sou · H5B316 · 2017-03-03 00:00:00 — Kvinnors rättigheter och jämställdhet Tidpunkten 2014/2015 tillämpade de internationella militära styrkorna det så kallade COIN-konceptet mer aktivt . Antalet internationella styrkor och operationer ökade och insatsen intensifierades påtagligt. ISAF:s ledning deklarerade att målsättningen med upprorsbekämpningen var att vinna civilbefolkningens ”hearts and minds”. Det skulle göras med civila medel. Synsättet innebar att ISAF-styrkorna måste ta hänsyn till de afghanska kvinnorna under militära operationer för att inte vanhedra dem och därigenom få befolkningen emot sig.6 Den amerikanska marinkåren använde sig av så kallade Female Engagement Teams (FET), som var enheter som helt bestod av kvinnliga soldater. Konceptet hade utvecklats i för att kunna visitera kvinnor i vägspärrar och vid operationer. Huvudsyftet var att upprätthålla skyddet för den egna militära styrkan. Metoden användes också för att inhämta information från afghanska kvinnor. Förutom de nämnda aspekterna finns det få exempel på att ISAF- styrkor har tagit särskild hänsyn till kvinnor eller flickor i sina operationer, enligt en översyn av ISAF:s implementering av säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet, som gjordes på uppdrag av Nato 2013.7 Ett konkret exempel på avsaknaden av hänsyn var ISAF:s bidrag till att upprätta den nya afghanska lokala polisen (Afghan Local , ALP). Uppgiften för ALP är att upprätthålla säkerheten på det lokala planet. I ALP kom att ingå personer med ett förflutet som upprorsmakare och talibankrigare och med en historia att kränka de mänskliga rättigheterna. I vissa områden, bland annat i norra , har ALP utgjort ett stort säkerhetsproblem för kvinnor. När ALP-programmet utvecklades vidtog inte ISAF några åtgärder för att förebygga eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I stället byggdes det i säkerhetssystemet in ett potentiellt säkerhetshot mot civilbefolkningen. Detta drabbade särskilt kvinnorna. Försvarsmakten hade som målsättning att integrera ett genderperspektiv i PRT-verksamheten i norra . verkade också för att integrera detta i Natos hela verksamhet. 6Lackenbauer, and Langlais, (Eds.) (2013): Review of the Practical Implications of UNSCR 1325 for the Conduct of NATO-led Operations and Missions. Kvinnors rättigheter och jämställdhet ningar har visat att denna ansats inte har haft någon betydelse för den kvinnliga delen av civilbefolkningen i PRT-MeS ansvarsområde. Orsakerna till detta var flera, till exempel bristande kunskap om afghanska kvinnors utsatta situation. Militär personal har därför inte förstått varför genderperspektivet är viktigt och det saknades metoder för att integrera det i arbetet. Ett för positivt resultat är dock att ansatsen och erfarenheterna har utvecklat kunskaperna och metoderna inom Försvarsmakten om hur genderperspektivet kan integreras i militära operationer i framtiden.8 Den väpnade konflikten har inneburit ett ökande antal civila dödade och skadade . Enligt UNAMA har –2014 sammanlagt drygt 17 700 civila dödats till följd av den väpnade konflikten. Flertalet av de civila offren för den väpnade konflikten är män, men antalet drabbade kvinnor ur civilbefolkningen har ökat påtagligt mellan 2009 och 2014.9 Nära 300 kvinnor dödades och drygt 600 skadades , en ökning jämfört med . I genomsnitt dödades eller skadades mer än 17 civila kvinnor . De kvinnor som blev änkor när de förlorade sina män till följd av den väpnade konflikten hamnade ofta i en extra utsatt och svår social och ekonomisk situation. Deras möjligheter att försörja sig begränsades, liksom deras rörelsefrihet. Källa: UNAMA (2015): Annual Report on Protection of Civilians in Armed Conflict, 2014. UNAMA; UNAMA (2016): Annual Report on Protection of Civilians in Armed Conflict, 2015. 8Lackenbauer, och , (2014): Implementering av genderperspektiv i operationer. En rapport från INS ERF . 9UNAMA (2015): . Annual Report 2014. Protection of civilians in armed conflict. Kvinnors rättigheter och jämställdhet För kvinnors och flickors del finns det största säkerhetshotet dagligdags i lokalsamhället och i deras egna familjer. Våld i hemmet från män utgör en av de främsta säkerhetsriskerna. Ytterst är det orsakat av existerande kulturella normer och den förhärskande synen på kvinnors underordnade roll i samhället. oberoende mänskliga rättighetskommission (AIHRC) har rapporterat att antalet kvinnor som anmäler våld i hemmet har ökat. Det är inte klarlagt om detta beror på att våldet de facto har ökat, eller om benägenheten att göra en anmälan har ökat. Om det är den senare anledningen så tyder det på en attitydförändring bland kvinnor och minskade tabun när det gäller våld mot kvinnor. 8.4Sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter Tidpunkten 2001/2002 hade en av de sämsta hälsosituationerna i världen. Kvinnors hälsostatus och tillgång till service befann sig på bottennivåer. Den förväntade livslängden för kvinnor var endast . Den dåliga hälsosituationen gällde särskilt kvinnors reproduktiva hälsa. I åldersgruppen 15–dog 103 kvinnor per 1 000. Hälften av alla dessa dödsfall var relaterade till graviditet och barnafödande. 1 600 kvinnor per 100 000 födslar dog i barnsäng. Detta berodde främst på en kombination av fattigdom, undernäring, blodbrist och underutvecklade bäckenben hos alltför unga kvinnor som blev mödrar. En annan viktig faktor var att av alla barn föddes i hemmet utan sjukvårdspersonal. Den låga giftasåldern bidrog. Enligt en studie genomförd i nio av landets 34 provinser var av flickorna gifta när de var och när de fyllde . Tillgången till sjukvård var begränsad . De fungerande hälsoinrättningarna var koncentrerade till städer och områden vid gränsen till . Staten gav ett marginellt stöd till hälso- och sjukvården. av de fungerande hälsoinrättningarna fick stöd eller drevs av internationella enskilda organisationer. En viktig faktor med direkt bäring på kvinnors tillgång till hälso- och sjukvård i var, och är fortsatt, att det finns kvinnlig Kvinnors rättigheter och jämställdhet De kulturella normerna gör det svårt för kvinnor att vända sig till en manlig läkare. Under var sjukvårdsklinikerna uppdelade i manliga och kvinnliga kliniker. Eftersom kvinnor kunde vara yrkesverksamma i mycket begränsad omfattning, så fanns det de facto nästan ingen sjukvård för kvinnor 2002. Hälso- och sjukvård: Några indikatorer Förväntad livslängd för kvinnor 1 600 per 100 000 födslar 327 per 100 000 födslar Dödstal för kvinnor 15–49 år 103 per 1 000 kvinnor 52 per 1 000 kvinnor Antal barn per kvinna Flickor 15–som ingått Mödravård i samband med graviditet (minst ett besök) Andel födslar i hemmet Födslar där utbildad personal Andel av befolkningen med mindre än en timmes promenad 115 per 1 000 födda 70 per 1 000 födda 172 per 1 000 födda 97 per 1 000 födda Källa: (2005): National Reconstruction and Poverty Reduction – ’s Future. ; (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . Kvinnors rättigheter och jämställdhet Tidpunkten 2014/2015 Studier visar att kring 2013/14 hade hälsosituationen och förutsättningarna för hälsa förbättrats på vissa kritiska punkter i jämförelse med 2001/02.10 Detta var resultatet av de olika internationella utvecklingsinsatser som hade inriktats på kvinnors hälsa, särskilt mödrahälsovård, och familjeplanering. Infrastrukturen på hälsosidan hade också förbättrats och tillgången på utbildad sjukvårdspersonal hade ökat. Två mycket påtagliga förbättringar var att den förväntade livslängden hade ökat kraftigt för både kvinnor och män, och att mödradödligheten hade sjunkit. Medellivslängden för kvinnor hade ökat från 43 till och för män från 44 till . En betydelsefull förändring var att dödligheten för kvinnor i åldersgruppen 15–sjunkit drastiskt /02, från 103 dödsfall per 1 000 kvinnor till 52. dog 327 kvinnor i barnsäng per 100 000 födslar, jämfört med 1 600 dödsfall kring 2001/02. Detta visar att mödravården förbättrats och att fler kvinnor har fått tillgång till vård under de barnafödande åren. Även tillgången till sjukvård har förbättrats /02 då den var koncentrerad till städer och till gränsen mot . hade av befolkningen mindre än en timmes gångväg till närmaste sjukvårdsinrättning. Det innebär att infrastrukturen för hälsovård har blivit mer jämnt fördelad i landet, vilket får en direkt påverkan på kvinnors hälsa eftersom benägenheten att söka vård ökar när sjukvården finns närmare hemmet. Avsaknaden av jämställdhet har fortsatt stora följder för hälsosituationen i landet och visar på en markant skillnad mellan kvinnor och män. Av kvinnorna dör i smittsamma sjukdomar, undernäring och mödrarelaterade åkommor. Motsvarande siffra för män är . Den enda dödsorsak där män ligger högre än kvinnor är till följd av skador, för män och för kvinnor. Några olika faktorer ligger bakom denna skillnad. En är de kulturellt betingade könsrollerna i landet. Kvinnor befinner sig mer tid i hemmet och utsätts för mindre risker än män som förväntas agera i det offentliga rummet. Män har yrken där de i högre grad 10 (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . Kvinnors rättigheter och jämställdhet kan utsättas för skador. Bakom de skilda siffrorna ligger sannolikt också konfliktrelaterade skador hos militär, polis och andra stridande grupper. Kopplingen mellan kvinnlig sjukvårdspersonal och möjligheten för kvinnor att uppsöka sjukvården är som nämnts stark. Kring 2013/14 var det fortfarande av hälsovårdsinrättningarna som hade kvinnlig personal. Enligt studier av Världsbanken11 beror förhållandet på att det inte finns ett tillräckligt antal utbildade kvinnor och att de som har utbildat sig inte vill arbeta i osäkra områden. Sambandet mellan utbildning och flickors reproduktiva hälsa är också tydligt. Tillgången till toaletter, mensskydd och vatten är avgörande för att flickor som har börjat menstruera ska kunna gå till skolan. Annars ökar riskerna att de stannar hemma eller helt slutar skolan. Tidpunkten 2001/ 2002 Under var antalet barn som gick i skola högst begränsat. Detta gällde särskilt flickor. Medan pojkarna kunde delta i undervisning hölls flickorna hemma. Även för pojkar blev skolgången begränsad eftersom ett antal av lärarna var kvinnor vilka var förbjudna att verka utanför hemmet. Många pojkar var också hänvisade till religiösa skolor där utbildningen i stor utsträckning bestod av att lära sig koranverser utantill. Efter talibans fall kom det internationella samfundet i många fall att koncentrera sina insatser på skola och utbildning. strömmade afghanska barn till skolorna. var mer än 4,3 miljoner barn inskrivna i (7–) och på högstadiet. Detta var det högsta antalet skolbarn i historia. Ju yngre skolbarnen var, desto större var andelen flickor. Antalet skolor ökade efter fall. Kraven på tillgång till skola för flickor ökade starkt, även i traditionella pashtunområden där flickor tillåts en begränsad rörelsefrihet. 11 (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . Kvinnors rättigheter och jämställdhet Men trots den stora ökningen av antalet skolbarn så var av flickorna i åldern 7–inskrivna kring 2004/05. Bakom siffrorna döljer sig också påtagliga skillnader mellan stad och landsbygd. I nio särskilt studerade provinser i södra och östra (av landets 34 provinser), var av flickorna inskrivna i skolan. Flickorna lämnade också tidigt skolan och gick mindre än i genomsnitt. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande siffra var i . SOU 2017:16 Kvinnors rättigheter och jämställdhet Utbildning: några indikatorer Andel flickor i skolan Andel läs- och skrivkunniga kvinnor (av alla) Andel läs- och skrivkunniga kvinnor i städer (av alla) Andel läs- och skrivkunniga kvinnor på landsbygden (av alla) Andel läs- och skrivkunniga kvinnor i gruppen 15–24 år Andel kvinnliga elever i grundskola Andel kvinnliga elever i högstadiet Andel flickor som fullgör grundskola (av de som börjat) Andel pojkar som fullgör grundskola (av de som börjat) Källa: (2005): National Reconstruction and Poverty Reduction – . ; (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . * 2010/11 Tidpunkten 2014/2015 Enligt officiella siffror12 hade andelen flickor som gick i skolan ökat till kring 2014/15. Även om denna trend var positiv gjorde bedömningen att ökningen var för långsam. Man påpekade att även om antalet skolor hade mer än fördubblats /04 så räcker de inte till för de snabbt växande barnkullarna. Flertalet skolor har byggts i eller i närheten av tätorter och städer. Många barn på landbygden har långa avstånd till skolan. Detta drabbar särskilt flickor vilkas rörelsefrihet är begränsad (också efter talibans fall). De tillåts inte att gå längre sträckor från hemmet på grund av kulturella normer eller upplevd osäkerhet. Dessutom saknar många skolor 12 (2014): Statistical Yearbook 2014–15 Kvinnors rättigheter och jämställdhet murar som upplevs som nödvändiga för att skydda barnen, särskilt flickorna, och bekvämligheter som toaletter och vatten. Anledningar till att utebli från undervisning i 7–12 år 7–12 år För dyrt/ekonomiska skäl Barnen är för unga Studerat tillräckligt/inte Källa: (2011): High Stakes. Girls’ Education in . (2005): National Reconstruction and Poverty Reduction – ’s Future. ; (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . Säkerhetsfrågan har flera bottnar. Den behöver inte nödvändigtvis ha att göra med den interna väpnade konflikten, även om det ofta är fallet. Den kan också handla om risken för att flickor blir trakasserade, risken att tvingas relatera till främmande män och pojkar eller risken att bryta mot någon hederskodex och väcka omgivningens vrede. Säkerhet är i dessa fall kopplat till existerande kulturella patriarkala normer och system – flickor ”måste skyddas” från att bryta dessa, varigenom deras rättigheter att få tillgång till en god utbildning förhindras. Statistiken visar att om barnen börjar i skolan så fullföljer – både flickor och pojkar – skolgången. En stor utmaning är därför att få barn att börja skolan. För pojkars del kan en anledning till att de inte gör det vara att de behöver bidra till familjens försörjning. Statistiken visar att andelen kvinnliga elever minskar med stigande ålder. I likhet med tidigare är trenden att andelen flickor är större på de lägre skolstadierna än på de högre. I (7–) var Kvinnors rättigheter och jämställdhet andelen flickor av det totala elevantalet, men på högstadiet. Förhållandet avspeglar de många könsspecifika utmaningar som föreligger i . Det finns också ett starkt samband mellan moderns utbildningsnivå och benägenheten att skicka döttrarna till skolan. Synen på kvinnors rättigheter, roll och ställning i samhället är avgörande för flickors och kvinnors möjlighet till utbildning. Utbildningen är i sin tur av stor vikt för utvecklingen på en rad områden, inte minst hälsa. Kopplingen mellan flickors skolgång och hälsa visas tydligt när det gäller spädbarnsdödligheten som enligt minskar mellan som en kvinna gått i skolan. Även om fler flickor börjat i skolan så har kvinnors läskunnighet ökat marginellt från nationellt sett. Det förelåg stor skillnad mellan kvinnor på landsbygden och i städerna. Den mest positiva utvecklingen återfinns bland flickor/kvinnor i åldersspannet 7–, vilkas läs- och skrivkunnighet uppgick till kring 2010/11. var siffran för motsvarande åldersgrupp pojkar/män . En jämförelse med för denna tidpunkt visar att av flickor/kvinnor var läskunniga där. 8.4.3 Ekonomiskt deltagande: arbete och anställning Tidpunkten 2001/2002 Kvinnor är hårt arbetande i . Flertalet utför ett omfattande men obetalt arbete inom hemmen. Kring 2001/02 levde av befolkningen på landsbygden och försörjde sig genom självhushåll. Jordbruket svarade för av landets BNP . Både män och kvinnor deltog i jordbruket, vilket var kvinnors huvudsakliga aktivitet i ekonomi och arbetsliv, vid sidan av att sköta hem och hushåll. Även om arbetsuppgifterna inom jordbruket fördelades efter kön arbetade kvinnorna lika många timmar som män. Kvinnor fick som regel ingen ersättning för sitt arbete, även om de hade producerat för försäljning. I de fall som kvinnor erhöll lön var denna mycket lägre än männens. I jordbruket var lönen för kvinnor endast 50–av männens lön. Motsvarande förhållande inom vävindustrin var . Kvinnors rättigheter och jämställdhet De afghanska kvinnornas deltagande i arbetslivet låg kring 2001/02 på ungefär samma nivå som i andra länder i . Statistiken är bristfällig på många sätt, men det beräknas att kvinnorna utgjorde av arbetskraften och återfanns i den informella sektorn. Ju fattigare en familj hade det, desto fler kvinnor som sökte arbete också utanför hemmet. Kvinnors arbete inom den offentliga sektorn hade ökat och fram till . Det gällde främst arbeten inom utbildningsväsendet och på hälsoområdet. Dessa fanns tidigare främst i städerna. För kvinnor utan utbildning var hushållsservice det typiska arbetet. Kvinnor som ägnade sig åt entreprenörskap var mycket få och möttes av svårigheter av olika slag. Till dessa hörde svårigheten att få tillgång till den finansiella marknaden och att de var beroende av en manlig släktings närvaro för att kunna göra affärer. Tidpunkten 2014/2015 Kvinnors deltagande i ekonomiska aktiviteter och yrkesliv kring 2014/15 uppvisar inga stora skillnader jämfört med /02. Vissa statistiska skillnader beror till stor del på att gjorda undersökningar är baserade på olika metoder.13 Majoriteten av de kvinnor som också arbetar utanför hemmet gör det i den informella ekonomin. Traditionella kulturella normer och tänkesätt styr vilken typ av arbete som kvinnor kan delta i och jobben ger låg eller ingen lön. Detta gäller också oftast för kvinnor som är aktiva i den formella ekonomin. Men det finns en viss ökning av antalet kvinnor som funnit anställning i yrkeskategorier som kräver utbildning. Detta gäller främst i städerna. finns det behov av många fler kvinnor inom en rad sektorer, särskilt för att öka andra kvinnors tillgång till samhällsservice. I den offentliga sektorn utgjorde kvinnor av de anställda. Det är allmänt sett mer socialt accepterat att kvinnor arbetar i den offentliga sektorn än i den privata. Kvinnor har fortfarande svårare än män att etablera sig i affärsvärlden. De har svårt att få lån till investeringar. På grund av de tradi- 13 (2013): Women’s Role in ’s Future. Taking Stock of Achievements and . Kvinnors rättigheter och jämställdhet kulturella normerna har de inte heller kontroll över den egna hushållsekonomin. Även när de tjänar egna pengar så kan bestämma över hur deras inkomster ska användas. av de afghanska kvinnorna har ett bankkonto (för män är siffran ). och andra institutioner har försökt skapa möjligheter för kvinnor att låna till vissa investeringar, bland annat genom program för mikrokrediter. I program var av låntagarna kvinnor. resolution om kvinnor, fred och säkerhet antogs . Resolutionen understryker bland annat behovet av stärkt skydd för kvinnor och flickor i konflikter, av ökat deltagande av kvinnor i konfliktförebyggande och fredsfrämjande insatser, av fler kvinnor på beslutsfattande nivåer i insatser och fredsprocesser och av fler kvinnor på olika nivåer i samhällsstrukturer och beslutsfattande efter en konflikt. Resolutionen betonar betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i all verksamhet som syftar till fred och säkerhet. har uppfattats som ett stöd av de afghanska aktörer som drivit implementeringen av säkerhetsrådets resolution i landet, även om det konkreta svenska stödet i frågan varit relativt begränsat. Däremot har bredare stöd, det vill säga både på policynivå och genom konkreta insatser gällande kvinnors rättigheter och jämställdhet, bidragit till möjligheterna för afghanska aktörer att främja implementeringen av 1325. Landets nationella handlingsplan blev klar och gäller för perioden –2022. var aktivt i det gemensamma nordiska jämställdhetsinitiativ i som lanserades och som innefattade en rad olika aktiviteter och insatser, också med direkt bäring på resolution . var också aktivt bakom det gemensamma brev till i vilket ett antal givare underströk bristen på en jämställdhetsstrategi inom ARTF och begärde åtgärder. Som framgått av kapitlet om utvecklingssamarbetet (se kapitel 6) gav bistånd till flera organisationer som på olika sätt arbetade med att värna och främja kvinnors rättigheter och jämställdhet, inklusive resolution (UNIFEM/UN Women, Kvinnors rättigheter och jämställdhet , , Women for Afghan Women, , Fonden för eliminering av våld mot kvinnor). Inom Försvarsmakten kom resolutionen att uppfattas handla om fredsfrämjande verksamhet i internationella insatser.14 inrättades en tjänst som genderrådgivare vid insatsstaben i . En genderrådgivare placerades vid det svenska PRT:et i Mazar-e . hade också 2010–2011 en genderrådgivare placerad vid den regionala staben för ISAF i norr (RC-N). fick också den ledande rollen i in Military Operations (NCGM) utanför , som invigdes . blev centret utsett som huvudansvarigt för genderområdet inom Nato, vilket innebär att det ansvarar för utvecklingen av utbildning och övning när det gäller genderfrågor inom organisationen. Enligt Försvarsmaktens egen analys av arbetet med gender i internationella operationer har insatsen i varit viktig för utvecklingen av genderrådgivarfunktioner på olika nivåer och för genderintegrering i operationer.15 Det är svårt att bedöma vilken betydelse, om någon, genderarbetet inom det svenska PRT:et haft för säkerheten och civilbefolkningen, i synnerhet kvinnorna. En iakttagelse är att bristen på kvinnliga tolkar inte underlättade förbandets möjligheter till förtroendeskapande kontakt med de afghanska kvinnorna i verksamhetsområdet. 14FOI (2016): Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isaf-deltagandet har påverkat Försvarsmakten. Civil-militär samverkan kom i allmänna ordalag att betonas starkt i flera av regeringens propositioner och skrivelser med bäring på insatserna i . En mer konkret analys av vad som menades med samverkan och hur denna skulle se ut och fungera, särskilt i fält, utarbetades dock inte. Oklarheterna gav i flera fall upphov till friktion och spänningar mellan och inom myndigheter och mellan befattningshavare. Fältnivån lämnades på sätt och vis i sticket. En civil-militär samverkan förmodades leda till synergier, vilka skulle eftersträvas. Hur dessa synergier skulle uppstå klargjordes inte. 9.1Ökad civil-militär samverkan – hur? Intresset för civil-militär samverkan kom att betonas efter det att övertog ledningsansvaret för PRT Mazar-e . fattade regeringen beslut om att revidera den gällande samarbetsstrategin med –2008 och fastställa att 15–av det svenska biståndet fortsättningsvis skulle styras till de fyra provinser i norr som innefattade det PRT- område som hade ansvaret för inom ISAF. Revideringen innebar att: En särskild tonvikt skall läggas vid att åstadkomma samordning mellan utvecklingssamarbetet och övriga insatser i regionen. Genom samverkan mellan Sida och den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad (PRT) respektive mellan Sida och EU:s polisinsats (EUPOL ) i regionen skall de komparativa fördelar som det innebär för utvecklingssamarbetet att ha andra svenska insatser i området utnyttjas.1 1 Regeringen (2007): Revidering av samarbetsstrategi med m.m. I den reviderade samarbetsstrategin sades också att: Ett viktigt syfte med utvecklingsinsatserna i norra skall vara att förstärka breda och långsiktiga engagemang för regionen. Utvecklingssamarbetet kan på så sätt bidra till att öka även andra svenska insatsers möjlighet att påverka det politiska skeendet och stödja viktiga reformprocesser i regionen. gjordes ingen närmare analys från sida om olika aspekter av eller potentiella problem gällande begreppsparen ”säkerhet och utveckling” respektive ”civil-militär samverkan”. Vad den civil-militära samverkan skulle innefatta, och hur den skulle gå till i praktiken, fanns det ingen vägledning om.