sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Ett krav för att en uppgift ska kunna sekretessbeläggas med stöd av bestämmel- sen är att det kan ”antas att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet om uppgiften röjs”. 1979/80:2 Del A, ”med förslag till sekretesslag m.m. ”, s. 132. 1994/95:7, ”Lag om civilt försvar”, s. 50 f. 14Se Lenberg, och , ”Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 15 kap. 2 § OSL. SOU 2017:70 Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … skaderekvisitet för försvarssekretessen har motiverats av att sekre- tessregeln täcker så många verksamhetsområden och företeelser att strängare sekretess skulle leda till onödigt hemlighållande. Dess- utom har det ansetts att samhällets åtgärder för landets försvar inte får undandras offentlighet annat än då det verkligen är påkallat.15 Rätten att meddela och offentliggöra saker På försvarssekretessens område är rätten att meddela och offentlig- göra uppgifter starkt begränsad. I vilka fall rätten att meddela och offentliggöra uppgifter helt är inskränkt framgår av TF och YGL. En erinran om detta har tagits in i 15 kap. 6 § tredje stycket OSL som lyder enligt följande. Att den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall följer av 7 kap. 3 § första stycket 1, 4 § 1–8 och 5 § 3 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 1 yttrandefrihetsgrundlagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela före- skrifter om att sekretessen ska gälla . Föreskrifter utfärdade med stöd av bemyndigandet finns i 4 § Offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), OSF, som lyder enligt följande. Om det i en allmän handling förekommer uppgifter för vilka sekretess gäller enligt 15 kap. 2 § OSL, gäller sekretessen i högst 1. om uppgifterna rör – geografisk information om militärgeografiska förhållanden, – rikets fasta försvarsanläggningar för krigsbruk, – underhållsanläggningar som kan röja försvarets grupperingar, – planerade försvarsanläggningar i form av mineringar och andra hinder, eller – militärtekniska forskningsresultat, och 2. om uppgifterna rör underrättelseverksamheten inom underrättelse- och säkerhetstjänsten. 1979/80:2 Del A, ”med förslag till sekretesslag m.m.”, s. 133. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Särskilt om förundersökningssekretessen enligt 18 kap. 1 § OSL Enligt 18 kap. 1 § OSL gäller sekretess till skydd för det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet. Förundersökningssekretessen skyddar det allmännas brottsföre- byggande och brottsbeivrande verksamhet. Enligt 18 kap. 1 § första stycket och andra stycket 2 OSL gäller förundersökningssekretess för uppgifter som hänför sig till förundersökning i brottmål, ange- lägenhet som avser användning av tvångsmedel eller i annan verksam- het som syftar till att förebygga brott, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av , , , , eller , om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs. Med förundersökning menas förundersökning enligt RB. Tvångsmedel i brottmål avser i sin tur de straffprocessuella tvångsmedel som regleras i 24–28 kap. RB. Även alkoholutandningsprov enligt den särskilda lagen (1976:1090) om detta torde i förekommande fall ut- göra tvångsmedel i brottmål. Tvångsmedel i annan verksamhet för att förebygga brott torde vara sådana tvångsmedel som avses i lagen (1991:572) om särskild utlän- ningskontroll, samt i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott och lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämp- ande myndigheternas underrättelseverksamhet.16 Bestämmelsen skyddar också de ovan nämnda myndigheternas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet som inte hän- för sig till något konkret fall. Det kan gälla polisens spaningsmetoder eller myndigheternas arbetsmetoder i allmänhet. 16 Se Tansjö, och , ”Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 18 kap. 1 §. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Förundersökningssekretessen enligt 18 kap. 1 § första stycket och andra stycket 2 OSL gäller i första hand hos , , Säkerhetspolisen samt hos , Tull- verket och . Detta då det i första hand är dessa myndigheter som har att bedriva sådana verksamheter som anges i nu nämnda bestämmelser. Förundersökningssekretess kan även bli aktuell hos Ekobrottsmyndigheten.17 Skaderekvisitet i paragrafen är rakt, vilket innebär att det föreligger en presumtion för offentlighet. Sekretess gäller alltså enbart om ett offentliggörande av uppgifterna kan antas leda till skada för den brottsbekämpande verksamheten eller att syftet med olika åtgärder motverkas om uppgifterna röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Särskilt om sekretess till skydd för underrättelseverksamhet m.m. enligt 18 kap. 2 § OSL Bestämmelsen i 18 kap. 2 § OSL föreskriver att sekretess till skydd för det allmännas arbete med att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet gäller för uppgift som hänför sig till under- rättelseverksamhet. Föremålet för sekretessen enligt 18 kap. 2 § första stycket OSL är uppgifter som hänför sig till den brottsbekämpande verksamheten vid , den brottsbekämpande verksamheten vid 17 Se Regeringsrättens avgörande i RÅ 2001 not. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Säkerhetspolisen (i den utsträckning som anges i 1 och 6 kap. polis- datalagen) och i polisiär verksamhet hos . Det polisarbete som åsyftas är framför allt det som vanligtvis kallas underrättelseverksamhet. Underrättelseverksamhet innebär i detta sammanhang verksamhet som består i att samla in, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inte utgör förunder- sökning. Enligt paragrafens andra stycke gäller även sekretess för uppgif- ter i , och verksamhet med att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. Som framgått ovan gäller sekretess enligt bestämmelsens första stycke i den brottsbekämpande verksamheten vid Polismyndig- heten, den brottsbekämpande verksamheten vid (i den utsträckningen som anges i 1 och 6 kap. polisdatalagen) och i polisiär verksamhet hos . Sekretess enligt 18 kap. 2 § OSL kan emellertid också gälla hos myndigheter som inte bedriver brottsbekämpande verksamhet. Enligt andra stycket gäller sekretessen också för uppgift som hän- för sig till en förundersökning eller underrättelseverksamhet som bedrivs enligt de i bestämmelserna angivna lagarna (dvs. verksam- heten hos , och ). Detta innebär att sekretessen följer med uppgiften när den lämnas vidare till en annan myndighet. Uppgifter som skyddas av sekretess på grund av att de hänför sig till underrättelseverksamhet hos en brotts- bekämpande myndighet skyddas av samma sekretess, oavsett om de lämnats till en annan brottsbekämpande myndighet eller till en icke brottsbekämpande myndighet.18 Bestämmelsen är en primär sekretessbestämmelse hos de myndig- heter som tillämpar den. 2015/16:167, ”Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet”, s. 38. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Sekretessen gäller med ett omvänt skaderekvisit, vilket innebär att uppgifterna i regel omfattas av sekretess om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Särskilt om sekretess till skydd för enskilda i försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten m.m. enligt 38 kap. 4 § OSL Bestämmelsen i 38 kap. 4 § OSL reglerar sekretess till skydd för enskilda hos Försvarsmakten i dess försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i den underrättelse- och säkerhetsverksamhet samt bedrivs av (). Föremålet för sekretessen är ”uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden”. Uppgifter som kan komma att omfattas av sekretessen är t.ex. uppgifter om en persons politiska åsikter, om familjeförhållanden, ekonomisk situation eller sexuell läggning. De personer som avses är ofta politiska beslutsfattare eller militära befattningshavare i andra stater, men det kan också vara frågan om uppgiftslämnare eller någon som på annat sätt haft anknytning till verksamheten.19 19 Se Lenberg, och , ”Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 38 kap. 4 §. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Bestämmelsen är tillämplig hos Försvarsmakten i dess försvars- underrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten, och har därmed främst betydelse för den verksamhet som bedrivs av Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must), samt hos FRA i dess underrättelse- och säkerhetsverksamhet. Sekretessen gäller med omvänt skaderekvisit, vilket innebär att det råder presumtion för sekretess. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . För att tillgodose myndigheternas informationsbehov finns i OSL flera undantag från sekretessen mellan myndigheter. Sekretess- brytande bestämmelser finns även i andra författningar som OSL hänvisar till eller som en uppgiftsskyldighet varvid 10 kap. 28 § OSL blir tillämplig. Enligt 10 kap. 28 § OSL hindrar sekretess inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldig- het följer av lag eller förordning. Den bestämmelse som framför allt tillämpas vid uppgiftsutbytet mellan myndigheter är den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL. Bestämmelsen innebär att en sekretessbelagd uppgift får läm- nas till en annan myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför det intresse som sekre- tessen ska skydda. Detsamma gäller överlämnande av uppgifter mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet. Vissa sekretessbestämmelser har ansetts särskilt angelägna att upprätt- hålla gentemot andra myndigheter, t.ex. hälso- och sjukvårds- sekretess och socialtjänstsekretess. Dessa områden är undantagna från generalklausulens tillämpningsområde. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … En förutsättning för att generalklausulen ska vara tillämplig är vidare att utlämnandet inte strider mot en sådan specialreglering av uppgiftslämnandet i fråga som finns i lag eller förordning. Har det t.ex. i lag föreskrivits att en viss myndighet för sin verksamhet på angivna villkor kan få ta del av även hemliga uppgifter hos en annan myndighet, kommer det givetvis inte i fråga att, när de angivna vill- koren inte är uppfyllda, lämna ut uppgifterna med stöd av general- klausulen i stället. i en lag eller förordning uttömmande i vilka fall uppgifter får lämnas mellan myndigheter eller verksamhetsgrenar inom en myndighet kan generalklausulen inte heller tillämpas.20 Generalklausulen är således subsidiär i förhållande till andra sekre- tessbrytande bestämmelser och ska alltså inte tillämpas i ett fall där någon annan sekretessbrytande bestämmelse kan tillämpas. Uppgifter som omfattas av sekretess enligt OSL och som rör rikets säkerhet skyddas även av säkerhetsskyddslagen (1996:627). Säker- hetsskyddslagen trädde i kraft . I lagen finns bestäm- melser om säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd menas dels skydd mot spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säker- het, dels skydd i andra fall av uppgifter som omfattas av sekretess enligt OSL och som rör rikets säkerhet, dels skydd mot terrorist- brott, även om brotten inte hotar rikets säkerhet. Säkerhetsskydds- lagen innehåller också bestämmelser om skyldighet att teckna säker- hetsskyddsavtal i vissa fall samt om utbildning, kontroll och tillsyn. Säkerhetsskydd ska, i behövlig omfattning, finnas vid verksam- het hos staten, kommunerna och landstingen, hos juridiska perso- ner som staten, kommunerna eller landstingen utövar ett rättsligt bestämmande inflytande över samt hos enskilda om verksamheten är av betydelse för rikets säkerhet eller särskilt behöver skyddas mot terrorism. För och dess myndigheter finns kom- pletterande bestämmelser om säkerhetsskydd i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 20 Lenberg, och , ”Offentlighets- och sekretesslagen, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 10 kap. 27 § OSL. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Säkerhetsskyddet ska förebygga att uppgifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet obehörigen röjs, ändras eller förstörs (informationssäkerhet), att obehöriga får tillträde till platser där de kan få tillgång till sådana uppgifter eller där verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet bedrivs (tillträdesbegränsning) samt att personer som inte är pålitliga från säkerhetssynpunkt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet (säkerhetspröv- ning). Säkerhetsskyddet ska även i övrigt förebygga terrorism. Innan en person deltar i säkerhetsklassad verksamhet ska en säkerhetsprövning göras. Säkerhetsprövningen består av register- kontroll och, när det gäller en anställning som placerats i säkerhets- klass 1 eller 2, särskild personutredning (11–13 och 18 §§). Syftet med säkerhetsprövningen är att förebygga att personer som inte är pålitliga från säkerhetssynpunkt deltar i verksamhet som har bety- delse för rikets säkerhet (7 § första stycket 3). En anställning ska enligt 17 § säkerhetsskyddslagen placeras i säkerhetsklass om den anställde i stor omfattning får del av uppgifter som omfattas av sekretess och är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet (säker- hetsklass 1), i en omfattning som inte är obetydlig får del av sådana uppgifter (säkerhetsklass 2) eller i övrigt får del av uppgifter som omfattas av sekretess och som är av betydelse för rikets säkerhet, om ett röjande av uppgifterna kan antas medföra men för rikets säkerhet som inte endast är ringa (säkerhetsklass 3). 6.3.2Tidigare och pågående utredningar om säkerhetsskyddslagstiftningen Utredningen om säkerhetsskyddslagen (Ju 2011:14) lämnade Utredningen om säkerhetsskyddslagen sitt betänkande ”En ny säkerhetsskyddslag” (SOU 2015:25). Utred- ningen föreslår att säkerhetsskyddslagen ersätts av en ny lag som enligt utredningen svarar mot de förändrade kraven på säkerhets- skyddet, bl.a. avseende utvecklingen på informationsteknikområdet, en ökad internationell samverkan, en ökad sårbarhet i samhälls- viktiga funktioner och att säkerhetskänslig verksamhet i allt större omfattning bedrivs i enskild regi. En bredare ansats för lagen inne- bär bl.a. att tillgänglighets- och riktighetsaspekterna av information och it-system lyfts fram. På detta sätt vidgas tillämpningsområdet Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … till att ge ett skydd för informationstillgångar i samhällsviktig verk- samhet som inte behöver ett skydd från ett konfidentialitets- perspektiv. Den nya lagen ska medge ett nyanserat säkerhetsskydd som bygger på fyra informationssäkerhetsklasser av internationell modell. Informationssäkerhetsklasserna påverkar utformningen av säkerhetsskyddsåtgärderna informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet. Säkerhetsskyddsanalysen får en central roll och ska leda till slutsatser om hur säkerhetsskyddet i en verksamhet bör utformas. Vad verksamhetsansvaret innebär i fråga om säkerhets- skydd förtydligas. Lagen ska på ett tydligare sätt än ge stöd för internationella säkerhetsskyddsåtaganden och internationell sam- verkan, bl.a. genom möjligheten att utfärda säkerhetsintyg för personer och leverantörer. Betänkandet har remitterats och bereds i . Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) lämnade regeringen i uppdrag till en särskild utredare att överväga vissa frågor i säkerhetsskyddslagstiftningen. Förslagen ska komplettera de förslag som utredningen om säkerhetsskydds- lagen lämnade i sitt betänkande. Syftet är att i linje med slutsatserna i den nationella säkerhetsstrategin stärka förmågan att effektivt och samordnat förebygga och möta omedelbara hot mot och utmaningar för säkerhet. •kartlägga behovet av att förebygga att säkerhetsskyddsklassifice- rade uppgifter eller i övrigt säkerhetskänslig verksamhet utsätts för risker i samband med utkontraktering, upplåtelse och över- låtelse av sådan verksamhet, och föreslå olika förebyggande åt- gärder, t.ex. tillståndsprövning •föreslå ett system med sanktioner i säkerhetsskyddslagstiftningen •föreslå hur en ändamålsenlig tillsyn enligt säkerhetsskyddslag- stiftningen ska vara utformad •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår inte att överväga ändringar i grundlag. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … En person som röjer uppgifter som är av betydelse för ett inter- nationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i kan under vissa förutsättningar göra sig skyldig till brott. Av central betydelse i detta avseende är bestämmelserna i 19 kap. BrB som reglerar straffansvar för brotten mot säkerhet, däribland bestämmelserna om spioneri (5 §), obehörig befattning med hemlig uppgift (7 §) och vårdslöshet med hemlig uppgift (9 §). Uppgifter av betydelse för sådana internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i kan som vi redogjort för i avsnitt 6.2.3 i vissa fall vara föremål för sekretess enligt lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning. Röjandet av så- dana uppgifter kan därmed aktualisera straffansvar för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § BrB. I 4 kap. BrB finns vidare bestämmelser som straffbelägger gär- ningar som innebär att någon olovligen bereder sig tillgång till olika former av meddelanden. Dessa bestämmelser kan också bli tillämp- liga om gärningen begås i syfte att komma åt uppgifter som har betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Om en gärning innefattar myndighetsutövning kan under vissa förutsättningar även straffansvar för tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB komma i fråga. 6.4.2Spioneri och grovt spioneri I 19 kap. 5 § BrB anges att den som, för att gå främmande makt till- handa, obehörigen anskaffar, befordrar, lämnar eller röjer uppgift om försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut eller något förhållande i övrigt vars uppen- barande för främmande makt kan medföra men för säker- het ska dömas – vare sig uppgiften är riktig eller inte – för spioneri till fängelse i högst . Vidare anges att det även är straffbart att obehörigen framställa eller ta befattning med skrift, teckning eller annat föremål som innefattar en sådan uppgift. Är brottet grovt ska Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … gärningsmannen enligt 19 kap. 6 § BrB dömas för grovt spioneri till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen var av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde förhållande av stor betydelse eller om den brottslige röjde vad som på grund av allmän eller enskild tjänst be- trotts honom eller henne. Med uttrycket främmande makt avses främst en sådan självstän- dig stat som har erkänt, men begreppet omfattar även andra statliga bildningar – såsom nybildade stater som ännu inte har er- känts, delstater, eller exilregeringar och motstånds- eller upprors- grupper – när de har en sådan faktisk maktställning och politisk betydelse att diplomatiska förbindelser är möjliga i förhållandet med . Också vissa internationella organisationer, t.ex. FN, EU och Nato, kan vara en främmande makt.21 En handling är obehörig när den inte på grund av särskilda för- hållanden är tillåten, t.ex. på grund av tjänsteplikt, uppdrag, arbets- avtal eller legitim affärsverksamhet.22 En förutsättning för straffansvar är bl.a. att det s.k. menrekvisitet är uppfyllt. Det innebär att ett uppenbarande av det aktuella för- hållandet ska kunna medföra men för säkerhet. Menrekvisitet innebär en avgränsning av straffbestämmelsens tillämpningsområde till verkligt betydelsefulla förhållanden.23 I paragrafen anges exem- pel på förhållanden som har stort skyddsvärde och som typiskt sett kan vara föremål för en främmande underrättelsetjänsts intresse, nämligen uppgifter om försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar och beslut. Exemplifieringen har inte någon avgörande betydelse för bestämmelsens tillämpnings- område utan är endast avsedd att klargöra paragrafens innebörd. Exemplifieringen innebär bl.a. en anvisning om att spioneribestäm- melsen inte enbart är begränsad till s.k. militärt spionage utan att den även omfattar andra former av spionage, t.ex. kvalificerade former av industrispionage och politiskt spionage.24 21Berggren m.fl. ”, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 19 kap. 22Berggren m.fl. ”, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 19 kap. 23Se t.ex. prop. 1979/80:176, ”om ändring i (spioneri m.m.)”, s. 7. 2013/14:51, ”Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet”, s. 21. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … För frågan om straffansvar är det inte avgörande om befordran- det av den särskilda uppgiften till främmande makts kännedom är farligt, utan om uppgiften angår förhållanden av sådan art att dess uppenbarande för en främmande makt är farlig. Straffansvaret gäller därför oberoende av om uppgiften är riktig eller inte. På samma sätt saknar det betydelse om uppgiften kan klassificeras som hemlig eller inte. I subjektivt hänseende fordras att gärningen sker med uppsåt. För straffansvar krävs det dessutom att gärningsmannen har ett syfte att gå främmande makt tillhanda. Ett gynnande av främmande makt ska alltså ingå som ett avsiktligt led i gärningsmannens hand- lande (avsiktsuppsåt). Spioneri är straffbelagt på försöks-, förberedelse- och stämp- lingsstadiet. Det är också straffbart att underlåta att avslöja eller förhindra spioneri, liksom att i vissa avseenden medverka till sådant brott genom oaktsamhet (se 19 kap. 14 och 15 §§ BrB). I avsnitt 6.4.7 lämnar vi en närmare redogörelse för regleringen i 19 kap. 14 och 15 §§ BrB. Spioneri utgör tryckfrihetsbrott enligt 7 kap. 4 § första stycket 3 TF och yttrandefrihetsbrott enligt 5 kap. 1 § YGL. Spioneri upptas även i 7 kap. 3 § första stycket 1 TF och 5 kap. 3 § första stycket 1 YGL, vilket innebär att det s.k. meddelarskyddet inte gäller. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket TF och 5 kap. 3 § andra stycket YGL skyddas inte heller en anskaffare från straffansvar. Samma sak gäller vid försök, förberedelse och stämpling till spioneri. I kapitel 10 redogör vi närmare för regleringen i TF och YGL och vad som av- ses med meddelar- och anskaffarskydd. 6.4.3Obehörig befattning med hemlig uppgift och grov obehörig befattning med hemlig uppgift I 19 kap. 7 § BrB straffbeläggs obehörig befattning med hemlig uppgift. Brotten spioneri och obehörig befattning med hemlig upp- gift skiljer sig åt i subjektivt hänseende och när det gäller uppgifter- nas art. Straffansvar för obehörig befattning med hemlig uppgift förutsätter inte att gärningsmannens syfte har varit att gå främ- mande makt tillhanda. Däremot krävs att uppgiften – utöver att uppfylla det s.k. menrekvisitet – rör ett förhållande av hemlig natur. Straffskalan för brottet är böter eller fängelse i högst . Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Om brottet är grovt ska det dömas för grov obehörig befattning med hemlig uppgift och straffskalan är då fängelse i högst (19 kap. 8 § BrB).