sou · H5B314 · 2017-03-07 00:00:00 — Dessutom får en extern tjänsteleverantör bland annat ta emot ansökningar, ta upp biometriska kännetecken (fotografi och tio fingeravtryck) och överföra ansökan till konsulatet (artiklarna 42, 43 och 45).39 Som nämns i avsnitt 5.3.2, har ett samarbetsavtal med företaget i mer än 20 länder och på cirka 75 orter. När ansökan lämnas in, ska sökanden bland annat lämna biometriska uppgifter, betala ansökningsavgiften ()40, ge in styrkande handlingar och i tillämpliga fall ge in bevis på innehav av tillräcklig och giltig medicinsk reseförsäkring (artikel 10). Vid handläggningen kontrollerar personal på konsulaten att de är behöriga att pröva ansökan samt att alla formella krav på en ansökan är uppfyllda (artiklarna 18 och 19). Därefter görs en prövning huruvida sökanden uppfyller inresevillkoren (artikel 21). Beslut om viseringsansökan ska som utgångspunkt fattas från det att ansökan har lämnats in (artikel 23). I vissa fall får emellertid handläggningstiden vara längre. För del är utrikesförvaltningens mål att handläggningstiden för viseringar i genomsnitt ska understiga (exklusive tid för konsultation med andra Schengenstater och transport av handlingar).41 Vissa utlandsmyndigheter har satt upp ännu kortare handläggningstider som mål för den egna myndigheten. En Schengenvisering kan avse . Ett avslag på en viseringsansökan kan överklagas och ett 39Enligt 3 kap. 6 § sista stycket utlänningslagen får man besluta om samarbete med extern tjänsteleverantör eller med en kommersiell mellanhand i enlighet med viseringskodexen. 40Det finns undantag från denna huvudregel, till exempel ska barn mellan sex och betala en viseringsavgift på och viseringsavgift ska inte tas ut för sökande som tillhör vissa kategorier. För länder som har ett viseringsförenklingsavtal med EU är ansökningsavgiften också vanligtvis lägre. En extra serviceavgift får tas ut av externa tjänsteleverantörer i de fall ett land har ett sådant samarbete (artikel 17). Serviceavgiften ska specificeras i det avtal som reglerar samarbetet och får inte vara högre än halva viseringsavgiften. 41Se verksamhetsplanen för utrikesförvaltningen , promemoria , bilaga till protokoll , UD2016/01185/PLAN (delvis), s. 4. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering överklagande lämnas in på det konsulat som fattade beslutet (artikel 32). Överlämnande av ärenden till Av artikel 4.4 i viseringskodexen och 3 kap. 5 § utlänningslagen framgår att beslut om Schengenvisering även får meddelas av . En ansökan om Schengenvisering får överlämnas till om en utlandsmyndighet överväger att avslå en ansökan på grund av att sökanden anses vara ett hot mot medlemsstaternas allmänna ordning, inre säkerhet eller folkhälsa (3 kap. 10 § utlänningsförordningen). En utlandsmyndighet får enligt bestämmelsen även i annat fall överlämna viseringsärenden till för prövning. En förutsättning är att det finns särskild anledning till det. En sådan särskild anledning kan vara att det rör sig om särskilt känsliga och svårbedömda ärenden. Ett överlämnande kan även ske om en utlandsmyndighet har begränsad erfarenhet eller kunskap om viseringsansökningar, som till exempel kan vara fallet om myndigheten endast tar emot ett fåtal ansökningar . Innan ett överlämnande sker ska utlandsmyndigheten samråda med . Det är vanligen omkring en procent av alla Schengenviseringar som överlämnas till för beslut. Ett ärende som lämnas över till registreras först på utlandsmyndigheten och lämnas därefter över i samma ärendehanteringssystem till verket. Om fattar ett positivt beslut skriver utlandsmyndigheten ut en sticker och för in denna i sökandens pass. Om sökanden nekas visering ska ett eventuellt överklagande ges in till . Underrättelse av viseringsbeslutet ombesörjs av utlandsmyndigheten. Det är och () som beslutar om nationell visering, så kallad D-visering (se avsnitten 4.6.1 och 4.7.2 och 3 kap. 5 § utlänningslagen). En svensk beskickning eller ett svenskt konsulat kan ges rätt att besluta i ärenden om nationella viseringar (3 kap. 12 § första stycket utlännings- Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering har bemyndigat de utlandsmyndigheter som bestämmer att handlägga och fatta beslut i ärenden om nationell visering (1 § MIGRFS 05/2011). Samtliga utlandsmyndigheter som handlägger migrationsärenden har fått ett sådant bemyndigande. Om en utlandsmyndighet är osäker på hur en ansökan om nationell visering bör bedömas, får myndigheten lämna över ärendet till (2 § första stycket MIGRFS 05/2011). Enligt utlänningslagen ska en utlänning som vistas i mer än som huvudregel ha uppehållstillstånd.42 Kravet på uppehållstillstånd gäller bland annat inte för en utlänning som är EES- medborgare.43 Uppehållstillstånd kan beviljas på grund av anknytning.44 Huvudregeln är att uppehållstillståndet ska vara klart före inresan i Sverige.45 inkom 76 300 ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer bosatta i i särklass största ökningen utgjordes av syrier och statslösa, vilket förklaras av att ett växande antal asylsökande från dessa grupper beviljats uppehållstillstånd i . inkom cirka 70 000 respektive 79 800 ansökningar till Migrationsverket.47 En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till och utreds av en svensk utlandsmyndighet i hemlandet.48 Om sökanden är stadigvarande bosatt i ett annat land, lämnas ansökan i stället till utlandsmyndigheten i det landet. 42Se 2 kap. 5 § utlänningslagen. 43Se 2 kap. 8 b § utlänningslagen och 3 a kap. utlänningslagen. 44Se 5 kap. 3–6 §§ utlänningslagen. 45Se 5 kap. 18 § utlänningslagen. 46Se budgetpropositionen 2015/16:1, utgiftsområde 8, s. 13. 48Se 4 kap. 20 § utlänningsförordningen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering ansökan kan även göras elektroniskt direkt till . görs 30–av ansökningarna i anknytningsärenden elektroniskt.49 har utfärdat föreskrifter om var ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd från en utlänning i vars hemland eller bosättningsland det saknas en svensk utlandsmyndighet som handlägger sådana ärenden får ges in och utredas (se avsnitt 4.7.3).50 I ett anknytningsärende görs en muntlig utredning med den sökande. Normalt sker detta vid ett personligt besök på utlandsmyndigheten. En utförlig och fullständig utredning från utlandsmyndigheten ökar förutsättningarna för att den fortsatta handläggningen av ärendet ska bli snabb och enkel, till exempel genom att behovet av kompletteringar minskar. Om en ansökan lämnas in vid en utlandsmyndighet intervjuar utlandsmyndigheten sökanden enligt en mall som tillhandahålls av , innan ansökan lämnas vidare till verket. I de fall ansökan görs elektroniskt till utformar i stället verket de frågor som utlandsmyndigheten ska ställa till sökanden, utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Uppehållstillstånd på grund av anknytning kan ges till bland annat en utlänning som är make, sambo, barn eller annan nära anhörig till en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i på grund av anknytning kan också ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i I de sistnämnda fallen krävs att förhållandet framstår som seriöst och att inte särskilda skäl talar mot att ett tillstånd ges. Om utlandsmyndigheten bedömer att ett äktenskap, registrerat partnerskap eller samboskap är styrkt genom de handlingar som 50Se föreskrifterna UF 2016:3 om var ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd ges in och utreds i vissa fall. 51Se 5 kap. 3 § utlänningslagen. 52Se 5 kap. 3 a § utlänningslagen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering sökande ingivit (till exempel äktenskapsbevis eller personbevis) och det inte framkommit några uppgifter som talar emot att paret är gifta, har registrerat partnerskap eller är sambor och har för avsikt att sammanleva i , bör ärendet efter intervjun på utlandsmyndigheten översändas till för beslut. Detsamma gäller om utlandsmyndigheten bedömer att andra nära anhöriga har hushållsgemenskap. Om man på utlandsmyndigheten däremot finner tveksamheter i ärendet som gör att det finns skäl att misstänka att till exempel äktenskapet inte är giltigt eller att det är fråga om ett skenäktenskap bör en fullständig anknytningsutredning göras. Tveksamheter som leder till en fördjupad utredning kan vara att dokumentationens äkthet ifrågasätts, att formerna för äktenskapet bryter mot lag eller tradition eller att den sökande lämnat uppgifter eller uppträtt på ett sätt som ger anledning att misstänka att det handlar om ett skenäktenskap. En regelmässig seriositetsutredning ska däremot bara göras för personer som avser att gifta sig, registrera partnerskap eller bli sambor. I ett anknytningsärende sköts ofta kontakterna, både med och med utlandsmyndigheten, av den i bosatta referenspersonen som med stöd av en fullmakt kan agera som ombud för sökanden, i vissa fall redan vid ett ärendes inledning. Referenspersonen kan som ombud lämna kompletterande upplysningar, överklaga, etc. Beslut i ett anknytningsärende avgjordes cirka 69 800 ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning, varav drygt 50 200 ansökningar bifölls.53 Beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning meddelas av Migrationsverket.54 Handläggningstiden för ett anknytningsärende får vara högst om det inte föreligger särskilda skäl.55 Negativa beslut om uppehållstillstånd på grund av anknytning överklagas i av fallen.56 54Se 5 kap. 20 § utlänningslagen. 55Se 4 kap. 21 a § utlänningsförordningen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering Som nämns i avsnitt 5.4.4 ska en utlänning som vistas i mer än som huvudregel ha uppehållstillstånd.57 Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas för studier.58 Uppehållstillståndet ska som utgångspunkt vara klart före inresan i Sverige.59 inkom cirka 21 400 ansökningar om uppehållstillstånd för studier till Migrationsverket.60 Ansökan kan antingen göras elektroniskt eller lämnas in i pappersform. görs av ansökningarna i studerandeärenden elektroniskt.61 Om en sökande inte befinner sig i och ansökan inte är elektronisk ges ansökan, på samma sätt som i ett anknytningsärende, in till och utreds av en svensk utlandsmyndighet i sökandens hemland eller i det land där han eller hon är stadigvarande bosatt.62 Om en ansökan lämnas in vid en utlandsmyndighet utreds ansökan innan den lämnas vidare till . I de fall ansökan görs elektroniskt till ger verket i vissa fall instruktioner om utredning. I de flesta fall är emellertid utlandsmyndigheternas roll i studerandeärenden begränsad till att ta upp biometri för uppehållstillståndskort och svara på frågor i anledning av ansökan. Om en ansökan om uppehållstillstånd för studier lämnas in till en utlandsmyndighet ska den utreda eventuella tveksamheter rörande handlingar, språkkunskaper, sökandens framtidsplaner och avsikt med 57Se 2 kap. 5 § utlänningslagen. 58Se 5 kap. 10 § utlänningslagen. Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier på forskarnivå (5 kap. 5 § första stycket 2 utlänningslagen). 59Se 5 kap. 18 § utlänningslagen. 62Se 4 kap. 20 § utlänningsförordningen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering Saknas det anledning att ifrågasätta handlingar eller lämnade uppgifter och ansökningshandlingarna är fullständiga kan ärendet överlämnas till utan ytterligare åtgärder. Beslut i ett studerandeärende avgjordes cirka 20 400 ärenden om uppehållstillstånd för studier, varav cirka 17 200 ansökningar bifölls.63 Det är som huvudregel som handlägger och beslutar i studerandeärendena.64 har emellertid bemyndigat utlandsmyndigheterna att bevilja uppehållstillstånd för vissa särskilt angivna studier (MIGREF 10/2014). Detta gäller emellertid ganska få ärenden. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får även beviljas för besök.65 På samma sätt som när det gäller uppehållstillstånd på grund av anknytning eller studier ska uppehållstillståndet som huvudregel vara klart före inresan i Sverige.66 Ansökan kan inte göras elektroniskt. Om en sökande inte befinner sig i ges ansökan in till och utreds av en svensk utlandsmyndighet i sökandens hemland eller i det land där han eller hon är stadigvarande bosatt.67 I samband med ansökan om uppehållstillstånd utreder utlandsmyndigheten syftet med besöket, återvändandeavsikten och om försörjningen är tryggad. Det är som utgångspunkt som beslutar i fråga om uppehållstillstånd för besök.68 Utlandsmyndigheterna hanterar därefter uppehållstillståndskorten. 64Se 5 kap. 20 § utlänningslagen. 65Se 5 kap. 10 § utlänningslagen. 66Se 5 kap. 18 § utlänningslagen. 67Se 4 kap. 20 § utlänningsförordningen. 68Se 5 kap. 20 § utlänningslagen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering Av 2 kap. 7 § utlänningslagen följer att en utlänning som arbetar i som utgångspunkt ska ha arbetstillstånd.69 Bestämmelserna om beviljande av arbetstillstånd finns i 6 kap. utlänningslagen. Om arbetet och vistelsen i ska vara krävs också ett uppehållstillstånd. Sådant tillstånd får ges till en utlänning som har fått arbetstillstånd.70 Huvudregeln är att arbetstillståndet ska vara klart före inresan i Sverige.71 Viseringspliktiga utlänningar som ska vistas här än måste också ha visering. inkom cirka 53 300 arbetsmarknadsärenden72 till Migrationsverket.73 En ansökan om arbetstillstånd kan antingen göras elektroniskt eller lämnas in i pappersform. görs av ansökningarna elektroniskt.74 Arbetsgivaren påbörjar ansökningsförfarandet genom skapa ett anställningserbjudande via , som den sedan sänder till berörd facklig organisation för synpunkter. Sedan ska den sökande genomföra sin del av den elektroniska ansökan. Därefter handlägger och eventuella kompletterande frågor till sökande skickas i dessa fall via e-post. Om en sökande inte befinner sig i och ansökan inte är elektronisk ska den lämnas in till och utredas av en svensk utlandsmyndighet i sökandens hemland eller i det land där han eller hon är stadigvarande bosatt.75 69 EES-medborgare omfattas bland annat inte av kravet på arbetstillstånd (2 kap. 8 c § och 3 a kap. utlänningslagen. 70Se 5 kap. 10 § utlänningslagen. Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för arbete (5 kap. 5§ första stycket 1 utlänningslagen). 71Se 6 kap. 4 § utlänningslagen. 72I detta ingår, förutom arbetstagare, även gästforskare, säsongsarbetare (till exempel bärplockare), praktikanter, au-pairer samt professionella idrottsutövare. 75Se 5 kap. 8 § utlänningsförordningen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering Det är endast i undantagsfall som en utlandsmyndighet bistår med att utreda ett ärende som inkommit elektroniskt. Merparten av dem som ansöker om arbetstillstånd elektroniskt besöker en utlandsmyndighet först när de ska lämna biometriska uppgifter och för att hämta ut ett uppehållstillståndskort. Om ansökan lämnas in vid en utlandsmyndighet ska myndigheten granska att uppgifterna i ansökan och frågeformuläret är fullständigt ifyllda och att den sökande har undertecknat ansökan. Även de handlingar som lämnas in tillsammans med ansökan ska kontrolleras, till exempel pass. Därutöver behöver normalt inte någon ytterligare utredning göras, förutom i de fall då särskilda omständigheter pekar på att syftet med vistelsen i är något annat än att arbeta. Beslut i ett arbetstillståndsärende avgjordes cirka 47 200 arbetsmarknadsärenden, varav cirka 36 900 ansökningar bifölls.76 Det är som utgångspunkt som fattar beslut om arbetstillstånd.77 har dock delegerat beslutanderätten för uppehålls- och arbetstillstånd till utlandsmyndigheterna i några fall. Det gäller bland annat i som får bevilja uppehålls- och arbetstillstånd (ferietillstånd) för medborgare i och (MIGRFS 2004:2). Därutöver finns bemyndiganden för utlandsmyndigheter att besluta i ärenden som gäller gästforskare och forskarassistenter (05/2006). 5.4.8Ärenden om avvisning och utvisning Som nämns i avsnitt 5.4.1 är en av utlandsmyndigheternas uppgifter att biträda , och Säkerhetspolisen i ärenden enligt utlänningslagstiftningen.78 Det rör sig bland annat 77Se 6 kap. 5 § utlänningslagen. 78Se 3 kap. 9 § förordningen med instruktion för utrikesrepresentationen. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering om att bistå vid återvändande av personer med avvisnings- och utvisningsbeslut. I dessa frågor används olika lösningar för återvändandet beroende på det aktuella landets inställning till att ta tillbaka sina medborgare. Fastställandet av en återvändande persons identitet En stor fråga vid återvändanden är arbetet med ID-fastställelse. Att ha fastställt en persons identitet är i regel en förutsättning för en korrekt handläggning och ett effektivt återvändande. Huvudsakligen sker arbetet med detta via de utländska ambassaderna i eller EU för utverkande av resehandlingar, alternativt genom direkt kontakt med behöriga myndigheter i de länder med vilka eller EU har återtagandeavtal. När det gäller de länder där vet att handläggning hos de utländska ambassaderna i tar , kan de svenska utlandsmyndigheterna komma att bli kontaktade av för hjälp med ID-fastställelse, till exempel genom en så kallad förtroendeadvokat. Inte minst kan detta komma i fråga när det gäller barn utan vårdnadshavare för hjälp med familjeefterforskning samt för arbetet med ordnat mottagande via myndigheter (om föräldrar eller släkt inte kan eller vill ta emot den minderåriga), men det kan även gälla andra utsatta personer eller grupper. kan även be de svenska utlandsmyndigheterna om hjälp med att få till stånd en direkt dialog med hemlandsmyndigheterna i frågan om ID-fastställelse och återvändande, också för frågor rörande barn utan vårdnadshavare, och andra utsatta. An- vändandet av såväl nationella som internationella sambandsmän för assistans med återvändandearbetet och för informationsinhämtning väntas öka. har anslutit sig till European Union Return Liaison Officers network (EURLO). Inom projektet finns dels EU-gemensamma återvändandesambandsmän – EURLO:s – utstationerade på olika orter, och dels EURLO:s som kan åka ut på kortare specifika uppdrag till olika länder. har en svensk EURLO på ambassaden i och en i . Genom projektet har även tillgång till övriga EU-medlemsstaters sambandsmän i andra länder och svenska EURLO:s kan följaktligen också komma att kontaktas Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering av andra länder för assistans inom ramen för det europeiska projektet. Utöver placeringarna av EURLO:s i och har –2017 ytterligare tre nationella återvändandesambandsmän placerade vid ambassaderna i , och . Dessa har tillkommit som ett resultat av en riktad satsning från regeringen i syfte att stärka återvändandearbetet (se avsnitt 5.5.3). arbetar i allt större utsträckning med att bjuda in delegationer från hemlandsmyndigheter, så kallade task forces, som har befogenhet att utreda och fastställa identitet samt i vissa fall även att utfärda resehandlingar. Inför planerandet av sådana delegationer brukar ta hjälp av de svenska utlandsmyndigheterna för en initial kontakt med berörd hemlandsmyndighet. Vidare bistår utlandsmyndigheterna och domstolar med förfrågningar i enskilda ärenden och med generell landinformation. använder i allt större utsträckning chartrade plan för återvändandeoperationer. De återvändandeflygningar som verket anordnade har gått till Kosovo och . Både vid nationella återvändandeoperationer och vid samarbete med andra EU-länder, så kallade Joint Return Operations, chartras flyg i vilka man kan återsända flera personer till ett visst land. När en sådan resa anordnas hålls den svenska ambassaden i det aktuella landet informerad och blir ofta involverad för planering, koordinering och landningstillstånd. För en återvändandeoperation krävs att hemlandet har accepterat att personen i fråga återvänder. Även i denna fråga kan svenska utlandsmyndigheter och sambandsmän komma att involveras. håller på att utveckla olika återintegreringsprogram för återvändande personer. finns det endast ett pågående program i med för Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering migration (IOM) som tjänsteleverantör. Programmet löper , och en översyn och eventuell förlängning förutses sedan. Återintegreringsprogrammen är även tänkta att inkludera barn utan vårdnadshavare. kommer även att ansluta sig till (), som upphandlar ramavtal med olika tjänsteleverantörer för olika länder som därefter kan ansluta sig till. Inom ramen för sådana program har kontakt med utlandsmyndigheterna i det aktuella landet. 5.5Migrationsverkets organisation och ansvar i ärenden på utlandsmyndigheterna 5.5.1Allmänt om ansvar för verksamheten på utlandsmyndigheterna är enligt sin instruktion förvaltningsmyndighet för frågor som bland annat rör uppehållstillstånd, arbetstillstånd och visering.79 Enligt utlänningslagen är det också som utgångspunkt som ska pröva ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd.80 är i viss utsträckning beroende av utlandsmyndigheterna vid mottagande och utredning av sådana ansökningar. Det bör emellertid nämnas att ansökningar kan ges in elektroniskt direkt till (se närmare avsnitten 5.4.4, 5.4.5 och 5.4.7). Vidare ska enligt sin instruktion samverka med andra ansvariga myndigheter inom området så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av de uppgifter som har.81 I budgetpropositionen för anges också att har ett särskilt ansvar för att det migrationspolitiska målet ska uppnås, trots att det är flera myndigheter som delar ansvaret för verksamheten inom migrationsområdet.82 Det innebär enligt propositionen att ska vara drivande i samarbetet mellan myndigheterna när det gäller 79Se 1 § förordningen med instruktion för . 80Se 5 kap. 20 § och 6 kap. 5 § utlänningslagen. 81Se 2 § 6 förordningen med instruktion för . 2016/17:1 utgiftsområde 8, s. 10. Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering att upprätthålla en effektiv verksamhet med god rättslig kvalitet och som säkerställer god service till de sökande och andra intressenter. En av uppgifter är att bistå utlandsmyndigheterna med verksamhets- och processtöd för handläggningen av frågor inom migrationsområdet.83 får även efter samråd med () placera personal – sambandsmän – vid utlandsmyndigheterna i syfte att effektivisera genomförandet av uppgifter inom migrationsområdet.84 Verket har dessutom ansvar för funktionsspecifikt it-stöd för migrationsverksamheten på utlandsmyndigheterna.85 Slutligen är verket enligt sin instruktion registeransvarigt och centralt ansvarigt för behandling av personuppgifter i informationssystemet för viseringar (VIS) enligt artikel 41.4 i och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen).86 5.5.2Migrationsverkets organisation i de delar som berör utlandsmyndigheterna Flera olika delar av verksamhet berör utlandsmyndigheterna. Det är i första hand enheten för samband och utrikesstöd (ESU) som sköter förbindelserna med utlandsmyndigheterna, men även kvalitetsavdelningen och den operativa verksamheten har kontakter med utlandsmyndigheterna. Därutöver berörs även andra avdelningar, till exempel personalavdelningen. 83Se 2 § första stycket 9 förordningen med instruktion för . 84Se 2 § tredje stycket förordningen med instruktion för . 85Se Förvaltningsöverenskommelsen om teknisk utrustning mellan och , FA2011/27/IT, , med tillägg bland annat . 86Se 3 § 13 förordningen med instruktion för . Nuvarande ansvarsfördelning, organisation och finansiering ESU ansvarar för styrning och stöd gentemot utlandsmyndigheterna och tillhör organisatoriskt den internationella avdelningen.