sou · H5B389 · 2017-11-16 00:00:00 — Användningen av HRA i dessa förundersökningar är dock mer begränsad. Det finns flera orsaker till detta. Att använda HRA är resurskrävande och tekniskt komplicerat, och har varit beroende av hjälp från polisen för att kunna genomföra en buggning. Förutsättningarna för att använda HRA är nu på väg att ändras så att ska kunna hantera tvångsmedlet med mindre användning av polisens teknik och perso- nella resurser . Den tekniska utvecklingen inom kommunikationsområdet sker allt snabbare, som dess användare i allt högre grad blivit medvetna om kravet på säkra lösningar för att skydda sin kom- munikation. De personer som är inblandade i kriminell verksamhet utgör inget undantag i detta avseende, snarare tvärtom. Här går utvecklingen extra snabbt. Som ett alternativ till att använda billiga telefoner eller kontantkort som slängs efter en användning, nyttjas allt oftare en mer avancerad kommunikationsutrustning där all infor- mation krypteras innan den sänds iväg. Därmed går det inte längre att använda den information som inhämtats med tillstånd till , eftersom detta tvångsmedel enbart fångar upp de krypterade med- delandena utan att ge tillgång till innehållet. Lösningen på problemet är att den brottsbekämpande verksamheten får tillgång till ett nytt hemligt tvångsmedel i form av hemlig dataavläsning (HDA). För att ska kunna bedriva förundersökningar med miss- tanke om grova brott som blir framgångsrika och ger resultat i form av fällande domar i domstol, behöver myndigheten få tillgång till information som är okrypterad. Ett behov som delar med övriga myndigheter med brottsbekämpande verksamhet riktad mot grov organiserad brottslighet. behöver få tillgång till HDA vid misstanke om brott av den högre svårhetsgraden (grovt, synnerligen grovt), enligt bestäm- melserna i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglings- lagen, SL). Aktuella brott enligt smugglingslagen för användning av HDA är närmast grov narkotikasmuggling och synnerligen grov narkotikasmuggling (6 § tredje och fjärde styckena SL), grov smugg- ling enligt 5 § SL (t.ex. alkohol, dopningsmedel) och grovt tullbrott enligt 8 § (t.ex. cigaretter). Med undantag för HRA som enbart får tillämpas vid misstanke om grov eller synnerligen grov narkotika- smuggling, kan övriga hemliga tvångsmedel tillämpas vid misstanke om grov smuggling eller grovt tullbrott. För att ska kunna beivra sådan brottslighet som både är välplanerad, välorgani- serad och flitig användare av olika typer av kommunikationsmedel, krävs bra verktyg. HDA är ett sådant verktyg som krävs, i synnerhet i de fall kommunikationen i form av meddelanden, filer, mappar etc. i utrustningen, är krypterad. För att tillgodose behov av effektiva verktyg för att bekämpa grov organiserad brottslighet är det önskvärt att brotts- katalogen för användning av HDA omfattar brott vars straffvärde överstiger fängelse , dvs. Om det förstnämnda inte anses genomförbart, anser att straffvärdet för att få använda HDA bör utgå från brott vars straffvärde är minst fängelse , dvs. grov narkotikasmuggling eller brott av högre svårhetsgrad. har behov av att kunna använda HDA för att inhämta information som är krypterad oavsett typ av kommunikationsutrust- ning. Beroende på typ av utrustning och hur tillståndet är utformat, kan HDA ge tillgång till all form av krypterad information inkl. ljud och bild. Sådan tillgång innebär att det kan säkerställas av att den som använder en persondator, läsplatta (ipad), notebook, mobil- telefon eller motsvarande kommunikationsutrustning, är den eller de personer som misstänks för det aktuella brottet. Nämnda kommunikationsutrustningar är också i högsta grad mobila. Telefonhytterna är borttagna och mobiltele- fonen har ersatt fast telefoni. Datorerna är inte längre stationära utan lätta och bärbara. Detsamma gäller för ipad och notebook och lik- nande teknisk utrustning. I motsats till kravet för tillstånd till HRA eller HKÖ, bör därför tillstånd till HDA inte vara begränsat till en plats. Misstänkta gärningsmän byter ständigt utrustning (t.ex. kastar bort billiga mobiler eller slänger sim-kort efter en användning). Detta tillsammans med den höga mobiliteten gör det svårt att koppla en misstänkt person till den kommunikationsutrustning som anges i tillståndet (t.ex. ip-adress, abonnemang etc.). För att säkerställa att HDA används för teknisk utrustning, som i sin tur används av den som är misstänkt för brott, bör tillstånd till HDA kopplas till person. För att bli ett effektivt tvångsmedel som både är teknikneutralt och anpassningsbart, bör HDA kunna användas i kombination med andra hemliga tvångsmedel, som HDA + och , HDA + HRA för ljud och HDA + HKÖ för bild (genom kameran i datorn). Två aktuella exempel från STI-verksamhet på ärenden som inte gått att driva vidare på grund av kryptering. –Ett avslutat ärende gällde storskalig smuggling av narko- tika (cannabis och kokain), från via till och . De misstänkta i ärendet använde sig till stora delar av samtal och meddelanden via krypterade appar, bl a Skype, , Messenger och Facebook. Ärendet drevs med tillstånd till hemliga tvångs- medel i form av , HKÖ och HRA, men utan framgång. gjordes mindre beslag i ärendet, vilket påvisade att det kommer in narkotika i landet. Det finns teorier om hur och när narkotikan kommer in, men detta har inte gått att styrka med hjälp av befintliga hemliga tvångsmedel. –I ett pågående ärende bedrivs förundersökning med hemliga tvångsmedel mot en organisation som misstänks smuggla in omfattande mängder kokain till från . De misstänkta huvudmännen använder flertalet mobiltelefoner, varav många s.k. smartphones. Den ene huvudmisstänkta har sju mobiltelefoner inkopplade. Den trafik som kan avlyssnas med tillstånd till och bedöms som mycket ringa. De misstänkta huvudpersonerna har vid flertalet tillfällen setts prata i mobiltelefon, men inga samtal har kommit in via systemet för . Användningen av dagens hemliga tvångsmedel har sina begräns- ningar, dels genom att viss information sänds krypterad, dels genom kravet på specifika tekniska uppgifter (t.ex. telefonnummer, adress), samt genom att tillstånd till vissa tvångsmedel är knutna till en geografisk plats. Tillstånd till och är knutet till uppgift om en specifik teknisk utrustning i form av ett telefonnummer eller annan adress eller till en viss elektronisk kommunikationsutrustning kopplad till Tillgång till sådan information har försvårats genom att den sänds krypterad. Tillstånd till HRA ger enbart åtkomst till ljud och ställer krav på en teknisk installation som genomförs fysiskt på en viss plats, inom- eller utomhus. Kravet på en specifik plats i kombination med att det kan vara svårt att identifiera vem som säger vad i utrymmet som är föremål för avlyssningen, samt vad som sägs på grund av ohörbarhet, medför svårigheter att använda buggning. Dessutom är det resurs- krävande då tvångsmedlet kräver omfattande fysisk spaning. Tillstånd till HKÖ ger enbart tillgång till bild och information om vem eller vilka personer som befinner sig på en viss plats, men ingen information om vad som sägs på denna plats. För att få tillgång till både ljud och bild kan tillstånd meddelas både för HRA och HKÖ för en viss plats. Medgivandet är dock i flera avseenden begrän- sat. Tillstånd till dessa tvångsmedel är kopplat till ett tillträde till platsen för installation (tillträdestillstånd) och får inte avse någons stadigvarande bostad, dvs. inte heller den misstänktes bostad. De brottsbekämpande myndigheterna ligger efter den tekniska utvecklingen. Rent generellt kan konstateras att teknik- utveckling varken är ond eller god men att den påverkar. Den accele- rerande tekniska utvecklingen inom området kommunikation med en mångfald av sociala medier gynnar inte bara allmänheten, utan även brottsligheten. Den senare tycks ligga i framkant när det gäller att dra nytta av den senaste nyheterna på området, inklusive möjlig- heten att kunna kommunicera på ett säkert sätt – utan risk för att bli avlyssnade. Problemet med bland annat krypterad information fanns . Redan då framfördes farhågor rörande den s.k. IT-relaterade brottsligheten och dess möjligheter till anonymitet och säkerhet (främst kryptering), som tillsammans med globaliseringen och mobiliteten utgjorde stora utmaningar för rättsväsendet (SOU 2005:38 s. 51). har utmaningarna bara blivit flera. Mobiltelefonerna bli allt smartare och därmed mer mångsidiga, olika typer av kommunikationsutrustning har blivit allt vanligare, likaså sociala medier i olika former där användaren erbjuds anonymitet och säkra lösningar i form av olika krypteringsmetoder. Betalning görs med bitcoin, en ny typ av valuta baserad på kryptoteknik, där betal- ning sker direkt mellan användare utan mellanhänder, vilket gör det svårare att spåra transaktioner mellan köpare och säljare. underlättar för kriminaliteten, men försvårar för de brottsbekäm- pande myndigheterna att bekämpa den grova organiserade brottlig- heten. Även om problemet med kryptering kan lösas rent tekniskt, så kvarstår fortfarande problemen med hög mobilitet i förhållande till nuvarande krav på specifika tekniska uppgifter för tillstånd till . Motsvarande gäller för kravet på plats för tillstånd till HKÖ och HRA. Dagens olika typer av kommunikationsutrustningar är tek- niskt avancerade. Samma utrustning kan ofta användas för flera olika ändamål, dvs. både för skrift, tal och bild (t.ex. pc eller mobiltelefon). Ett tillstånd till HDA kan, beroende på hur det ut- formas, täcka samtliga (eller enbart enstaka) behov. I kombination med att ett tillstånd till HDA riktas mot person och görs oberoende av plats, ökar förutsättningarna för att detta kan bli det verktyg som de brottsbekämpande myndigheterna behöver för att nå framgång i sitt arbete med att bekämpa grov kriminalitet. Att i stort sett all tillgänglig information numera är krypterad medför: –Minskad tillgång till information om brottsplaner –Försvårande av kartläggning och planering av tillslag –Svårigheter att koppla ihop använt datamedium med misstänkt person –Låsta (krypterade) beslag –Bortval av förundersökningar –Färre brottsmisstänkta som åtalas och döms i domstol –Ökad tillgång till narkotika i samhället. Enligt STI medför den frekventa användningen inom kriminella organisationer av olika mobiltelefoner, datorer och andra elektro- niska kommunikationsutrustningar som byts ut, byter ägare osv. att det försvårar för att få kännedom om vem som använ- der vilken utrustning vid vilket tillfälle. Den omfattande använd- ningen av datatrafik i olika sociala medier gör det svårare för den brottsbekämpande verksamheten att kartlägga de misstänkta perso- nernas brottsliga planering. Inte minst gäller detta för det övre skiktet i dessa kriminella nätverk som, trots stora och dyra sats- ningar i dessa förundersökningar, är svåra att kartlägga och utplåna. Detta eftersom personer som misstänks tillhöra det övre kriminella skiktet i en organisation eller nätverk inte alltid är fysiskt när- varande vid ett tillslag, t.ex. av ett narkotikaparti eller en kurir. Tekniken i de hemliga tvångsmedel som används är i vissa fall kostsam att köpa in, tidskrävande och svår att montera och har brister i den tekniska kvalitén. Detta gäller främst kameror för hem- lig kameraövervakning och avlyssningsutrustning för hemlig rums- avlyssning. För det senare försämras ljudkvaliteten av att det är lätt att störa sådan avlyssningsutrustning med radio, tv eller annan ljud- källa. Att granska ljud och bild i efterhand från dessa tvångsmedel är tidskrävande, vilket medför längre förundersökningstider och högre kostnader. I takt med att användningen av olika datamedier stadigt ökar i kriminella kretsar har det blivit allt svårare för den brottsbekäm- pande verksamheten att slå ut organisatörerna och nätverken som systematiskt organiserar och finansierar brottslig kriminell verksam- het. Detta medför i sin tur att inte får kunskap om in- kommande leveranser av t.ex. narkotika. Vi får heller inte infor- mation om kontakter eller samtal mellan misstänkta personer som kan vara avgörande för att kunna planera och genomföra ett tillslag vid rätt tillfälle och på rätt plats. I vissa fall beror fram- gångar i ett ärende snarare på de misstag som görs av de misstänkta, än med hjälp av tillräckligt bra tekniska hjälpmedel. Den brottsutredande verksamheten inom anger att i kriminella kretsar är det numera välkänt att de brottsbekämpande myndigheterna använder hemliga tvångsmedel, vilka dessa är och hur de används. De kriminella nätverken har anpassat sitt beteende efter denna kunskap. är det sällsynt att brottsmisstänkta personer pratar om nära förestående eller pågående brott i sina telefoner. , från ca 2010 och framåt, har fått allt svårare att lyckas med sina utredningsärenden trots användningen av hemliga tvångsmedel. får vi ytterst lite information från de traditionella hemliga tvångsmedlen, eftersom de misstänkta har övergått till att kommunicera via krypterade media som exempelvis Wickr, , Skype, WhatsApp, Facetime, Superspot m.fl. Bara har detta problem ökat kraftigt. Vi har även sett att man använt sig av krypterade Blackberry-telefoner. Här använder man sig inte av standardkrypteringen utan har specialombyggda telefoner utan mikrofon, för att endast kunna texta meddelanden till varandra. Brottsutredningen har haft ärenden där alla nu gällande hemliga tvångsmedel har använts, inklusive hemlig rumsavlyssning, utan att problemet med att informationen i ärendet är krypterad har gått att lösa. Krypterad information är vanligt förekommande i alla typer av projekt (förundersökningar) där brottsutredning använder hemliga tvångsmedel. Exempel på detta är att man per telefon säger att man går över till annan media som Skype, , WhatsApp etc, då man ska prata ”ostört”. Informationen går då inte att avlyssna eftersom den är krypterad. I beslagtagen media använder man sig ofta av någon form av kryptering för att skydda sin infor- mation. Konsekvensen av att merparten av den information som eftersöks är krypterad blir dels att vi inte kan beslagta narkotika och gripa misstänkta, dels att förundersökningarna måste läggas ned, samt att ingen kan åtalas eller dömas för det misstänkta smugglingsbrottet. I de fall det trots bristen på relevant information har varit möjligt att beslagta narkotika och lagföra misstänkta personer så har det oftast varit fråga om personer i den ”nedre delen” av nätverket som har lagförts. De misstänkta huvudmännen går då fria. Dessa personer befattar sig sällan med narkotikan och det enda sättet att kunna binda dem till brottet är genom att kunna uppvisa den kommunikation som föregått mellan misstänkt huvudman och kuriren, i samband med planering och genomförande av brottet. I bästa fall blir resultatet att vi lyckas gripa och lagföra kuriren och någon i nätverket som skickas ut för att möta upp kuriren. Däremot saknas bevisning för kunna lagföra huvudman, mottagare eller leve- rantör. I en utredning av ett nätverk där man inte använder krypterad kommunikation, jämfört med det motsatta, uppskattas tidsåtgången från det att ärendet startas till dess att ett tillslag kan genomföras till 1 – 2 månader. Efterföljande brottsutredning går dessutom snabbt när det finns bra bevisning i de avlyssnade samtalen som inte är krypterade. Är kommunikationen i ärendet däremot krypterad arbetar man ofta upp till , innan det slutar med att man oftast måste lägga ned ärendet utan att ha få något resultat i form av beslag och lagföring av misstänkta personer. I dessa fall har man även använt hemliga tvångsmedel, inklusive hemlig rumsavlyssning, på personer i nätverket runt omkring den huvudmisstänkte, utan resultat. Problemet med krypterad information måste få en lösning, annars riskerar både och övriga brottsbekämpande myndigheter att komma ännu längre efter i den tekniska utvecklingen. Hemlig dataavläsning innebär en möjlighet för myndigheterna att kunna begränsa inhämtningen av information till sådan som är väsentlig för utredningen, och därmed säkra bevisning samt förkorta förunder- sökningstiden. IT-forensiker delar den problembild som har fram- förts av forensiker i andra brottsbekämpande myndigheter. Våra forensiker undersöker samma typ av objekt eller enheter (t.ex. mobil- telefoner, datorer och annan elektronisk utrustning), och den data som ska analyseras är oftast skyddad på något sätt. En fråga som allt oftare återkommer vid varje beslagstillfälle är: ”– Hur väl skyddad är informationen?” Mobiltelefoner, i synnerhet Apples IOS version 9 och uppåt samt iPhone och iPad, är alltid är krypterade och därmed omöjliga att få åtkomst till information utan tillgång till låskoden. Antalet försök att mata in låskoden är dessutom begränsat. Även Android erbjuder numera användaren möjligheten att kryptera innehållet. För Android kan det vara problematiskt att få åtkomst till inne- hållet utan låskoden, även om informationen inte är krypterad. Detta eftersom antalet försök att mata in låskoden även här är begränsat. Datorer från Apples har inbyggd kryptering (Filevault2) som enkelt kan aktiveras av användaren. Utöver beslagtagna krypterade enheter så förekommer även krypterad kommunikation i ärenden. Krypteringen kan ske med s.k. appar i mobilen, eller med hjälp av en krypterad webb- posttjänst, t.ex. Countermail. kan inhämta information om e-post från operatören. Men den information som levereras av operatören är då oftast krypterad. För att kunna dekryptera med- delandena behövs ett lösenord eller s.k. nycklar. Operatören har inte tillgång till dessa lösenord eller nycklar, då de sparas i datorn. Med hjälp av hemlig dataavläsning bör det vara möjligt att kunna ”av- lyssna” inmatningarna för att för att fånga upp lösenordet, som sedan kan användas för att dekryptera meddelandena. finns det flera kostnadsfria programvaror på marknaden som gör att användaren både kan kryptera och dölja sina aktiviteter, vilket försvårar och även helt förhindrar för en IT-forensiker att få tillgång till den eftersökta informationen. IT-forensiker kan inte själva installera mjukvara eller kamerautrustning för inspelning av lösenord i en dator. För att göra detta möjligt krävs fysisk tillgång till datorn, eller att det på annat sätt görs möjligt att installera mjukvara som tillåter övervakning av datorns system. Tillgång till hemlig dataavläsning ger en sådan möjlighet. Omfattningen av problemet med krypterad information bygger inte på faktiska siffror utan mer på en uppskattning. Inom STI uppskattas att av all trafik som inhämtas med hjälp av hemlig avlyssning är krypterad, vilket medför ett stort infor- mationsbortfall i de enskilda ärendena. Antalet beslag av olika typer av enheter som är krypterade varie- rar kraftigt beroende på var i landet beslagen görs. Högsta andelen krypterade enheter finns i storstadsområdena som , och . Den lägsta andelen återfinns i norrlands- regionen där kryptering förekommer i av beslagen. Inom storstadsområdena uppskattar man att ca 50 – av de beslag som görs av olika objekt är krypterade. Merparten av dessa beslag består av mobiltelefoner, s.k. smartphones, som är låsta. För att få tillgång till informationen i telefonen behövs ett lösenord. Antalet ärenden på årsbasis (– ) där hemliga tvångsmedel har använts i utredningsverksamheten varierar mellan de olika huvudorterna (, och ). Här har det varit svårt att få fram exakta uppgifter. Enligt uppgift har brottsutredningen i haft ca tio ärenden med hemliga tvångsmedel (– ), varav tre av dessa ärenden har försvårats eller varit omöjliga att driva vidare på grund av krypterad information. Under en något (– ) har brottsutredningen i startat 19 ärenden med hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kom- munikation. Av samtliga ärenden har endast två varit framgångsrika med hjälp av hemliga tvångsmedel. Sju av ärendena har inte lyckats alls på grund av att kommunikationen gått via krypterade medier. I ytterligare sju ärenden framgår det inte lika tydligt att kommuni- kationen är krypterad, men är det sannolikt att det är så. Två av ärendena pågår , men bevisläget ser mycket svårt ut eftersom all brottplanering görs upp via krypterade medier. Alternativa lösningar på problemen För att få tillgång till information i beslag av mobiltelefoner, datorer etc. som är låsta, dvs. krypterade, krävs tillgång till lösenord (nycklar). Vid tillslag i samband med husrannsakan är det därför viktigt att det finns IT-forensiker på plats som kan säkra volatil data (ung. för- änderlig överföring), och eventuella lösenord på plats när datorn är igång. Sådana tillslag kräver någon form av överraskningsmoment för att minimera risken att den misstänkte hinner stänga av datorn. I annat fall blir det svårt att få ett framgångsrikt resultat i dessa ären- den om inte den misstänkte väljer att samverka och uppger lösenord. I samband med förhör har utredaren en nyckelroll när denne träffar den misstänkte och då har möjlighet att bygga upp ett för- troende dem emellan, som kan medföra att misstänkte lämnar uppgift om lösenord. Mer erfarna kriminella vet dock att man inte uppger sin kod för förhörsledaren. Det finns metoder för att ”tvinga upp” låsta datorer (s.k. brute- force). Metoderna är dock ganska tidsödande och används därför oftast inte i en pågående brottsutredning. En annan möjlighet är att ha en dator som är avsedd för dekryptering. Datorn kan endast knäcka lättare lösenord men metoden är precis som nämnda bruteforce, tidskrävande att använda. Utan tillgång till informationen i beslagtagna enheter och då även samtal sker via krypterade kommunikationsmedel, är man hänvisad till den information man kan få fram genom telefonlistor från eller via HRA. När det gäller det senare har kriminella personer snabbt anpassat sig till tvångsmedlets möjligheter enligt gällande bestämmelser, och framför allt till dess begränsningar. Det händer ofta att möten och känsliga samtal undviks för att inte riskera even- tuell s.k. buggning i förutsägbara rum eller bilar. Istället genomförs mötena flexibelt och oannonserat på allmänna och öppna platser. För att bli ett mer effektivt tvångsmedel bör beslut om HRA vara riktat mot misstänkt person och utan krav på plats. Åtgärder som kräver en ändring av nuvarande bestämmelser på området. Det förekommer att de misstänkta trots allt inte använder sig av kryptering eller att krypteringen inte fungerar. Misstänkta personer kan också bli stressade och göra misstag, något som dock blir mer och mer ovanligt. En arbetsmetod som kan tillämpas för att undvika att driva tids- ödande utredningar som inte leder till framgång med anledning av användningen av krypterad information, är att göra bortval. De mest rutinerade kriminella känner till hur myndigheterna arbetar och kommunicerar därför alltid via krypterade kanaler. har brottsutredning av den anledningen och i avsaknad av tillgång till hemlig dataavläsning, medvetet valt att inte starta upp ett par ärenden. En annan arbetsmetod är att arbeta med ”underhuggarna” i de kriminella nätverken. I bästa fall kan man på så sätt beslagta narko- tika och gripa kuriren samt den person som skickas för att möta kuriren. Men man kommer fortfarande inte åt huvudmannen och övriga organisatörer i nätverket. Ytterligare en arbetsmetod för att komma åt problemet med kryp- terad kommunikation är att använda informatörs- och undercoververk- samhet, det senare används inte av . Dessa arbetsmetoder är dock otillräckliga och inte heller alltid lämpliga att använda. Det löser inte heller problematiken att med få tillgång till krypterad infor- mation i beslagtagen datamedia som exempelvis datorer och mobil- telefoner. Exempel på ärenden –2016 –I ett ärende med misstänkt narkotikasmuggling kommunicerades via samt i specialkrypterade Blackberrytelefoner, vilket medförde att tillgången till information i utredningen var mycket begränsad. Traditionella telefoner användes också, men då utan att väsentlig information röjdes.