sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — var det av samtliga sysselsatta som arbe- tade heltid, enligt SCB definierat som vanligen arbetad tid om minst per vecka.4 Det var av männen och 71 pro- cent av kvinnorna som arbetade heltid. Således arbetade cirka 30 pro- cent av kvinnorna och av männen vanligen mindre än . Andelen som arbetar deltid skiljer sig åt mellan bland annat olika åldrar, sektorer, yrken och socioekonomiska grupper. Andelen har minskat något för kvinnor medan den har ökat något för män. Deltidsarbete5 är vanli- gare i arbetaryrken, av kvinnorna och knappt 20 pro- cent av männen i arbetaryrken arbetade deltid 2016. Motsvarande andel bland kvinnor och män i tjänstemannayrken var cirka 30 respek- tive tio procent.6 (2017.) Av samtliga deltidsarbetande hade 2016 knappt en tredjedel en heltidsanställning men hade frivilligt minskat sin arbetstid, med rätt att återgå till heltid. I denna grupp ingår de som hade reducerad arbetstid för vård av barn enligt föräldra- ledighetslagen (1995:584). Frivilligt minskad arbetstid var relativt van- ligare bland anställda i tjänstemannayrken och bland kvinnor. Exem- pelvis kan anges att av de arbetarkvinnor som arbetade deltid (53 pro- cent), så var det enbart som hade en heltidsanställning, motsvarande för män var . För tjänstemän var det 47 pro- cent av kvinnorna och av männen som hade en heltids- anställning. (m.fl. 2017; SCB, ) I genomsnitt var den vanligen arbetade tiden (överenskommen tid) 2016 för kvinnor och för 4Vanligen arbetad tid definieras som den arbetstid som personen skulle arbeta enligt överens- kommelse. För företagare och medhjälpande hushållsmedlemmar samt anställda utan överens- kommen arbetstid avses den genomsnittliga arbetstiden. För personer som kallas in vid behov och personer som arbetade tillfälligt under referensveckan avses den faktiskt arbetade tiden. 5Här definierat som självrapporterad deltid enligt och avser kvartal 2016. 6 var antalet kvinnliga arbetare cirka 730 000 och antalet kvinnliga tjänstemän cirka 1 330 000. Motsvarande antal för männen var cirka 930 000 arbetare och cirka 1 100 000 tjänste- män. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Den faktiska arbetstiden7 var kortare än den överens- komna arbetstiden, i genomsnitt var den för anställda kvinnor och för anställda män. Bland företagare rapporterade både kvinnliga och manliga företagare en genomsnittligt längre veckoarbetstid än anställda kvinnor och män.8 (SCB, ) För anställda var den faktiska arbetsiden för män och för kvinnor. Motsvarande siffror för företagare var för män och för kvinnor. Det kan sägas att män och kvinnor sammantaget arbetar ungefär lika många timmar , men män förvärvsarbetar i större ut- sträckning än kvinnor. Kvinnor i sin tur lägger fler timmar på obetalt hemarbete. Det betyder att män får betalt för en större del av det totala arbete de utför, medan kvinnor ägnar mer tid åt oavlönat arbete. Som nämnt är dock variationen i betald arbetstid stor mellan olika grupper av kvinnor och män och beroende på om det finns hemma- varande barn i hushållet. I samband med ett barns födelse, men också , är det fortfarande så att det framförallt är kvinnan som avstår förvärvs- arbete för att ta hand om barn och familj. Flera studier har visat på att det just är kring tidpunkten för första barnets födelse som de skill- nader som behandlas uppstår (m.fl. 2017; 2013; SOU 2014:28). Även om männen minskar sin arbetstid något när barnen är små är det ovanligt att de jobbar deltid (och 2014; SOU 2014:28). Även om mäns uttag av föräldraledighet har ökat utgör det fortfarande bara cirka en fjärdedel av det totala uttaget (se vidare kapitel 6). Det är också så att män oftare tar ut föräldra- ledighet i samband med sommarlov samt och nyår. Som en konsekvens av detta är kvinnors frånvaro från arbetsmarknaden på grund av barn mer påtaglig och kostsam för arbetsgivare (). Den vanligaste rapporterade orsaken till deltidsarbete för både kvinnor och män är att de saknar lämpligt heltidsarbete (se tabell 4.4). Detta är fallet för en dryg fjärdedel av kvinnorna och en knapp tredje- 7Enligt avser faktiskt arbetad tid de timmar en person arbetat under referensveckan. Siffrorna avser sysselsatta personer 16–. 8Avser personer 16–. Till gruppen företagare räknas dels egna företagare som har någon form av enskild firma, dels personer som är fria yrkesutövare. Som medhjälpande hushålls- medlem räknas personer som oavlönat arbetar i någon hushållsmedlems företag. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? del av männen som arbetar deltid. Antalsmässigt är det dock mer än dubbelt så många kvinnor som män som arbetar deltid på grund av av- saknaden av lämpligt heltidsarbete. För kvinnor är den näst vanligaste orsaken till deltidsarbete vård av barn medan det för män är studier. Källa: SCB, . Det är en avsevärt högre andel av kvinnor som har hemmavarande barn som jobbar deltid jämfört med kvinnor utan barn. Bland män med barn är däremot andelen som jobbar deltid lägre än för män utan barn. Det finns också en tydlig relation mellan det genomsnitt- liga antalet hemmavarande barn och andelen kvinnor som arbetar deltid. Bland kvinnor med ett barn var det som 2016 arbetade deltid medan det för kvinnor med tre eller flera barn i genomsnitt var . Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Källa: SCB, . För kvinnor var vård av barn en vanlig anledning till deltidarbete, medan det var mer ovanligt för män. Eftersom fler kvinnor arbetar deltid än män är det ett betydligt högre antal kvinnor som inte arbe- tar heltid på grund av vård av barn än vad som är fallet för män. Figur 4.4 visar vilka andra transfereringar, exempelvis arbetslös- hetsersättning, sjukpenning och föräldrapenning, som kvinnor och män har haft det år de arbetat deltid. De deltidsarbetande har delats in i olika inkomstslag (t.ex. föräldrapenning eller sjukpenning), som indirekt kan ge en indikation till varför man arbetar deltid. Uppgif- terna baseras på registerinformation och kan innefatta såväl frivilligt som ofrivilligt deltidsarbete. Det vanligaste för både kvinnor och män är att inte kombinera deltidsarbete med någon annan aktivitet. Notera att detta inte ute- sluter att orsaken kan vara att personen kombinerar deltidsarbete med att vara hemma med barn eller någon av de övriga anledning- arna. Det kan vidare konstateras att av kvinnorna och av männen kombinerar deltidsarbete Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? med att vara föräldraledig.9 Resultaten indikerar att det är relativt vanligt för kvinnor att kombinera deltidsarbete och föräldrapenning (Ds 2016:19). Källa: Ds 2016:19. Andelen mammor och pappor som arbetar deltid varierar med yngsta barnets ålder så att den är som lägst året för första barnets födelse och ökar under barnets två första levnadsår och med antal hemmavarande barn. Från och med barnets treårsdag minskar andelen mammor som arbetar deltid. Ett liknande mönster återfinns också för pappor av barnets liv och efter antal hemmavarande barn, dock är det en avsevärt lägre andel pappor som arbetar deltid. Andelen kvinnor som arbetar deltid är också lägre bland ensamstående med barn jäm- fört med kvinnor med barn som är sammanboende eller gifta. Bland sammaboende och gifta kvinnor med två barn var det som arbetade deltid medan motsvarande andel bland ensamstående kvinnor med två barn var . Bland män var sambandet det omvända och av sammanboende och gifta män med 9 Notera att redovisningen avser situationen och att deltidsarbete kan förekomma under endast en del av året. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? två barn arbetade deltid medan motsvarande andel bland ensamstå- ende män med två barn var . (SCB, ) Det finns också skillnader mellan förekomsten av deltidsarbete, vilken sektor föräldern arbetar i och föräldrars utbildningsnivå. Ande- len kvinnor med barn arbetar i större utsträckning deltid inom kom- munal och landstingskommunal sektor medan andelen deltidsarbe- tande mammor är lägst i statlig sektor. Kvinnor med barn som är anställda i privat sektor arbetar i något högre grad deltid jämfört med mammor i statlig sektor, men i lägre grad jämfört med mammor i och landstingskommunal sektor. Mönstret är liknande för pappor med undantaget att andelen som arbetar deltid är lägst i privat sektor samt att andelen som arbetar deltid generellt är avsevärt lägre än för mammor. Andelen som arbetar deltid är lägre bland kvinnor med barn som har en eftergymnasial utbildning än för mammor med för- gymnasial och gymnasial utbildning. Bland pappor är andelen som arbetar deltid lägst bland dem med gymnasial utbildning. Föräldraskap har också olika effekt på deltidsarbete för kvinnor i arbetar- och tjänstemannayrken. Inom arbetaryrken är det vanligt med deltidsarbete före föräldraledigheten, medan i tjänstemannayrken minskar kvinnor ofta sin arbetstid som en följd av föräldraskap (SOU 2015:50; SCB 2007). En generell trend i länder med ett högt kvinnligt arbetskraftsdelta- gande är att kvinnorna i genomsnitt är mer sjukskrivna än män och så är också fallet i . Mönstret är inte nytt men skillnaden mellan andelen sjukskrivna kvinnor och män har ökat och är större än . En paradox i sammanhanget är dock att kvinnor lever än män, vilket skulle kunna antyda att kvinnor de facto är friskare än män. En oroväckande utveckling är den ökade psykiska ohälsan10 bland kvinnor, framförallt i de yngre åldrarna (se exempelvis SOU 2014:30 och däri angivna referenser). En förklaring som lyfts fram är den ökade stress som är kopplad till förväntningar som framförallt kvin- 10 Psykisk ohälsa används som ett sammanfattande begrepp för både mindre allvarliga psykiska problem, såsom oro och nedstämdhet, och mer allvarligare symtom som uppfyller kriterierna för psykiatrisk diagnos. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? nor möter både privat och i arbetslivet och förmågan att hantera dessa förväntningar (SOU 2014:30; 2009). Trots en viss utjämning av psykiskt betungande arbete mellan olika grupper av arbetare och tjänstemän, ökade skillnaden mellan könen i andelen som upplevde höga psykiska krav på ar- betsplatsen (SOU 2014:30; och 2000). Emellertid är även annan ohälsa vanligare bland kvinnor, såsom värk i rygg, nacke, axlar och leder (SOU 2014:30; Hemström m.fl. 2007; 2009). Detta återspeglar sig även i en könsskillnad i sjukfrånvaro som ökade och (Angelov m.fl. 2011; m.fl. 2007). Ohälsan är vidare högre bland arbetare än bland tjänstemän och är allra högst bland kvinnor inom arbetaryrken. Det handlar om högre dödlighet (2009) och om högre sjuklighet (2014) än för både män i arbetaryrken och kvinnor i tjänstemanna- yrken. Arbetsmarknaden och arbetsmiljöns betydelse En delförklaring som har lyfts fram till de beskrivna skillnaderna i ohälsa mellan kvinnor och män återfinns i arbetsmarknadens köns- segregering och att kvinnor i större utsträckning arbetar inom branscher och yrken med hög psykisk/känslomässig belastning. De förbättringar som skett i arbetsmiljön har framförallt skett i den fysiska arbetsmiljön (jfr och 2000; LO 2013, SOU 2014:30, s. 164). forskning visar att kvinnodominerade yrken har sämre arbetsvillkor än andra yrken vad gäller den egna kontrollen över ar- betet (t.ex. Birkelund m.fl. 1996). Många kvinnligt dominerade arbe- ten, t.ex. inom sjukvårdvården och restaurangnäringen, kännetecknas av relativt höga krav men låg grad av kontroll (SOU 2014:30; Karasek och 1990; Long och 1993). Detta stöds av flera studier som har visat att det är vanligt med höga nivåer av negativ stress i kvinnligt dominerade yrken (SOU 2014:30; TCO 2011; LO 2013). Att de psykiska påfrestningarna i arbetslivet har ökat innebär dock inte att det inte längre finns fysiska påfrestningar. För rätt till gravidi- tetspenning krävs att arbetsförmågan är nedsatt på grund av gravidi- teten eller att det finns risker i arbetet. Förarbetena betonar att det är Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? de fysiska påfrestningarna i arbetet som den gravida kvinnan ska skyd- das från. (Se mer om graviditetspenningen i avsnitt 4.4.) I en under- sökning av levnadsförhållandena tillfrågades kvinnor och män om den fysiska och psykosociala arbetsmiljön (SCB, /SILC 2016). Av kvinnor i åldrarna 25–34 och 35–, dvs. de åldrar då många kvinnor får barn, var det respektive som angav att de hade tunga lyft i arbetet samt som angav att de hade ett kroppsligt ansträngande arbete. Det var ungefär hälften av kvinnorna i respektive ålderskategori som angav att de hade ett psykiskt påfrestande arbete och som angav att de var psykiskt utmattade efter arbetet . Andelen som angav fysiskt påfrestande arbete var högre för dem med förgymnasial eller gymnasial utbildning än för dem med eftergymnasial utbildning, medan det var en högre andel kvinnor med eftergymnasial utbildning som angav psykiska påfrestningar i arbetet än kvinnor med gymnasial eller förgymnasial utbildning. Flera studier som har analyserat skillnaderna mellan kvinnor och mäns sjukskrivning lyfter fram kvinnornas större ansvar för familj och hem- arbete som en orsak till kvinnors högre sjuktal. Forskningen ger dock inte något entydigt svar på frågan om kvinnors dubbelarbete i samband med familjebildning leder till ökad sjukfrånvaro (se t.ex. Försäkrings- kassan 2014a för en sammanställning). Graviditet och familjebildning påverkar dock kvinnors sjukskrivning. I samband med graviditeten ökar kvinnors sjukfrånvaro relativt mäns. kunde 17 (16–) respektive 11 (30–) procent av kvinnors pågående sjukfall hänfö- ras till graviditetsrelaterade diagnoser (ISF 2011). Av kvinnor och män som blev förstagångföräldrar har mammor ungefär dubbelt så många sjukfrånvarodagar som pappor efter första barnets födelse. Dessa skillnader kvarstår upp till efter barnets födelse (Angelov m.fl. 2011). I en studie från avseende kvinnor och män som fick sitt första barn 2008 visade analysen av sjukskrivningsmönster att kvinnor i genomsnitt har fler sjukpenningdagar före bar- nets födelse och att skillnaden mellan män och kvinnor ökar fram till och med graviditeten. Under graviditeten ökar antalet sjukpenning- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? dagar markant för kvinnor och när hänsyn tagits till ett antal olika bakgrundsfaktorer har kvinnor en markant högre risk för sjukskriv- ning redan före den första graviditeten. Den efter barnets födelse ligger kvinnors sjukfrånvaro lägre än mäns eftersom kvinnor är föräldralediga i högre utsträckning när barnet är litet och rätten till sjukpenning då baseras på kvinnans förmåga att vårda barnet snarare än arbetsförmåga. (2014a). För kvinnor i föräldra- par som fick barn 2005 och 2008 ligger antalet sjukpenningdagar efter barnets födelse på samma nivå som strax före graviditeten och sjunker sedan, till skillnad mot vad som var fallet för kvinnor som fick sitt första barn 1999 där det genomsnittliga antalet sjukpenningdagar ökade markant efter barnets födelse (Angelov m.fl. 2011). I studie visades en ökad risk för sjukskrivning med ytterligare födda barn (2014a). En tolkning av skillnaderna mellan män och kvinnor är att kvin- nor i genomsnitt har ett mer förbyggande beteende än män och mer ofta än män använder sjukförsäkringen när de upplever en försämrad hälsa. Det större ansvaret för familjen kan leda till en sämre förank- ring i arbetslivet, vilket i sin tur sänker tröskeln för sjukskrivning (Angelov m.fl. 2011). social ut- värdering (SBU) har också, i en systematisk översikt av arbetsmiljöns betydelse för symptom på depression och utmattningssyndrom, konstaterat att mycket av stressen i det moderna arbetslivet uppstår just i konflikten mellan företagens och den enskilda individens be- hov av flexibilitet och kontroll. Flexibilitet kan här handla om såväl arbetstid som anställningsformer. (SBU 2014) En bidragande orsak till kvinnors relativt större frånvaro från arbets- marknaden är det större ansvaret för vård av barn. Utredningen redo- gör utförligt för hur uttaget av föräldrapenning, tillfällig föräldrapen- ning och föräldraledighet ser ut och fördelas i kapitel 6. Det är kvinnor som tar den största delen av föräldraledigheten, föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. återvänder föräldrarna till arbetsmarknaden efter ett förvärvsavbrott i avsevärt högre utsträckning än i andra länder. Detta beror bland annat på förbudet mot uppsägning under föräldraledigheten, vilket i Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? sin tur också innebär att föräldern vanligtvis återvänder till samma arbetsplats. Flera studier har visat att det finns ett samband mellan längden på föräldraledighet och bland annat vilken sektor eller vilket yrke föräldern arbetar i och förälderns utbildningsnivå. Detta be- skrivs i detalj i kapitel 6. För föräldrar som är utanför arbetskraften, studerar eller är ar- betslösa innan de får barn kan föräldraledigheten leda till en senare- läggning av arbetsmarknadsinträdet. För dem som står långt ifrån arbetsmarknaden kan en längre föräldraledighet, t.ex. om det finns fler än ett barn att ta ut ledighet för, leda till inlåsningseffekter (se t.ex. SOU 2016:73). Kvinnor tar även ut mer tillfällig föräldrapenning för att vårda bar- net när det är sjukt än vad män gör. Ett argument som ofta lyfts fram är att familjen förlorar mindre på att mammorna är hemma och vår- dar barn med tillfällig föräldrapenning eftersom kvinnors löner är i genomsnitt lägre än mäns. Inkomsttaket i den tillfälliga föräldrapen- ningen är också lågt (7,5 prisbasbelopp) och har inte justerats i takt med reallönerna, vilket kan minska incitamenten att använda tillfällig föräldrapenning. Studier visar dock att detta endast är en delförklar- ing eftersom mammorna använder fler dagar med tillfällig föräldrapen- ning även då hänsyn tas till skillnader mellan kvinnor och mäns yrkes- tillhörighet och löner. I förhållanden där mamman och pappan har lika hög inkomst och samma yrke är skillnaderna något mindre än i andra förhållanden, men de försvinner inte helt. Se vidare i kapitel 6. 4.1.6Utmaningar på den framtida arbetsmarknaden En mängd faktorer påverkar arbetslivet och dess utveckling och tidi- gare utredningar har berört detta i detalj. (För en översikt se t.ex. SOU 2017:24; SOU 2017:05; SOU 2015:104.) I betänkandet Lång- tidsutredningen (SOU 2015:104) lyftes fram ett antal trender som kan förväntas innebära både utmaningar och möjligheter för ar- betsmarknaden och de offentligt finansierade välfärdssystemen. De trender som beskrivs och analyseras är bland annat den tekniska ut- vecklingen, den fortsatta internationaliseringen och den demografiska förändringen (ibid. s. 8). Trenderna påverkar tillsammans, via ett om- vandlingstryck i ekonomin och därigenom till strukturomvandling, såväl produktivitetstillväxt som arbetsmarknad och offentliga finanser. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Vad gäller den tekniska utvecklingen pekar särskilt på potentiella effekter av digitaliseringen, vilken kan bidra till att allt fler av mer rutinartade arbetsuppgifter, såsom sådana som ut- förs av t.ex. administrativa assistenter, bokförings- och redovisnings- assistenter, montörer och maskinförare, inte längre behöver utföras av människor. Detta kan i sin tur ytterligare bidra till den polarisering av jobb som har observerats under då alltmer jobb utförs i hög- respektive lågkvalificerade yrken medan yrken med medelhöga kvalifikationskrav har kommit att minska som en andel av den totala arbetsmarknaden. analyser visar att jobbpolariseringen i har varit tydligast bland män i privat sek- tor, medan det bland kvinnor i offentlig sektor blivit allt färre anställda i låglöneyrken och allt fler i höglöneyrken. Jobbpolariseringen är ock- så tydligare bland utrikes än bland inrikes födda (ibid. s. 11). Utred- ningen konstaterar dock att även om har genomgått en jobb- polarisering är trenden mot en mer flexibel eller mer osäker arbets- marknad relativ svag sett till arbetsmarknaden i stort. kan den tekniska utvecklingen och förändringar i efterfrågan väntas leda till fler olika anställningsformer, såsom blandformer av tillfälliga an- ställningar och egenföretagande där personer utför korta uppdrag för en stor mängd olika uppdragsgivare utan kollektivavtal (ibid. s. 242). Här kan även noteras den relativt kraftiga ökningen av antalet företag i . ökade antalet från om- kring 800 000 till drygt en miljon företag. Flertalet av dessa, , var 2014 småföretag med färre än tio anställda. Små och medelstora företag (0–249 anställda) utgjorde tillsammans 99,9 pro- cent av samtliga företag. De små företagen med mellan 0 och 49 an- ställda stod för av antalet anställda, omsättningen och förädlingsvärdet.11 Trenden mot en ökad internationalisering sker inom en mängd olika områden såsom flöden av människor, kapital och kunskap samt ökad handel, men också alltmer inom arbetsmarknaden. Detta kopplat till framtida demografiska förändringarna i , i form av framför- allt en fortsatt växande andel äldre i befolkningen och en ökande andel utrikes födda, kan också innebära en påverkan på den svenska arbets- marknaden. pekar här på behovet av en arbets- marknad med en god anpassningsförmåga. (SOU 2015:104). 11 Se /statistik/foretagande/basfakta-om-foretag.html, hämtad . Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? riskt har framförallt migrationen haft en tydlig påver- kan på den svenska arbetsmarknaden. Till detta kan också läggas den ökade internationaliseringen av arbetskraft. En allt större grupp i förvärvsarbetar i landet men har sin bosättning utomlands. Enligt rörde det sig 2013 om cirka 17 000 personer, att jämföra med omkring 7 000 personer . En majoritet av dessa personer, cirka två tredjedelar, utgjorde personer som var anställda vid internationella organisationer. (SOU 2017:05) I betänkandet av Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (SOU 2017:24) poängteras, bl.a. som en följd av nämnda trender, särskilt företags och arbetsgivares alltmer uttalade be- hov av en flexibel arbetskraft. Behoven av flexibilitet visar sig bland annat genom att en mängd olika arbetsformer anlitas i en och samma verksamhet och att det blir allt vanligare att ta in specialistkompetens i olika former för att utföra samma arbete som tidigare utfördes av en större grupp anställd personal. Detta är framförallt kopplat till om- vandlingstrycket på den svenska arbetsmarknaden genom ökad digitalisering och teknisk utveckling. Flexibilitet lyfts fram som viktigt för att företag ska kunna konkurrera fullt ut på den alltmer internatio- nella marknaden och för att en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden förväntas ha positiva effekter på sysselsättningen. finns det en risk för att ökad flexibilitet i arbetslivet leder till oklarheter kring vem som ansvarar för t.ex. arbetsmiljö och arbetsförhållanden på arbetsmarknaden. (Ibid. s. 218 f.) En slutsats som drogs av (Ds 2013:19) var att en viktig framtida utmaning handlar om att öka förvärvsfrekven- sen bland utrikes födda och bland äldre samt att säkra en god kompe- tensförsörjning i hela landet. Detta innefattar ett behov av att under- lätta kombinationen av studier, familjeliv och arbetsliv. Det handlar också om att begränsa inlåsningseffekter och skapa incitament till att etablera sig på arbetsmarknaden. I denna utrednings delbetänkande (SOU 2016:73) beskrivs hur framförallt utrikes födda kvinnors ar- betsmarknadsetablering blir försenad eller uteblir. Den grupp som i genomsnitt har lägst andel förvärvsarbetande är utrikes födda kvinnor som fått uppehållstillstånd av skyddsskäl och anhöriga till dessa. För dem som invandrar ser förutsättningarna för etablering på arbetsmark- naden dock mycket olika ut beroende på till exempel utbildningsnivå, tidigare arbetslivserfarenhet och språkkunskaper. Även grunden för invandringen spelar roll; den som invandrar på grund av arbete eller Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut?