sou · H4B346d4 · 2017-01-01 00:00:00 — När det kommer till att bedöma den språkliga nedsättningens grad hos en elev behövs en logopedundersökning. Där kan det ingå olika standardiserade språktester och logopeden jämför elevens resultat med vad som förväntas för åldern. Metoder för att bedöma elevers språkförmåga utvecklas fortlöpande inom logopedprofessionen. Ofta används gränsvärden som en del i beskrivningen av språkliga svårigheter. Med dagens sätt att mäta skulle ett resultat som ligger två standardavvikelser eller mer under medelvärdet på standardiserade test av språkförståelse och språklig uttrycksförmåga tala för att eleven har en grav språkstörning. Det behövs dock alltid en sammanvägd bedömning av samtliga aspekter som tas upp i definitionen. Funktionsnedsättningen kännetecknas av att den icke-verbala begåvningen ligger inom normalvariationen (4) Elever med en utvecklingsstörning har rätt till särskolans pedagogik och rätt att läsa efter grundsärskolans och gymnasiesärskolans läroplaner. Elever med grav språkstörning behöver en pedagogisk skolmiljö som är särskilt anpassad efter deras svårigheter. Det motiverar en avgränsning mellan särskolans målgrupp och gruppen elever med grav språkstörning. I bedömningen av om en elev har grav språkstörning ingår det därför att utesluta utvecklingsstörning. För detta ändamål använder psykologerna psykometriska tester. Det är professionens uppgift att använda och utvärdera testerna och avgöra hur resultaten ska tolkas. Språkstörning utgör den primära problematiken, och kan inte bättre förklaras av andra funktionsnedsättningar (5 och 6) Det är inte ovanligt att elever med språkstörningar även har andra funktionsnedsättningar. Om en elevs språkstörning är relaterad till en funktionsnedsättning som kan förklara språkstörningen anses språkstörningen vara sekundär. En grav språkstörning enligt definitionen ska utgöra den primära problematiken. Ett led i bedömningen är att undersöka samförekomsten av andra funktionsnedsättningar hos eleven. Exempel på funktionsnedsättningar som kan leda till sekundär språkstörning är utvecklingsstörning, neuropsykiatriska diagnoser, ADHD, autismspektrumstörning och hörselskada. Tillståndet är inte av tillfällig natur (7) Den sista i raden av bedömningar som kommer att behövas för att avgöra om en elev har grav språkstörning handlar om den språkliga utvecklingsgången. Grav språkstörning är livslång och symtomen uppträder i tidig ålder. 1Har patienten fått diagnosen F80.2B? 2Vilket är patientens kön? 3 Är patienten flerspråkig/har annat modersmål än svenska? 4Vilket år är patienten född och vilket år gjordes den senaste bedömningen av den generella språkstörningen F80.2B? Obs fyll endast i en av nedanstående tre rader! Har det gjorts någon bedömning något av dessa år? Inget av dessa år  Inget av dessa år  Inget av dessa år  5Uppfyller patienten kriteriet för grav språkstörning ur aspekten språkförmåga? Det vill säga -2 standardavvikelser eller mer ifrån medelvärdet på standardiserade och validerade tester. Ja  Gå till fråga 7 Nej  Gå till fråga 7 6Vad är orsaken till att du har svarat oklart? Flera alternativ kan markeras Otillräckligt testunderlag i journalen Svårigheter att bedöma pga. flerspråkighet/annat modersmål än svenska Testresultaten svårtolkade pga. bristande koncentration hos patienten Testresultaten svårtolkade pga. pragmatiska svårigheter 7Är det du som fyller i enkäten som har ställt diagnosen F80.2B? Var god vänd! 8 Övrig information om bedömningen: Tack för din medverkan! Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till landstingens kontaktpersoner som samordnar och tar fram statistik För att logopederna på varje mottagning ska veta vilka patienter som ingår i undersökningen ber vi dig som är kontaktperson, till exempel cheflogoped eller verksamhetschef, att gå in i mottagningarnas statistik. Här söker du efter personnummer på de patienter födda , 2006 och 2007 som har diagnosen F80.2B och sorterar dem utifrån vilken logoped som har ställt diagnosen. I de fall en patient har bytt logoped är det i första hand logopeden som ställde diagnosen som ska besvara enkäten. Logopederna ska gå tillbaka i tiden och titta i journalerna enligt schemat nedan. Ifall du har möjlighet att se i statistiken att en patient inte har någon utredning i schemat kan du redan på förhand ta bort patientens personnummer från listan till logopeden. För att ska skicka RÄTT ANTAL ENKÄTER till ditt landsting, en per patient med diagnosen F80.2B i åldersgruppen, ber vi dig beställa enkäter. Din beställning ska omfatta följande information: •Antalet enkäter (antalet barn med diagnosen F80.2B) •Antalet logopeder som ska göra bedömningar •Vilken adress ska skicka enkäterna till DU BESTÄLLER ENKÄTER AV: (i första hand) (i andra hand) DU FÖRDELAR UT RÄTT ANTAL ENKÄTER till var och en av logopederna på mottagningen. Varje logoped får även en informationsbroschyr om undersökningen och en instruktion om hur de fyller i enkäterna. De fyller i en enkät per patient och återlämnar enkäterna till dig. Du skickar in samtliga logopeders enkäter till: Patienternas personnummer är naturligtvis inget som ska skickas in till . Listorna på personnummer är bara till för att logopederna själva ska kunna hitta de aktuella patienternas journaler och i efterhand bedöma om de har grav språkstörning enligt definitionen i bilaga 1. Om en logoped har slutat sin tjänst eller är ledig Om den logoped som gjorde bedömningen av en patient inte arbetar på mottagningen men fortfarande har tillgång till journalen i sin nya tjänst (eller kan komma in till mottagningen under eventuell ledighet) ber du logopeden gå in i journalen för att kunna fylla i enkäten. I andra hand avidentifierar du journalen, skriver ut den och postar journalen och en enkät till logopeden, som fyller i och skickar tillbaka. Om det inte går att ta hjälp av utredande logoped kan du som cheflogoped eller verksamhetschef själv göra bedömningen med hjälp av journalen, eller avidentifiera journalen och låta någon annan logoped fylla i enkäten. För frågor kontakta , tfn Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 Din insats är viktig för att eleverna ska få det stöd som de behöver i skolan. Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till logopeder för bedömning av journaler Tack för att du är med och bidrar till vår undersökning om storleken på gruppen elever med grav språkstörning! Din insats är viktig för att eleverna ska få det stöd som de behöver i skolan. En ökad kunskap om elever med grav språkstörning leder förhoppningsvis till att skolorna blir bättre på att ge rätt stöd även åt elever med andra typer av språkstörningar. Du har fått en lista med personnummer på barn som du tidigare träffat och utrett, och som fått diagnosen F80.2B. Vi förutsätter då att språkstörningen är primär och att ingen utvecklingsstörning föreligger. Gå tillbaka till journalanteckningar Ditt uppdrag är att gå tillbaka och granska patienternas journaler och så gott det går göra bedömningen om de uppfyller kriterierna för utredningens definition av grav språkstörning (för definition se bilaga). Om en patient genomgått flera språkliga utredningar så är det den senaste som gäller. Du ska gå tillbaka i tiden enligt schemat nedan: För en patienter född tittar du först i eventuella journalanteck ningar . Finns det ingen utredning om generell språkstörning från detta år backar du och som längst enligt schemat ovan. Har patienten ingen utredning under något av åren i schemat är det inte troligt att patienten har någon grav språkstörning. I dessa fall kryssar du i rutan ”Inget av dessa år Ú Skicka in enkäten” under fråga fyra. Det är av yttersta vikt att samtliga enkäter skickas in till SCB oavsett om enkäten är besvarad i sin helhet eller till och med fråga 4. Två standardavvikelser eller mer under medelvärdet på språkliga tester Gällande de språkliga testerna innebär definitionen grav språkstörning att patientens impressiva och expressiva förmåga ligger 2 standardavvikelser eller mer under medel värdet på samtliga standardiserade tester. Det motsvarar således stanine 1, under percentil , eller under standard score 70, se diagram nedan. Du ska alltså i varje journal titta på anteckningar om resultatet av standardiserade och validerade tester, såsom PPVT, TROG, , Reynell, BNT, ITPA och så vidare. Om enstaka expressi va test sticker ut är det ändå möjligt att göra helhetsbedömningen att det handlar om grav språkstörning. Resultat på standardiserade tester redovisas ofta som ett värde på normalfördelningskurvan. Om ett test inte är tillräckligt fingraderat för att visa om resultatet ligger över eller under –2 standardavvikelser är testet till mindre hjälp i bedömningen. Då inklu derar ni patienten i gruppen med grav språkstörning om resultatet på övriga tester ligger på –2 standardavvikelser eller lägre. En enkät per patient För varje patient ska du fylla i en enkät efter bästa förmåga. Innan du fyller i dina enkäter kan det vara bra att du och kollegorna diskuterar er fram till det bästa tillvägagångssättet. Om ni önskar förslag på hur ni ska lägga upp arbetet är ni hjärtligt välkomna att kontakta som ledde pilot studien där enkäten prövades ut. Vid minsta tvekan, fråga eller synpunkt, kontakta Enkätdata från SCB:s undersökning av elever med grav språkstörning i fem län Statistiska centrabyråns, SCB:s, undersökning av elever med grav språkstörning i fem län redovisas i en teknisk rapport, se bilaga 8. I nedanstående sex tabeller redovisas enkätdata uppdelat på Region , , , och . Tabell 1 Resultat per landsting Elever födda –2007 som besökt logopedmottagningar: elever med generell språkstörning, elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 2 Resultat per logopedmottagning Elever födda –2007 som besökt logoped i , i och vid logopedmottagningarna A-L: elever med generell språkstörning, elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 3 Könsuppdelat resultat Pojkar och flickor födda –2007 som besökt logopedmottagningar: elever med grav språkstörning och elever för vilka det är oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning Tabell 4 Flerspråkighet eller annat modersmål än svenska Elever med flerspråkighet eller annat modersmål än svenska bland dem med grav språkstörning * hade ett bortfall av svar för 2 elever. Tabell 5 Orsaken till oklar bedömning Summerar inte till eftersom flera alternativ av svårigheter kunde väljas. Antal elever med oklar bedömning var totalt 180 och frågan besvarades för 174 av dem pga. brist i pga. pragmat. Tabell 6 Vem som ställt diagnos Antal enkätsvar där den som fyllde i enkäten var samma respektive annan logoped än den som ställt diagnosen generell språkstörning Antal barn med generell I denna bilaga återfinns en översiktlig presentation av intresseorganisationer som verkar för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Organisationerna har av utredningen ombetts att själva beskriva sin verksamhet utifrån sex rubriker. I det fall då detta inte skett har utredningen inhämtat ett urval av uppgifter från organisationens hemsida. Organisationens syfte och idépolitiska program är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF), deras familjer och yrkesverksamma inom området. Bland medlemmarna finns personer med ADHD, autismspektrumtillstånd, Aspergers och Tourette syndrom samt språkstörning. Förbundet arbetar för att människorna bakom diagnoserna ska bli bemötta med respekt och få det stöd de behöver. •att arbeta intressepolitiskt för att förbättra livssituationen för barn, ungdomar och vuxna med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar •att tillvarata medicinsk, psykologisk och pedagogisk forskning och så brett som möjligt föra ut dessa till medlemmar, yrkesverksamma och samhälle •att sprida kunskap genom att informera samt att anordna utbildning och konferenser för att öka insatserna på olika nivåer •att genom lokala föreningar och grupper tillvarata medlemmarnas intressen samt främja skapandet av nätverk och stödgrupper i syfte att stödja barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Organisationens historik och framväxt Bildandet av Attention hade föregåtts av många kontakter bland annat på hemsidan AD/HD-DAMP Centralen och föreningen . På bägge håll hade man även nära kontakter med yrkesverksamma och många ledande experter som alla såg behovet av ett eget förbund. Det första årsmötet hölls i . har 15 000 medlemmar. Förbundet har 60 lokala föreningar och finns i alla län. och har flest föreningar. Attention har en ung medlemskår med en snittålder . Diagnoser registreras inte i förbundets register men av erfarenhet är ADHD den vanligaste funktionsnedsättningen. Kurser och utbildningar i egen regi Attention har ett eget utbildningsbolag som genomför cirka tio kurser per termin och många uppdragsutbildningar. genomförs en stor nationell konferens, kallad NPF-forum. Attention har en omfattande informationsverksamhet, genomför regelbundet medlemsundersökningar och ordnar sommarläger för vuxna med egen funktionsnedsättning. med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat, Barnplantorna. Organisationens syfte och idépolitiska program Barnplantorna bedriver bred information nationellt om barn med hörselnedsättning (oberoende av typ av hörapparat) till såväl föräldrar som professionella verksamma i förskola, skola och habilitering eller sjukvård. Barnplantornas incitament är att föräldrar önskar vägledning och evidensbaserad information för att fatta beslut avseende sitt barn. Föräldrar är en viktig framgångsfaktor för barn. Barnplantornas information och kursverksamhet riktar sig både till föräldrar och professionella. I dialog mellan föräldrar och professionella sker utveckling och förändring av behandlingsmetoder, teknologiska landvinningar och specialpedagogiska modeller. Barnplantorna ger ut en tidning, , distribuerar ett elektroniskt nyhetsbrev, är exponerade i olika Facebookforum för medlemmar samt är synliga på Twitter och Instagram. Organisationens historik och framväxt Syftet var primärt att ta tillvara CI- barns intressen‐ nationellt inom förskola, skola och habilitering. talet utökades målgruppen till att omfatta alla barn med hörselnedsättning oberoende av typ av hörapparat. Barn med hörselnedsättning har liknande behov oberoende av typ av hörapparat. Barnplantorna har både medlemmar (föräldrar till barn med hörselnedsättning) och stödmedlemmar. hade Barnplantorna omkring 2 700 betalande medlemmar. Medlemsfamiljerna är jämt fördelade nationellt från i norr till i söder. Barnplantorna är indelade i sex regionala organisationer. Kurser och utbildningar i egen regi‐ Barnplantorna är väl känd som kurs och konferensarrangör . Det handlar om Nordisk konferens i samverkan med sjukvården samt regionala kurser (benämnt Pedagogiska Kaféer). Barnplantorna bedriver även samverkan med i , universiteten i , och samt leverantörer av hörselteknologi. Barnplantornas familjekurs/läger med ett program där ett stort antal internationellt kända professionella föreläst , är en viktig del i Barnplantornas idéprogram. De regionala organisationerna bedriver sociala aktiviteter‐ för medlemmar. Barnplantorna är representerade i EURO CIU (European Cochlea Implant Users). , hörselskadade barn och barn med språkstörning, DHB. 1 Informationen om organisationen är hämtad från DHB:s hemsida, , hämtat . Organisationens syfte och idépolitiska program DHB är en ideell föräldraorganisation för familjer med: •barn och ungdomar med dövhet, hörselnedsättning eller dövblindhet, med eller utan hörapparat eller kokleaimplantat (CI), •barn och ungdomar med språkstörning, •barn till föräldrar som är döva eller hörselskadade och/eller har en språkstörning. Barn och ungdomar med ovanstående funktionsnedsättningar i kombination med utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning innefattas i DHB:s målgrupper. DHB ska stärka sina målgrupper, sprida kunskap inom DHB och höja samhällets kunskapsnivå samt alltid fokusera på barns och ungdomars möjligheter. Organisationens historik och framväxt Förbundet , , bildades . Enligt de första stadgarna var DBM:s syfte att främja kontakten mellan föräldrar eller målsmän till döva barn och tillvarata deras gemensamma intressen. Förbundet var en utpräglad till föräldrar vars barn gick på någon av specialskolorna för döva. drev förbundet frågan angående elevernas boende. Eleverna bodde på internat vid skolorna och föräldrarna var mycket oroade av den undermåliga boendeformen. 1966 blev DBM medlem i – en paraplyorganisation som heter Handikappförbundens samarbetsorgan. DBM:s verksamhet utökades kraftigt . Hörselskadade barn och deras föräldrar kom med i förbundet och i mitten av årtiondet tillkom föreningarna vid och Åsbackaskolan. Namnet Döva Barns Målsmän passade inte längre och 1977 bytte DBM namn till och hörselskadade barn, DHB. Förbundet hade 1 265 medlemsfamiljer och 4 378 medlemmar vid utgången av . Kurser och utbildningar i egen regi Flertalet föräldrakonferenser och föräldrautbildningar. Bland annat lägerverksamhet och olika projekt. Organisationens syfte och idépolitiska program FSDB är en partipolitiskt och religiöst obunden intresseorganisation. FSDB ska utifrån principen om alla människors lika värde arbeta för rätten till full delaktighet, jämlikhet, självständighet och självbestämmande för personer med dövblindhet på alla områden i samhället. Ända sedan bildandet har FSDB också haft en viktig funktion för att bryta den isolering som personer med dövblindhet kan hamna i. Organisationens historik och framväxt FSDB bildades under namnet Föreningen . Föreningen ombildades till en tvåplansorganisation och är en riksomfattande sammanslutning av 12 regionala föreningar av personer med dövblindhet. FSDB har också tre nationella sektioner: Dövblind Ungdom (för barn- och ungdomar upp till ), (för föräldrar som har barn med dövblindhet) och Familjesektionen (för föräldrar som själva har dövblindhet och deras familjer). hade FSDB 317 röstberättigade medlemmar. Dövblind Ungdom hade 57 medlemmar. Det totala medlemsantalet (inklusive samtliga sektioner och stödjande medlemmar) var 914. Kurser och utbildningar i egen regi FSDB har inga egna kurser. Däremot anordnar folkhögskolor i samverkan med FSDB och SPSM aktiveringskurser för personer med dövblindhet. Förbundet genomför kongress och ordförandemöte mellan kongressåren. Höstträffen är en årligt återkommande aktivitet som alla röstberättigade medlemmar är välkomna att delta på. Den helgen brukar vara fylld av information, föreläsningar och trevliga aktiviteter. I övrigt är det de regionala föreningarna och sektionerna som anordnar medlemsaktiviteter i form av till exempel utflykter och informationsträffar. Organisationens syfte och idépolitiska program HRF arbetar för ett samhälle där alla hörselskadade kan leva i full delaktighet och jämlikhet. En viktig förutsättning är att alla hörselskadade barn och ungdomar får möjlighet till förskola, skola och högre utbildning på likvärdiga villkor, och att elever får stöd för att nå sin fulla potential i skolan. För att detta ska fungera krävs lärare med rätt utbildning, tillgång till hörteknik, anpassad pedagogik, mindre klasser och skolor med god ljudmiljö. Alla hörselskadade barn har rätt till teckenspråk och det ska ges möjlighet till skolgång i fullt tvåspråkig miljö. Organisationens historik och framväxt Skolan har från början varit en viktig fråga, och startade föreningen i Skolan för döva småbarn. I HRF:s skolrapport ”äh det var inget viktigt” presenterades en ny skolorganisation för hörselskadade och döva barn och unga – ett förslag som fortfarande står sig. HRF har närmare 30 000 medlemmar. Det är hörselskadade och anhöriga i olika åldrar, de som har hörapparat och/eller implantat, de med erfarenhet av att växa upp som hörselskadad eller att bli hörselskadad som vuxen, de som är fullt tvåspråkiga och behärskar såväl teckenspråk som svenska och de som är föräldrar till hörselskadade barn. Kurser och utbildningar i egen regi HRF genomför konferenser för profession och läger eller seminarier för föräldrar. HRF samlar statistik och fakta om hörselskadade barn och unga. HRF arbetar för en bättre auditiv miljö i skolan och bättre stöd till barn och föräldrar. –2015 genomförde HRF med stöd av Arvsfonden ett föräldraprojekt med seminarier och utbyggd rådgivning via . För att öka kunskapen om stödet till barn och föräldrar har HRF genomfört enkäter till hörselvården, professionen, SPSM och föräldrar, en rapport kommer arrangerar HRF en konferens om vikten av bra ljudmiljö i skolan. Organisationens syfte och idépolitiska program , är en organisation som arbetar för dövas mänskliga och demokratiska rättigheter. SDR arbetar för rätten och möjligheten att använda svenskt teckenspråk. Teckenspråk är av central betydelse i dövas liv och avgörande för delaktighet på lika villkor i samhället. SDR står upp för rätten och möjligheten att lära sig, utveckla och använda svenskt teckenspråk. Förbundets mål är att rätten till språket stärks inom samtliga samhällssektorer. Organisationen erbjuder teckenspråkiga mötesplatser, sprider kunskap och driver på utvecklingen mot ett samhälle där teckenspråk har en självklar plats. I ett jämställt och visuellt samhälle ser SDR respektfulla möten mellan människor utan språkliga barriärer. En vardag fylld av språkliga barriärer är mentalt påfrestande och bidrar till en sämre hälsa, oavsett ålder. Det är viktigt att skapa möjligheter att möta teckenspråkiga förebilder och språkmiljöer. Organisationens historik och framväxt Den första dövföreningen bildades i . Föreningen fungerade en period som ett riksförbund då den omfattade döva medlemmar från många olika håll i hela . bildades dövföreningar lite varstans i landet. Efter ett initiativ från bildades förbundet . 1950 antog förbundet det nuvarande namnet . Sedan SDR bildades har organisationen oavbrutet arbetat för människors rätt till teckenspråk. Organisationens mångåriga kamp för det svenska teckenspråket ledde till att officiellt erkände teckenspråket som dövas första språk . blev unikt som första land i världen med det beslutet. Förbundet har över 4 000 medlemmar (4 093 medlemmar ) och totalt 51 regionala samt lokala föreningar över hela landet. Ett nära samarbete finns med , som är självständigt. Kurser och utbildningar i egen regi SDR arrangerar kurser och utbildningar, ofta i samarbete med Västanviks Folkhögskola i . Syfte och idépolitiska program Talknuten är en partipolitiskt och religiöst obunden ideell intresseförening för barn, ungdomar och vuxna med språkstörning samt deras anhöriga. Talknuten, som är en regionförening inom , arbetar för ett universellt utformat/tillgängligt samhälle där personer med språkstörning har möjlighet att vara delaktiga samhällsmedborgare. Utgångspunkten i arbetet är FN:s konventioner om barnets rättigheter och om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Talknuten arbetar för att •personer med språkstörning får god sjukvård, habilitering och rehabilitering samt rätt till skola, utbildning och arbete •sprida information och förändra attityder kring språkstörning •ge stöd till befintliga föräldranätverk samt ge stöd vid bildandet av nya föräldranätverk •påverka och skapa opinion i landsting/region så att personer med språkstörning, samt deras anhöriga och närstående får likvärdiga levnadsvillkor med övriga i samhället samt informera om rättigheter •ha en dialog och erfarenhetsutbyte med profession inom området •följa forskning inom området. Organisationens historik och framväxt Talknuten bildades som föräldraförening i och . Talknuten drevs en period i projektform med medel från Allmänna arvsfonden.