sou · H5B333 · 2017-04-25 00:00:00 — Begärs ett yttrande om marknadshyran eller anvisad lokal vid hyres- nämnden, får hyresnämnden, om det finns skäl för detta, efter sam- råd med parterna besluta om skälig förlängning av hyrestiden, dock högst från den avtalade hyrestidens utgång. Nya hyresvillkor bör gälla från den avtalade tidens utgång. Även hyres- tiden bör räknas från denna tidpunkt. Däremot bör en begäran om uppskov med avflyttning kunna ske så länge den nya hyrestiden löper. Förslaget motverkar hyresvärdens eller hyresgästens möjlighet till att förhindra ett marknadshyresyttrande. Kvaliteten på yttran- den kommer att öka i och med att parterna ges tid att inhämta jäm- förelsematerial och hyresnämndens bedömning blir mer underbyggt. Det saknas statistik över antalet ärenden om medling i vilka ett marknadshyresyttrande har begärts och som avskrivs p.g.a. att hyresvärden eller hyresgästen vägrar att flytta fram upphörande- tidpunkten. Det är därför svårt att bedöma om antalet marknads- hyresyttranden kommer att öka som en följd av lagändringen. Enligt uppgifter till utredningen från landets hyresnämnder samt parts- organisationerna och Visita, är det relativt vanligt, särskilt i , att hyresvärden vägrar att gå med på en för- längning av hyresavtal i väntan på marknadshyresyttrande. Utifrån utredningens uppskattningar är det inte så vanligt att hyresnämnden skriver av ett medlingsärende i vilket det begärts ett marknadshyres- yttrande p.g.a. att hyrestiden har gått ut. Det kommer leda till att hyresnämnden åläggs att yttra sig i fler ärenden som enligt dagens regelverk avskrivs när hyrestiden löper ut. Ett marknadshyresyttrande innebär relativt höga kostnader för båda parter i form av tid och resurser, när det underlag som måste tas fram till hyresnämnden ofta kräver ett ombud. Det kan vara flera ärenden som inte drivs p.g.a. att utkomsten är osäker. För- slaget medför att den höga kostnaden kan komma att motiveras av att utfallet inte blir lika osäkert som tidigare, när ett yttrande i regel kommer till stånd. Det kan öka incitamenten för framför allt hyres- gäster att ansöka om ett marknadshyresyttrande. Förslaget medför att fler yttranden om marknadshyran kommer att ges, som enligt dagens regelverk inte är möjligt när hyrestiden har gått ut. Det går heller inte att utesluta att ökat incitament kan leda till en ökning av begärda marknadshyresyttranden. Det saknas statistik över totala antalet marknadshyresyttranden och det går därmed inte att beräkna den procentuella ökningen som förslaget medför. Utifrån uppgifter inhämtade från utredningens experter utgör antalet marknadshyresyttranden endast en liten del av det totala antalet medlingsärenden. Utredningen bedömer att förslaget marginellt kommer att öka antalet marknadshyresyttranden men att det inte får konsekvenser av betydelse för hyresnämnderna. Då nuvarande förslag möjliggör för hyresnämnden att förlänga avtal, men att det inte är ett krav, förväntas parterna inte kunna utnyttja systemet på ett sätt som inte ligger i linje med ett syfte om förlängning av avtalet. kan välja att inte förlänga avtalet om exempelvis en part enbart vill förhala en avflyttning eller få ett underlag i en ersättningsprocess utan att delta i medling. För hyresvärdar kan förändringen medföra högre risker för- knippade med att ta ut en hyra över marknadsmässiga nivåer, när det inte längre går att motverka ett yttrande. Enbart införandet av regeln kan medföra att parter kommer överens frivilligt. Det kan på lång sikt leda till att måltillströmningen minskar, när parterna har anpassat sig till ny rättspraxis. Förslaget kan även medföra att fler hyresavtal förlängs, givet att parterna genom medling kan enas över hyran. Utredningen gör bedömningen att förslaget får mycket små konsekvenser. skyldighet att avge ett yttrande om det begärs Bestämmelsen i 12 a § nämndlagen förtydligas och det klargörs att nämnden i princip alltid är skyldig att yttra sig över marknadshyran eller huruvida en lokal som har anvisats av hyresvärden är godtagbar. I kapitel 7.5.5 redogör utredningen för att det har riktats kritik mot att det förekommer fall där hyresnämnder vägrar att avge ett marknadshyresyttrande om en av parterna inte är villig att delta eller att parterna troligtvis inte kommer följa yttrandet. Sannolikt har hyresnämnden i dessa specifika fall tillämpat 12 § nämndlagen som lämnar utrymme för avvägning. Utredningen anser att ett marknadshyresyttrande kan fungera som ett påtryckningsmedel och leda till förlikning mellan parter. Om lagen tillämpas olika vid bedömning i hyresnämnderna uppstår en osäkerhet för samtliga parter. Det får icke-önskvärda konse- kvenser i det att den part som anser yttrandet som ofördelaktigt ska kunna förhindra ett sådant. Det går inte att utesluta att måltillströmningen kommer att öka som en följd av förslaget. Förslaget kan även stärka incitament för hyresgästen att begära ett marknadshyresyttrande, där det tidigare ansågs meningslöst om motparten inte var samarbetsvillig. Utred- ningen bedömer att konsekvenserna inte blir märkbara för hyres- nämnderna. Förslaget medför positiva effekter i och med en säkrare rätts- tillämpning då utfallet blir detsamma oberoende var ärendet döms. Det medför framför allt en fördel för hyresgästen som i princip alltid får svar på en begäran om marknadshyresyttrande, men även för hyresvärden som får minskad osäkerhet kring om ärendet leder till ett yttrande eller inte. Utredningen bedömer att förslaget kommer att få mycket små men positiva konsekvenser. Yttrande vid begäran om omsättningshyra Om en part vid medlingen har begärt en omsättningshyra, ska hyres- nämnden, om detta begärs av någon av parterna, yttra sig om mark- nadshyran som ett fast belopp. Begär parten efter nämndens ytt- rande alltjämt omsättningshyra, ska partens slutliga ståndpunkt an- mälas till . Om parten i stället vill ha en fast hyra ska detta anmälas till nämnden på samma sätt som . Förslaget möjliggör för båda parter att begära ett marknadshyres- yttrande från hyresnämnden även om avtalet avser omsättnings- hyra. ska likt tidigare inte ge någon form av om- sättningshyra eller rörlig hyra utan den ska bestämmas till en fast hyra. har det dock förekommit att nämnden vägrar att avge ett yttrande om avtalet avser omsättningshyra, förslaget med- för att parterna kan använda yttrandet som en vägledning i för- handlingarna. Förslaget ger ett mer kvalificerat underlag för hyresgästen och hyresvärden att ta ställning till vid omsättningshyra. Även hyres- värden får en uppfattning om vad som är skäligt och kan därefter an- passa sina krav och på så sätt slippa en ersättningsprocess när hyres- gästen har flyttat. Ytterligare en effekt kan bli att antalet hyresavtal förlängs när samtliga ärenden som omfattar omsättningshyra ges möjligheten att få ett marknadshyresyttrande som föregås av medling. Förslaget kan sända signaler om att hyresnämnden på ett tydligare sätt kan medla i ärenden om omsättningshyror, även om så inte riktigt är fallet. Det kan motivera parter att ta hjälp av hyresnämnden och på så sätt nå en överenskommelse. Det går inte att bortse från att antalet ärenden till hyresnämn- den kommer att öka som följd av förslaget. Mot bakgrund att det inte förs någon statistik över antalet omsättningshyror som nekas marknadshyresyttranden är det svårt att beräkna. Ökningen är tro- ligen marginell och får vägas mot möjligheten att fler hyresavtal förlängs i och med en tydligare vägledning som ökar nyttan för båda parter. Utredningen gör bedömningen att förslaget kommer att få mycket små konsekvenser. Hyresgästens rätt att använda lägenheten i avvaktan på ett beslut om uppskov I hyreslagen finns ingen bestämmelse om att en lokalhyresgäst som före hyrestidens utgång har begärt uppskov med avflyttningen får använda lokalen till dess frågan om uppskov slutligen har avgjorts. Utredningen föreslår att 59 § hyreslagen kompletteras med sådan regel och en regel om att hyresvillkoren ska vara oförändrade om hyresnämnden inte bestämmer annat. Som har tagits upp i avsnitt 7.5.7 föreligger praxis enligt förslaget. Därmed sker inte någon förändring i direkt mening, men det tydlig- gör vilka regler som bör gälla. Det får anses som fördelaktigt för båda parter att avtalet för- längs hyresnämnden prövar en ansökan om uppskov. På så sätt slipper hyresvärden uteblivna hyresintäkter och hyresgäs- ten kan fortsätta sin verksamhet som en ny lokal efter- söks. Utredningen bedömer att förslaget kommer att få mycket små konsekvenser. Reglerna om uppsägning av avtal om anläggningsarrende och det indirekta besittningsskyddet för arrendatorer anpassas till de för- slag som utredningen har lämnat i fråga om lokalhyresavtal. Förslagen gällande bl.a. fristen för hänskjutande av en tvist, infor- mation i uppsägning, möjligheten för arrendenämnden att förlänga hyrestiden vid ett yttrande om arrendeavgiften m.m. kommer att få samma effekter som förändringarna vad gäller lokalhyresavtal. Efter- som regler för anläggningsarrende har följt reglerna för uppsägning av lokalhyresavtal anser utredningen att det finns ett värde i att fort- satt hålla dessa så nära som möjligt. Det kan annars skapas oklarheter kring vilka regler som bör tillämpas. Uppsägningen kommer att ändras och får anses betydande i sig eftersom en olikhet kan skapa stor förvirring kring vilka regler som verkligen föreligger. Utan en sådan förändring kan det bli ett ökat antal missförstånd där medlingsärenden återkallas då hyresgästen har bestämt sig för att flytta och därmed, utan en förändring, för- faller uppsägningen. Fler hyresgäster kan därmed behöva betala hyra för en utökad period, när de inte ämnar använda lokalen. Utredningen gör bedömningen att förslaget får mycket små konsekvenser. 9.7.5Beskrivning av alternativa lösningar och jämförelse av konsekvenser för övervägda alternativ Avvägningar mellan olika alternativ har gjorts löpande i hela kapitel 7. 9.8.1Förslagens problembild och syfte Förslagen har utarbetats mot bakgrund av den problembild som ligger till grund för utredningens direktiv. Problembilden, som har disku- terats närmare i avsnitt 8.2.3, kan sammanfattas i följande delar: •32 § andra stycket hyreslagen möjliggör för hyresgäster att säga upp avtal om hyresvärden utan skälig anledning vägrar en begä- ran om lokalöverlåtelse eller inte besvarar den . •32 § infördes med syfte att ge hyresgästen möjlighet till andra- handsuthyrning men har utnyttjats till att komma ur avtal . •Uppsägningsrätten i 32 § kontrasterat mot vad som gäller enligt allmänna avtalsrättsliga principer. •Uppsägning av avtal enligt 32 § har kostat hyresvärdar ekono- miska förluster i uteblivna hyresbetalningar. Utredningens förslag på området syftar på övergripande nivå till att: •Komma till rätta med om det finns skäl att behålla bestämmel- sen i 32 § om hyresgästens uppsägningsrätt. 9.8.2Effekter om någon förändring av regelverket inte kommer till stånd Utredningen bedömer att om uppsägningsrätten i 32 § fortsätter gälla kommer det fortsatt finnas företag som tillämpar regeln för att ta sig ur avtal . Det kommer fortsatt att ge en ofördelaktig ställning för hyresvärdar som missar treveckorsfristen och därmed kan få en tomställd lokal, om hyresgästen säger upp avtalet. 9.8.3Vilka som berörs av förslagen Förslagen kan väntas beröra följande aktörer: •Lokalhyresvärdar som upplåter lokaler till hyresgäster som tilläm- par bestämmelserna i 32 §. •Lokalhyresgäster som bedriver kommersiell verksamhet och i dags- läget tillämpar 32 §. •Lokalhyresgäster som inte bedriver kommersiell verksamhet och tillämpar 32 §. I enlighet med förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning (2007:1244), ska konsekvensutredningen bedöma antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i, samt storleken på företagen. Utredningen gör bedömningen att samma företag berörs som angivits i avsnitt 9.7.3. 9.8.4Förslagens samlade konsekvenser för berörda aktörer Utredningen gör bedömningen att förslagen sammantaget kommer ge upphov till mycket små konsekvenser för samhället. Tabell 9.11 Schematisk bedömning över i vilken utsträckning som förslagen bedöms medföra konsekvenser för samhället i stort och berörda aktörer, uttryckt på en skala 1–5 där 1 motsvarar mycket små konsekvenser och 5 mycket stora konsekvenser I följande avsnitt motiveras denna bedömning utifrån en analys av hur berörda aktörer förväntas påverkas av förslagen. Uppsägningsrätten i 32 § andra stycket hyreslagen upphävs. Rätten till substitution för hyresgäster som bedriver förvärvsverksamhet i lägenheten kvarstår enligt vad som gäller enligt nuvarande 36 § hyreslagen. En rätt till substitution för andra hyresgäster införs genom en möjlighet för hyresnämnden att ge tillstånd till överlåt- else av hyresrätten i dessa fall. Tillstånd ska ges om hyresgästen har beaktansvärda skäl för överlåtelsen och hyresvärden inte har befogad anledning att motsätta sig det. Har hyresgästen i dessa fall innehaft lägenheten än , får tillstånd lämnas endast om det föreligger synnerliga skäl. Det är två olika typer av hyresgäster och hyresvärdar som påver- kas av förslaget, lokalhyresavtal som omfattar kommersiell och icke-kommersiell verksamhet. Det förs ingen statistik över antalet ärenden som bedöms utefter 32 § , det är därför svårt att bedöma hur stor omfattning förslaget kommer att få. Enligt den information utredningen har tagit del av i samtal med Visita och använder sig inte deras medlemmar av 32 §. Hyresvärden kan motverka att en lokalöverlåtelse kommer till stånd, men om hyresgästen har tillräckliga skäl för en överlåtelse, kan en bedömning i hyresnämnden möjliggöra det. I avsnitt 8.2.3 behandlar utredningen mer ingående problemati- ken kring möjligheten för hyresgästen att säga upp lokalhyresavtal enligt 32 § andra stycket. Eftersom de flesta lokalhyresavtal van- ligtvis skrivs , tre till , kan det ge stora förlus- ter för en hyresgäst om förutsättningarna ändras och en lokalöverlåtelse inte medges. Det får dock vägas mot att hyresvärdar kan ha gjort stora investeringar i lokalen för att anpassa den till hyresgästens verksamhet, som sedan inte kan tillgodoräknas om avtalet sägs upp och lokalen tomställs och därmed inte generar några hyresintäkter. lokalöverlåtelser är inte möjligt enligt 36 § för hyresgäster som bedriver kommersiell verksamhet, och därmed krävs att hyres- gästen måste hitta en potentiell hyresgäst som är villig att ta över lokalen med verksamheten. För att en lokalöverlåtelse ska medges av hyresnämnden krävs att hyresgästen kan påvisa särskilda ekono- miska skäl, det värde som är knutet till lokal i form av arbete och kapital, vilket en ren lokalöverlåtelse inte gör. Enligt 32 § ges hyres- gästen möjlighet att säga upp avtalet om hyresvärden inte samtycker till en ren lokalöverlåtelse. Det innebär en skillnad för de hyresgäster som enligt nuvarande regelverk tillämpar 32 § och därmed möjliggör en sådan ren lokal- överlåtelse. Återigen är andelen hyresgäster som tillämpar 32 § troligtvis relativt liten, varför effekterna kommer att bli små och påverka enskilda hyresgäster. Det får anses som olyckligt att en uppsägning enligt 32 § ska ske till följd av ett missförstånd, där en oinformerad eller bortrest hyres- värd, missar treveckorsfristen och står med en tomställd lokal. Det är svårt att motivera som en rimlig gränsdragning mellan båda parters intressen. Enligt statistik över avgjorda ärenden enligt 36 § hyreslagen ser de utslagna ut enligt följande. Tabell 9.12 Avgjorda ärenden enligt 36 § hyreslagen utslagna är antalet ärenden högre jämfört med föregående år, vilket ökar genomsnittet. Antalet ärenden i 36 § är beroende av omstän- digheter i samhällsutveckling, som kan göra att måltillströmningen ökar. De ärenden som behandlar 32 § bedöms i tingsrätten och sorte- ras inte efter måltyp, därmed finns ingen tillgänglig statistik över antalet avgjorda ärenden. Vi saknar därmed kunskap om hur ofta det tillämpas. Baserat på en bedömning inom utredningen kan ett antagande göras att antalet kommersiella hyresgäster som tillämpar 32 § max utgör av antalet som tillämpar 36 §.54 Därefter ser antalet ärenden ut enligt följande. Tabell 9.13 Antagande om antalet ärenden enligt 32 § hyreslagen Källa: Ramböll. Totalt ger uppskattningen 57 ärenden som omfattas av 32 § mellan åren 2013–2016. I genomsnitt är det 14 ärenden för samtliga hyresnämnder, som med förslaget kommer att omfattas av 36 §.55 En mer betydande förändring får förslaget för hyresgäster som inte bedriver kommersiell verksamhet, som tidigare enbart har kun- nat tillämpa 32 § för en överlåtelse och därigenom möjlighet att säga upp avtalet. Enligt bestämmelserna ska hyresgästen ha ”beaktansvärda skäl” för att en överlåtelse ska godkännas i hyresnämnden. Eftersom ideella föreningar inte bedriver näringsverksamhet, anses inte det ekonomiska värdet som är kopplat till lokalen, vara ett godtagbart skäl. Det ska snarare påvisas ekonomiskt tvingande skäl för att en överlåtelse ska komma till stånd. Förslaget tillåter rena lokalöverlåtelser för hyresgäster som inte bedriver näringsverksamhet, i samband med att ny hyresgäst god- känns av hyresvärden, och borde därmed varken påverka eller för- svåra en överlåtelse från tidigare bestämmelser. Den stora skillna- den är att det inte längre går att säga upp avtal, men som redogjorts 54Enligt uppskattningar av utredningens experter. 55Det är ett högt uppskattat snitt i samband med att antalet ärenden är högt över det normala antalet avgjorda ärenden . för tidigare kan en sådan gränsdragning mellan båda parters intres- sen anses som motiverad. Även de ärenden som omfattar hyresgäster som inte bedriver kommersiell verksamhet kommer att förflyttas från en bedömning i tingsrätten till hyresnämnden. Som har tagits upp tidigare förs ingen statistik för de enskilda målen, men troligtvis är det ingen stor del ärenden. Uppskattningsvis kan de lokalöverlåtelser utgöra av antalet avgjorda ärenden i 36 § vilket blir desamma som för kom- mersiella hyresgäster, dvs. i genomsnitt 14 ärenden . Totalt kan antalet ärenden som tillkommer med förslaget upp- skattas till 28 stycken per år.56 Det bör beaktas att de ärenden ska delas upp på samtliga 8 hyresnämnder, vilket i genomsnitt blir 3,5 till- komna ärenden per hyresnämnd. Enligt uppgift från representanter från hyresnämnd tar ett ärende i hyresnämnden . Utredningen gör därmed bedöm- ningen att förslaget kommer att få minimala ekonomiska konse- kvenser och får sammantaget mycket små konsekvenser. 9.9Sammanfattande bedömningar av utredningens förslag 9.9.1Konsekvenser för fastighetsägare och andra företag Föreslagen lagändring i 18 f § hyreslagen – som innebär att nya grunder ska beaktas vid prövning om tillstånd till åtgärder – förvän- tas medföra långtgående konsekvenser för fastighetsägare. Utred- ningen har redogjort för dessa närmare i avsnitt 9.4. Konsekvenser för företagens administrativa kostnader Utredningen gör bedömningen att förslagen kommer att medföra mycket små konsekvenser för företagens administrativa kostnader för företag. Utredningen kan inte bedöma om de administrativa kostnaderna kommer att öka eller minska , men ser det som 56 Det är ett högt uppskattat snitt i samband med att antalet ärenden är högt över det normala antalet avgjorda ärenden . troligt att förändringen som följd av föreslagna lagändringar blir mycket små. Förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen. Konsekvenser för konkurrensförhållandena för företagen Upprustningsnivåer påverkar små företag i större utsträckning. Vid ett antagande om att alla hyresgäster väljer minialternativ, så skulle de mindre fastighetsägare få svårt att få in tillräckligt med pengar för att genomföra renoveringen. De kan inte finansiera åtgärderna. Det blir också svårare för mindre aktörer att byta strategi till reno- vering av friställda lägenheter. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags Utredningen ser det som möjligt att små företag kan påverkas mer negativt av föreslagna förändringar i 18 f § hyreslagen. Skälet till det är att fastighetsägare med färre lägenheter inte har samma ekono- miska förutsättningar som större företag att erbjuda olika alternativ och nivåer när hyresökningarna inte förväntas överstiga kostnaderna för renoveringen. är det troligt att föreslagna förändringar påverkar de större fastighetsföretagen i större utsträckning då deras ägande i hyresbestånden i miljonprogramsområdena med fastigheter med stora underhålls- och renoveringsbehov är stort. I övrigt bör konsekvenserna i kapitel 4 inte påverka små företag i annan utsträckning. Även förslagen om förfarandet vid uppsägning av lokalhyresavtal och avtal om anläggningsarrende påverkar företag i viss utsträck- ning, då lagregler för företagens hyra av lokaler förbättras. 9.9.2Konsekvenser för hyresgäster och andra enskilda Flyttningarna har ett klart samband med inkomst och de individer som har låga inkomster flyttar i högre grad än de med högre. Även barnfamiljer flyttar i högre utsträckning i samband med renovering, statistiken visar främst att flytt sker året för renovering vilket kan tyda på att det är svårare att hitta nytt boende.57 Med utredningens förslag kommer sannolikt färre ofrivilliga flyttar beroende på eko- nomi att ske, vilket gynnar barnfamiljer och låginkomsttagare som de fattigaste pensionärerna. har utredningen konstate- rat att sannolikheten att flytta är generellt lägre i allmännyttan jäm- fört med privata ägare.58 Därför kan man anta att förbättringen generellt blir större för hyresgäster som bor i privatägda fastigheter. Utredningens förslag förväntas få viss påverkan på hyresnämnderna, ärendemängderna och de administrativa kostnaderna för hyres- nämnderna. Ett genomgående drag i samband med lagändringar är att ärendemängden kan förväntas öka på kort sikt till följd av att hyresvärdar och hyresgäster ser ett behov av att söka rättsliga av- göranden, så att osäkerheten kring ny rättspraxis minskar. Utred- ningen bedömer att föreslagna lagändringar genomgående kan få denna typ av effekt. ser utredningen inte framför sig att föreslagna lagändringar på ett strukturellt plan kommer medföra ökade administrativa kostnader för hyresnämnderna på lång sikt. Utredningen ser det som troligt att ärendemängderna som följd av vissa lagändringar kommer att minska. För andra gäller det om- vända. Sammantaget är det utredningens bedömning att de admi- nistrativa kostnaderna för hyresnämnderna bör återgå till dagens nivåer. Dessa förändringar bedömer vi omfattas av domstolarnas anslag. 57Boverkets rapport till följd av omfattande renoveringar, 2014:34, s. 7. 58Boverkets rapport till följd av omfattande renoveringar, 2014:34, s. 7. Utredningens förslag förväntas inte medföra några konsekvenser för landstingen. Lagförslaget om att varje kommun ska tillhandahålla en förteck- ning över förvaltare påverkar kommunerna direkt. Däremot är vår bedömning att kostnaden för detta blir väldigt låg och får anses ingå i deras befintliga anslag. Utredningens förslag förväntas i övrigt inte medföra några bety- dande direkta konsekvenser för kommunerna. Förslaget om effekti- vare tvångsförvaltning i bostadsförvaltningslagen innebär en mycket liten förändring. Kommunen är , enligt gällande regel- verk, skyldig att föreslå en förvaltare om hyresnämnden kräver det. Förändringen blir att kommunen löpande måste underhålla en för- teckning över villiga förvaltare. Föreslagen lagändring i 18 f § hyreslagen – som innebär att nya grunder ska beaktas vid prövning om tillstånd till åtgärder – kan in- direkt få viss påverkan på kommunerna och deras arbete att säker- ställa effektiv bostadsförsörjning. Förslaget förväntas ge en dämp- ande effekt på fastighetspriserna vilket kan få som konsekvens att kommuner får sämre betalt vid försäljning av allmännyttiga hyres- rätter till kommersiella aktörer. 9.9.6Konsekvenser för samhället i övrigt