskning är betydelsefull för såväl lärares undervisning som skolans utveckling. Forskning med förankring såväl i den direkta skolmiljön som i den grundläggande forskningen stärker skolans vetenskapliga grund. Kommissionen menar att behovet av en forskning som evidens- baserat kan stödja skolans och undervisningens utveckling kan till- godoses på flera olika sätt. Forskning av relevans för skolans och undervisningens utveckling kan utformas och genomföras verksam- hetsnära, men kan också emanera från forskning som inte bedrivs i direkt anslutning till lärares och skolledares yrkespraktik och skolans miljö. En stärkt vetenskaplig grund i lärarutbildningarna och skolväsen- det kräver både en praktiknära forskning och en bredare forsk- ningsförankring. En grundläggande förutsättning för att skolan och lärarutbildningen ska vila på vetenskaplig grund är att lärarutbild- ningen finns integrerad i det breda forskningssystemet. En satsning på praktiknära forskning får inte leda till en ökad fragmentisering av lärares och skolledares kunskapsbas. I stället bör kopplingen mellan den verksamhetsnära och den generella, lärosätesbaserade forsk- ningen, stärkas. Forskning av relevans för skolans och undervis- ningens utveckling kan utformas och utvecklas praktiknära, men kan också emanera från forskning som bedrivs långt från lärares och skolledares yrkespraktik och skolans miljö. Det är av fundamen- tal vikt att den vetenskapliga grunden för lärarnas utbildning och forskning förmår att dra nytta av de många olika kunskapsområden som finns inom akademin, och då även de discipliner som inte direkt relaterar till skolämnen. Historiskt har det funnits väsentliga brister i detta avseende, kanske framför allt bottnande i skilda utbild- ningskulturer (se t.ex. 2005). Dessa kan dels identifieras inom lärarutbildningsområdet som sådant, dels mellan akademin och dess yrkesutbildningar (se t.ex. 2011; Cuban 1999; Labaree 2004). Kopplingen mellan praktiknära utveckling och den generella läro- sätesbaserade forskningen behöver därför stärkas för att bidra till att kunskapsförsörjningen till lärarutbildningarna och skolväsendet hänger samman i ett starkt system.