sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Båda dessa myndigheter har därmed skaffat kunskap och praktisk erfarenhet inom området hållbar destinationsutveckling, och projekten har också visat att de statliga myndigheterna har en roll att spela, inte bara som finansiärer, utan även som katalysator, kravställare och metodstöd, där det regionala ramverket eller marknadskrafterna inte räcker till. En av de slutsatser som dragits i de nationella pilotinsatserna för destinationsutveckling är att de konkreta länkarna, i form av perso- nella resurser och kompetens, mellan de strategiska, taktiska och operativa nivåerna i destinationsutvecklingskedjan i hög grad fattas och att det är svårt att långsiktigt fylla detta gap utan hjälp från offentliga. Detta eftersom inget av företagen, och inte heller ett privatägt destinationsbolag, kan ta ansvar för helheten. Länkarna behövs eftersom de bidrar till att företagen når varandra och blir en del av den sammanhållna destinationsutveckling som ligger till grund för destinationsrelaterade prioriteringar, gemensam finansiering och destinationsövergripande marknadsföring. finns det 1 073 världsarv, varav 15 i . Ett världsarv är en plats, ort, miljö eller ett objekt som på ett unikt sätt vittnar om jordens och människans historia och är av betydelse för hela mänsk- ligheten. Det innebär i sin tur ett stort ansvar för det land där respektive världsarv finns att vårda detta för kommande genera- tioner. skapar världsarven attraktionskraft och ger möjlig- heter att stimulera utveckling i de områden de ligger. 17 (2017): Gruvuppdraget, Att främja attraktiva natur- och kultur- miljöer i nya och befintliga gruvsamhällen. Inspiration, erfarenhet och metodutveckling från ett regeringsuppdrag. konventionen anger att respektive medlemsstat, utöver skydd och bevarande av världsarven, även ska säkerställa att dessa miljöer levandegörs. Till skillnad från andra kulturhistoriska besöksmål har världsarven också en funktion som uttryck för internationell solida- ritet och globalt ansvar. Av 15 världsarv är 14 organiserade i Världsarven i , en ideell förening för gemensamma uppgifter och med syfte att verka för artikel 27 i om skydd för världens kultur- och naturarv.18 De svenska världsarven ligger relativt jämnt fördelade över landet, och omfattar såväl storstadsnära världsarv som i , som världsarv i glesbygdsområden, som Laponia i . Den rumsliga storleken på världsarven varierar. Även de ekonomiska och praktiska förutsättningarna för världsarven varierar, beroende på typ av världsarv, huvudmannaskap samt regionalt och lokalt engagemang. fick regeringens uppdrag19 att utarbeta en nationell världsarvsstrategi, i enlighet med kulturarvspropositionen (Prop. 2016/17:116). Utredningen ser en stor potential i att med utgångspunkt i denna strategi utveckla världsarven som besöksmål. Ett sådant arbete måste kopp- las ihop med arbetet på regional och lokal nivå, och ske tillsammans med de parter som är berörda i form av ägare och förvaltare. I Örlogsstaden är exempelvis och nyckelaktörer. museer har cirka 26,5 miljoner besökare och spelar en stor roll för utveckling av svensk turism och besöksnäring. De bidrar med attraktionskraft och är en bärande del av ”göra” i kedjan resa- bo-äta-göra. Några av museerna är huvudanledningar till att en inter- nationell besökare väljer genom en stark attraktionskraft i antingen permanenta eller tillfälliga utställningar. Museer finns över hela landet och håller även en hög standard över hela landet. Den nya museilagen möjliggör förstärkning av museer i mindre städer och 18Inspel från Världsarv i . 19Regeringenskansliet (2017): Uppdrag till att utarbeta en nationell världs- arvsstrategi, Ku2017/02183/KL. landsbygder, vilket sker bland annat genom att museernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner stärks. betonar i sitt inspel till utred- ningen betydelsen av att museer får vara en naturlig part i besöks- näringens utvecklingsarbete. På nationell nivå finns ett samarbete mellan bland andra Museer, Visita och Svensk Turism. Regionalt och lokalt finns dock ett större behov av att stärka struk- turerna och samverkan för att involvera museer i destinations- utveckling i syfte att etablera mer utvecklade erbjudanden för besökare, och därigenom öka attraktionskraften i destinationen. Utredningen anser att både museerna och andra företrädare för kulturmiljöer i bred bemärkelse ska vara en naturlig del i regionala utvecklingsstrategier för turism och besöksnäring, i destinations- utveckling och i arbete för stärkt lokal attraktionskraft, livskraftiga stadskärnor och landsbygdsutveckling. Museerna är naturligtvis sinsemellan mycket olika, och olika typer av museer behöver olika lösningar. Ett viktigt första steg är dock generellt att aktörer som representerar kulturarv, inklusive museerna, i den mån de inte redan är med, bjuds in och involveras i planerings- och arbetsprocesser. Precis som påtalas av flera andra aktörsgrupper, exempelvis detalj- handel och transporter, saknas ofta representanter för museer runt bordet när destinationsutvecklingsarbete dras igång. Ett förslag är att , och Tillväxt- verket tillsammans bjuder in museer och andra relevanta aktörer för en dialog om hur kulturarvet som resurs och museernas behov bättre kan fångas upp i det pågående utvecklingsarbetet för turism och besöksnäring. 11.9Småskaliga kulturmiljöer och ideellt arbete Kulturarvs- och kulturmiljöbaserade aktiviteter är sannolikt ett av de områden inom turism och besöksnäring som vid sidan om idrotts- rörelsen och friluftslivet är tydligast kopplat till den ideella sektorn. Merparten av de svenska museerna är små. Många drivs i form av ideellt baserade hembygdsgårdar, friluftsmuseer, arbetslivsmuseer eller som små, mer eller mindre ideella privata museer. De småskaliga kulturmiljöerna finns också i kulturlandskapet med koppling till jordbruk, skogsbruk, fiske, mathantverk och bygg- nadsvård, liksom till den samiska kulturen. Det kan vara en fiskebod på en klipphäll, en betad hage omgiven av en gärdsgård, en vävstuga eller ett tunnbrödsbageri. I dessa miljöer finns företagande, och före- tagare som inte sällan driver kombinationsverksamhet, men det finns också en stor del ideellt arbete. De små besöksmålen har också betydelse i ett större regionalt perspektiv genom att de stärker det samlade besöksutbudet i regionen och bidrar till den samlade bilden av regionens kulturarv. Ett område som i hög grad bygger på ideella krafter är evene- mang, som kan vara allt från mycket små till mycket stora, och sker inom en rad områden; musik, idrott och olika specialintressen. Utredningen uppfattar att det finns ett stort behov av att synlig- göra det ideella arbetet och sambandet mellan ideellt arbete och företagande. Med goda villkor för företagande i landsbygderna blir det lättare för dessa företag att upprätthålla ett starkt ideellt engage- mang parallellt med sin roll som företagare. Vidare underlättas arbetet för alla parter om regionalt utvecklingsarbete, insatser för landsbygdsutveckling och destinationsutveckling också tar fasta på styrkan i den ideella sektorn. handlar det också om att förankra kommersiellt utvecklingsarbete med lokalt bofasta, som i regel är starkt kopplade till det ideella arbetet, framför allt i lands- bygderna. Flera aktörer ett behov av att problematisera kring ett minskat engagemang i föreningslivet. Det kan vara svårt för föreningar, undantaget idrottsrörelsen och friluftsliv som tycks stå sig starkare, att attrahera och engagera nya medlemmar, styrelseledamöter och volontärer, och det finns tecken på att utvecklingen går mot ett minskat föreningsliv i dess traditionella mening. kan ideellt engagemang ta sig helt nya uttryck som är anpassade för dagens förhållanden, exempelvis genom aktiviteter som initieras på sociala medier, som festivaler, möten, insamlingar etc. Vår samlade uppfatt- ning är att föreningslivet och det ideella arbetet är centralt i utveck- ling av kultur-, natur-, måltid- och evenemangsturism, och att det kan behöva stärkas, och ytterligare kunskaper kan behöva utvecklas och sammanställas om hur ideell sektor och företagande inom turism samspelar. Vidare är ett problem att när turismen växer och allt fler förväntas bidra inom turismutveckling, saknas kompetensen i den ideella sektorn om vad turism är, vilka insatser som krävs för att attrahera och ta emot besökare, men även att utveckla och sälja tjänster till svenska och internationella besökare. En i övrigt stark destination kan tappa i upplevelsevärde om exempelvis hålls stängt när viktiga besökargrupper är på plats eller om information inte finns på engelska. Vidare kan destinationen tappa legitimitet hos den egna befolkningen om det inte finns en stark koppling till ideella nätverk och om inte dessa görs delaktiga i destinationsutvecklingen, med risk för stora negativa konsekvenser för möjligheten att ut- veckla företag och arbetstillfällen. Vår ser behov av kompetensinsatser i den ideella sektorn, för att de ideella aktörerna ska kunna bidra till att den samlade attrak- tionskraften i en destination blir tillräckligt stark. Att stimulera ideellt arbete och bidra till både generationsväxling och ny kunskap hos ideellt aktiva kan visa sig vara viktiga bidrag för den långsiktiga utvecklingen av en hållbar turism och växande besöksnäring. Bedömning: Den samiska kulturen är mycket värdefull för ut- veckling av hållbar turism och en växande besöksnäring i . Natur-, kultur-, måltids- och upplevelseturism är här nära för- bundna. Samerna är enda urfolk, och är som sådant en unik källa för kunskap och berättelser. bör få ansvar och mandat att arbeta offensivt med de samiska näringslivsfrågorna, även regionalt och lokalt, så att dessa frågor synliggörs på ett bra sätt utifrån de utmaningar som de samiska företagen står för. Det behövs även stöd för utveck- ling av ett samiskt branschnätverk inom turism som kan bidra till en starkare samisk näringslivsutveckling utifrån de samiska aktörernas egna villkor och berättelser. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Politikens inriktning beskrivs bland annat med följande mening i budgetpropositionen : Den särskilda ställning som det samiska folket har som urfolk ska respekteras, och för att regeringen ska kunna bidra till ett samhälle som håller ihop är det nödvändigt att det samiska folket, som genom historien och än blivit utsatta för övergrepp, kränkningar och rasism, får reellt inflytande och ökad delaktighet.20 står även bakom FN resolution 69/233 om hållbar turism . I den betonas att i utvecklingen av turism och ekoturism ska urspungsfolks traditioner och kunskaper respekteras och att urspungsfolk ska tas med i beslut som påverkar dem.21 Den samiska kulturen är gränsöverskridande. I det samiska land- skapsperspektivet hänger människa, natur och landskap ihop som en odelbar helhet och Sápmi sträcker sig över , , och , där rennäringen bygger på att renen har fri tillgång till stora ytor. Samisk turism är ingen ny företeelse och turism är en av de större samiska näringsgrenarna. bedömer att det finns cirka 20 företag som är renodlade turismföretag, medan huvuddelen av företagen är kombinationsverksamheter där renskötsel är huvud- näring. De försök som har gjorts att organisera turismföretagen har inte lyckats, sannolikt på grund av kombinationen stora ytor och få aktörer. Det finns enligt flera tecken på att besöksnäringen är på frammarsch; nytänkande bland unga samer där turismen ses mer som en möjlighet och inte ett hot, rationaliseringar inom ren- näringen med behov av ekonomiska tillskott, och ett ökat konsum- entintresse för fjällvärlden och lokal mat. Utredningen har tagit del av dialog och inspel kring samisk turism, som alla pekar i riktningen mot att det finns en vilja från företrädare för den samiska kulturen att engagera sig, och att hitta lösningar i samarbete med icke samisk besöksnäring. Det finns en stark önskan om delaktighet, för att ges möjlighet att utveckla en turism som vilar på genuin samisk tradition. En generell trend mot hållbara lösningar och genuina upplevelser gör att det fundament och de värderingar som den samiska kulturen vilar på är helt rele- 20Regeringens proposition 2017/18:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 21Resolution adopted by the General on [on the report of (A/69/472)] 69/233. Promotion of sustainable tourism, including eco- tourism, for poverty eradication and environment protection. Här finns en kunskap och ett inbyggt förhållningssätt som bör tas tillvara i arbetet för en hållbar utveckling i hela besöks- näringens aktörssystem. Ett problem som lyfter fram är att det omgivande samhället organiserar sina kontakter med det samiska samhället alltför ensidigt utifrån samebyarna och rennäringen, medan samer med företag i andra näringsgrenar, inte minst turism, i praktiken inte inkluderas. Det innebär att en viktig länk saknas där de samiska turismföretagens potential inte tas tillvara och där samhället går miste om en viktig möjlighet att stärka det samiska samhället och utveckla turism och besöksnäring. Det är helt avgörande att de samiska aktörerna själva får forma sina berättelser. Information om den samiska kulturen för svenska och internationella besökare är ett sätt att skapa förståelse och engagemang. Om den samiska kulturen tillåts vara en påtaglig del av de intryck som möter både invånare och besökare blir den också en tydligare del av samhället och en inkluderad del i upplevelsen. Väg- skyltar på samiska, som finns i hela Sápmiområdet, och samiska kulturparker, är exempel på sådant som gjorts tidigare och som ökar synligheten av den samiska kulturen. Dessa insatser kan med fördel stärkas med fler utvecklingsinsatser som de samiska företagen är med och formar. Förslagen har konskevenser för flera statliga myndigheter i form av nya uppdrag vilket kan väntas påverka prioritering av arbetsinsatser och kompetensbehov. Utredningen uppskattar att förslagen medför engångskostnader för staten på sammanlagt . En utvecklad kulturturism bidrar till sysselsättning och före- tagande i hela landet. Framför allt räknar vi med positiva effekter för små företag. I den del som avser utveckling av besöksnäring i anslut- ning till världsarv är de positiva effekterna främst kopplade till dessa 15 specifika platser som framför allt ligger i landsbygder. God tillgång till metodstöd för hållbar kulturmiljöutveckling ökar möjligheterna till ett positivt bidrag avseende hållbarhet. Förslagen kan i förlängningen väntas få positiva effekter för integration och bidra till ett inkluderande samhälle. förutsättningar att arbeta med integration i anslutning till kultur- miljöutveckling, då kultur och kulturhistoria är områden som stimu- lerar lärande och socialt utbyte mellan människor från olika kulturer, och där det finns positiva erfarenheter att ta tillvara. Vidare bedömer vi med att civilsamhället och den ideella sektorn stärks av förslagen. Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att förslagen kommer medföra marginella kostnader för staten, förbättrade förut- sättningar för företagande och ökad sysselsättning i hela landet med tonvikt på för små företag, ökad integration samt att de i viss mån kan bidra till att nå de integrationspolitiska målen. –att regeringen, som en del i framtagandet av en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring, formul- erar och antar delmål och en delstrategi för utveckling av måltidsturism som koordineras med den nationella livsmedels- strategins mål och insatser. Arbetet ska ske i samverkan med statliga myndigheter, länsstyrelser, regioner, kommuner och besöksnäringen. –att i samverkan med och läns- styrelserna får i uppdrag och resurser att utreda och ge förslag på hur koordinering och effektivisering av tillståndsgivning och kontroller kan ske vad gäller råvaruproduktion, livs- medelsproduktion och servering i syfte att minska kontroll- bördan för företag med verksamhet som inkluderar flera steg i produktionsprocessen. –att regeringen ger i uppdrag att i sam- verkan med myndigheter, besöksnäringen och akademin samla och tillgängliggöra kunskapen som utvecklats inom ramen för tidigare offentliga insatser inom måltidsturism. 12.1Inledning, begrepp och definitioner Måltidsturismen utgör en stor potential för . Mat och dryck blir allt viktigare för resenärernas upplevelse av en destination, sam- tidigt som en ny marknad med alltmer mat- och dryckesintresserade resenärer växer fram. Vad menas med måltidsturism? Ett sätt att definiera begreppet är att utgå från när mat och dryck är resmål i sig eller en stor del av anledningen till resan.1 Ett annat är: Ett resande som drivs helt eller delvis av en önskan att uppleva mat, dryck och måltider samt därtill kopplade upplevelser, produkter och producenter.2 Andra använda begrepp är ”matturism” där dryck inte självklart ingår och ”kulinarisk turism” som för tankarna till gastronomi och mer luxuös mat och dryck. I regeringsuppdrag och mellan myndig- heter har också ”måltidsexport” använts som begrepp för konsum- tion av mat i som betalas med pengar från utlandet. Begreppet måltidsturism pekar mot att det handlar om upp- levelser och hög produktkvalitet på många prisnivåer. Det intres- santa är hur destinationer, besöksmål, evenemang och aktiviteter inom natur- och kulturturism arbetar med mat och dryck som bärande del av upplevelsen. Definitionen inkluderar dryckesprodu- center och spänner över en bredd av aktörer från stora och små lant- bruk, mathantverkare, industriföretag, festivaler, evenemang, restaurang och caféer, gårds- och livsmedelsbutiker, hotell som satsar på måltid som reseanledning till aktiviteter/upplevelser som matlag- ningskurser, vinprovningar, ”natur- turer” till exempel plocka svamp, bär eller örter i naturen, utomhusmatlagning m.m. Enligt finns det 122 miljoner matintresserade resenärer enbart i Europa.3 Måltidsturism är viktig ur ett samhälls- perspektiv då den stärker samspelet mellan stad och landsbygder. Efterfrågan på kunskap om odling, även i stadsmiljön, ökar. Sam- verkan mellan livsmedelsproducenter på landet och kockar i städer- nas restauranger är en viktig del av varu- och kunskapsflödet från landsbygder in i städer. lockas intresserade besökare från städerna till landet och lägger därigenom grund för nya företag på landsbygden och erbjuder möjlighet till en diversifierad ekonomi i agrara områden. 1Ekström ., . (2016): På resa i matlandet, s. 14. 2Projekt 2013, Visit i samarbete med representanter från besöksnäringen , /, , , , Väst- , , , och . 3Visit (2017): Projektplan . Måltidsturism tillför, inte minst i jämförelse med det rationalis- erade moderna jordbruket, nya typer av arbetstillfällen i lands- bygderna. Den kan bidra till hållbarhet i den lokala miljön och i det lokala kulturarvet och stärka den regionala identiteten. Måltids- turism påverkar också livsmedelssystemet genom att stimulera det lokala jordbruket och livsmedelsproduktionen och kan vara en länk till ökad livsmedelsexport. Regional och lokal matkultur är ofta centrala komponenter i natur- och kulturturism. Företagare i form av både stora och små livsmedelsproducenter i sektorn lyfter mattraditioner och utvecklar dem. På många håll skapas nya och innovativa produkter utifrån väderförhållanden som tillåter att nya råvaror odlas och förädlas. Ett exempel på detta är chili på Gotland.4 Måltidsturism är ett viktigt verktyg för att om- positionera de småskaliga delarna av livsmedelsbranschen mot att bli en del av upplevelseindustrin och skapa kreativa hybrider i gräns- landet till andra branscher. Vidare kan besökssäsonger förlängas. Besökare inom måltidsturism spenderar i allmänhet mer pengar än den genomsnittlige besökaren. Enligt vill av dem dessutom köpa med sig mat- och dryckesprodukter från besöksmål som minne eller gåva.5 är det ett faktum att alla besökare måste äta. Statistiken visar att , vilket motsvarar , av besökares utgifter i går till mat och dryck6. Detta inkluderar även dem som inte har något intresse för det kulinariska. Utredningen konstaterar att ligger en potential i att satsa på strate- gisk utveckling av måltidsturism och få en ännu större andel av dessa utgifter att medvetet förstärka upplevelsen av , besöksmålet eller det enskilda evenemanget, exempelvis inom natur- och kultur- turism. 4Eldrimner, inspel till utredningen. 5World (2016): The 2016 Food monitor. 6Tillväxtverket (2017): Fakta om svensk turism 2016. Av den totala turismkonsumtionen på 2016 utgörs av restaurangbesök och av livsmedelsinköp. 12.2Målgruppen efterfrågar kvalitativa måltidsupplevelser Besöksnäringen rör sig mot ett större fokus på kroppsliga, sensor- iska och mentala upplevelser i stället för att som traditionellt erbjuda platser och föremål som ska betraktas, så kallade ”sights”. I denna utveckling får mat och dryck, som har en förmåga att aktivera samtliga sinnen, inte bara synen, en allt viktigare roll. Utvecklingen hänger samman med att vi går från industrisamhällets rationalitet mot upplevelseekonomins rationalitet. Upplevelsen i sig är inget nytt, men diskussionen av en upplevelseekonomi har bidragit till att uppmärksamma hur olika värden skapas och hur konsumenter kan ses som medskapare av dessa värden. Det allmänna intresset för varifrån maten kommer, hur och av vem den odlas, produceras, transporteras och säljs har ökat. Detta påverkar också utvecklingen av måltidsturism. Företagen vittnar om att kunderna har förändrats , från att tidigare framför allt ha varit matnördar och specialister, till dagens bredare grupp som är intresserad och beredd att lägga pengar på måltidsupplevelser. Kunderna är framför allt medelålders, äldre och barnfamiljer som värderar närproduktion och kvalitet. har en ny yngre kundgrupp tillkommit som utöver smakkvalitet efterfrågar produk- ter från ekologisk produktion och produktion med kretslopps- tänkande. Visit har undersökt och analyserat den internationella potentialen7 av matintresserade som reser med mat och dryck som huvudintresse. De är vanligtvis i åldersgruppen 30–och tenderar att ha en högre utbildning än den vanlige besökaren samt en inkomst över genomsnittet. Flera av respondenterna hävdar att de lägger dubbelt så mycket pengar på mat som den generelle besökaren. Målgruppen har stark kulturell orientering och söker autentiska, särskiljande och innovativa upplevelser. De är aktiva resenärer som vill ha hands-on-aktiviteter och matupplevelser under semestern. De vill besöka lokala restauranger, marknader med lokala råvaror, matfestivaler och gastronomiska evenemang. De letar efter speciella råvaror och dryckesprodukter under semestern och vill lära sig om den lokala kulturen och köket. De har även högre krav på 7 Visit (2017): Projektplan . hållbarhet i hela kedjan av upplevelser. Visit analyser visar att har väckt ett internationellt intresse och att vi har ett exportmoget utbud med potential för utveckling i hela landet. Bedömning: Regelbördan slår extra hårt mot de företag som är kreativa mångsysslare vilket är utmärkande för många av de företag inom måltidsturism som är besöksmål. Måltidsturism är inte ett marginellt fenomen utan en grund för betydande företagande och sysselsättning, såväl i de större städerna som på mindre orter och i landsbygderna. Det handlar om en relativt ung sektor då de flesta företag inom måltidsturism i har till- kommit . Kännetecknande för dessa företag är att de har ambitionen att tillhandahålla mat och dryck med hög kvalitet, men det är i synnerhet upplevelser och kunskapsöverföring kom- binerat med upplevelser som särskiljer företagen inom måltidsturism från andra mat- och dryckesproducenter. Förutom kvalitet är aspekter som transparens kring produkternas ursprung och till- verkning, behov av kontinuerliga innovationer och evenemang, samt att vara unik, viktiga komponenter för dessa företag.8