sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — En utredning för att ta fram en sådan lagstiftning bör tillsättas, anser juridiska institutionen. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Den pågående utredningen om föräldraskapspresumtion tillsattes en ny utredning, Modernare regler om fader- skap och föräldraskap (dir. 2017:28), med uppdrag att se över för- äldrabalkens regler om fastställande av faderskap och föräldraskap. I direktiven nämns tidigare utredningars överväganden, inklusive några av förslagen i SOU 2016:11, dock inte de som berör trans- personer. Stor vikt läggs vid ny teknik och möjligheterna att utreda genetiskt faderskap på nya sätt. Utredaren ges också, utan närmare specifikation, i uppdrag att beakta konsekvensen av att det numera är möjligt att ändra juridisk könstillhörighet med bibehållen fortplantningsförmåga. Denna del av uppdraget är dock inte central, utan presenteras i direktiven mer som ett faktum. Det är inte sannolikt att utredningen kommer att se det som en del av uppdraget att föreslå genomgripande föränd- ringar av hela . 6.2Transpersoner med särskilda erfarenheter 6.2.1Transpersoner med annan etnisk bakgrund än svensk Utredningen har bland annat haft kontakt med . Personerna utredningen har pratat med lyfter att de ofta stöter på föreställningar om personer med annan etnisk bakgrund än svensk som hbtq-fobiska och att denna föreställning riskerar att inter- naliseras och förstärkas även bland transpersoner som själva har en annan etnisk bakgrund än svensk. Då bilden av personer med annan etnisk bakgrund än svensk som hbtq-fobiska reproduceras kan det skapa oro för att familjen kommer att reagera negativt och därför vågar en del inte komma ut för sina familjer. Detta kan skapa ytter- ligare en sorts utsatthet för transpersoner med annan etnisk bak- grund än svensk. Normsamhället och dess syn på blattar och familjen, och den bilden inter- naliseras, en rädsla som gör att man drar sig undan sin familj (). Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Andra berättar om upplevelser av att inte känna sig trygg där man bor, eller i sin familj och tycker att samhället måste göra mer. På vårdcentralen har jag upplyst , och skrivit ett brev om att det finns mycket problematik med heder och hbtq i förorter. Och att de MÅSTE visa oss stöd3. I berättelser som inkommit till utredningen tar personer upp risken för flerfaldig utsatthet. Det handlar om att vara utsatt för flera slags förtryck, exempelvis både transfobi och rasism. Att bryta mot flera normer, exempelvis både mot vithetsnormer och mot cisnormer kan öka utsattheten för diskriminering och trakasserier. Jag är även rasifierad och ibland /…/ stör sig inte någon på det ena så stör de sig på det andra. Det känns nästan som ett dubbelt förtryck. Bor även i en lite mindre stad så känns som en syns rätt mycket. Har all- tid stuckit ut på något sätt, speciellt utseendemässigt (berättelse 112). Jag har blivit misshandlad i tvättstugan och trakasserad av en granne. Svårt att säga om det är just för att jag är transperson som de ger sig på mig, men det är nog en kombination av /…/ mitt asiatiska påbrå, min svenskhet, mitt biologiska kön, min teckenspråkighet [och] hbtq-identitet (berättelse 46). representant uppgav för utredningen att många inom nätverket upplever transrörelsen och hbtq-rörelsen i övrigt som dominerad av vita personer, att det pratas för lite om vithets- normer och att det förekommer rasism också inom hbtq-rörelsen. Det är jobbigt att inte riktigt passa in någonstans. Inte tillhöra någonstans, förutom i vissa separatistiska rum (Blattetrans). Samma iakttagelse har även andra gjort. Jag märkte att jag var svart när jag kom till . Jag har känt så även i hbtq-sammanhang. Till exempel på en klubb under Pride-veckan fick jag inte komma in för dörrvakten, som sa att jag hade setts snatta. Det har även hänt att jag inte har fått komma in på gayklubb med förklaringen ”Du är full”. Jag har fått känslan ”Vi vill inte ha dig som svart här.”4 3Inkomna intervjuer från konsult, /01563. 4Inkomna intervjuer från konsult, /01563. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Inom grupper för personer som rasifieras talas det å andra sidan för lite om transfrågor, menade bland andra repre- sentant. Det är mest fokus på det ena perspektivet inom båda grup- perna, vilket gör det svårare för de som utsätts för dubbelt förtryck att ta plats. En kan aldrig få vara båda två sakerna, rasifierad och trans. I grupper i samhället så är du antingen trans eller så är du blatte. Det är väldigt svårt att få leva i alla sina erfarenheter (Blattetrans). Man orkar inte vara rasifierad i den vita gruppen trans, och man orkar inte vara trans i den rasifierade gruppen. Och om man /…/ inte orkar gå in i de olika grupperna så missar man livsavgörande info (Blattetrans). De intervjuade personerna från bland annat understryker vikten av att det finns separatistiska grupper, platt- formar och nätverk. Syftet med sådana separatistiska rum är att deltagarna ska få möjlighet att prata om sina erfarenheter och hitta stöd hos varandra utifrån upplevelsen av att vara utsatt på grund av transidentitet, och på grund av att bli rasifierad. /…/ att få prata med andra ickebinära och kanske framförallt rasife- rade ickebinära har hjälpt mig att orka och det är jag så himla glad för (Blattetrans). representant påpekade att det i sig leder till en större utsatthet att inte få känna tillhörighet i någon grupp. Per- soner missar information, till exempel om könsbekräftande vård, som finns i forum där andra transpersoner befinner sig. När man kanske dragit sig undan sin ursprungsfamilj, eller inte har stöd inom kretsar för andra med erfarenhet av att utsättas för rasism, skapar bristen på information om transrelaterade frågor svåra situationer. Att inte ha stöd av sin ursprungsfamilj eller inte ha något nätverk skapar än större utsatthet för personer som tillhör en minoritet, påpekade representanten för . Diskriminering på arbetsmarknaden påverkar både gruppen trans- personer och stora delar av gruppen personer med utländsk bak- grund och andra personer som rasifieras. Svårigheter att få ett arbete och rädslan för att utsättas för både rasism och transfobi kan skapa oro inför ens möjligheter på arbetsmarknaden. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Att söka arbete, att vara på en arbetsplats. Det blir för mycket att både vara icke-vit och transperson. Man vågar inte söka det arbetet, vad kan det innebära att jobba där, att både utstå rasism och heterosexism, att inte få stöd från kollegor och chefer. Man vill inte utsätta sig. Det blir få möjligheter att kunna ha ett jobb (Blattetrans). Jag tänker alltid på det i jobbansökningar ”Vad hade hänt om jag ano- nymiserade mitt CV?” I vissa CV:n som en fyller i på internet så går det att välja annat kön än man eller kvinna. Det är svårt att veta hur det går om jag fyller i det könsneutrala alternativet i stället för kvinna. Går det bättre eller sämre? Samma sak med mitt namn som är könsneutralt och inte något ”Svensson-namn”, hur påverkar det? Sånt tänker jag mycket på, exempelvis kopplat till att bli kallad till intervju.5 Erfarenheter och levnadsvillkor inom gruppen transpersoner med funktionsnedsättning skiljer sig åt beroende på typ av funktions- nedsättning. Gruppen omfattar personer med fysiska, psykiska och kognitiva funktionsnedsättningar, samt kombinationer av dessa. Personer med funktionsnedsättningar antas ofta ha en normativ könsidentitet och sexualitet, i den mån de över huvud taget ses som personer som har en könsidentitet och sexualitet. Enligt förstudien till RFSL Förbundets och RFSL projekt tet ”Och aldrig mötas de två”. En förstudie om hbtq-personer med erfarenheter av funktionsnedsättningar (RFSL 2013b), och projektets slutrapport (RFSL & RFSL 2017) upplever många hbtq-personer med funktionsnedsättningar att de ofta tvingas välja mellan sina båda grupptillhörigheter – hbtq-person och funkis (person med funktionsnedsättning/ar) – och att det är svårt att bli sedd och bemött som sitt ”hela jag”. Det gäller i såväl funktionsnedsättningssammanhang som hbtq- sammanhang och har alltså stora likheter med det som bland andra framförde i det förra avsnittet. Också andra framför liknande tankar: Jag tänker spontant att det inte finns plats för ytterligare erfarenheter av normbrott inom en redan normbrytande grupp, men inte för att det i sig är en omöjlighet utan för att det utrymmet inte görs eller tillåts. Jag är inte aktiv i någon funkisrörelse så kan inte svara på det, men 5 Inkomna intervjuer från konsult, /01563. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor känner att transrörelsen inte nödvändigtvis lämnar öppet för fler er- farenheter (såklart mycket beroende på plattform och grupp, det skil- jer sig mycket tror jag utifrån vilket slags sammanhang en pratar om). Eller i alla fall inte den mer populära transrörelsen då det kanske är folk som förespråkar öppenhet men inte lämnar mycket rum till övers för de med (en annan) erfarenhet att prata. Jag tror att det går att få ihop olika perspektiv i en grupp men att det också alltid kan vara bra med fler separatistiska grupper där det utrymmet som behövs är en självklarhet och en kan hjälpa till att stärka varandra i sitt normbryt.6 Att vara beroende av andras stöd i vardagen skapar också en stor ut- satthet. Under utredningens möte med framkom att projektet fått kännedom om situationer där personal på grupp- och serviceboenden har uttryckt stor oro för att om en person är trans (”får” vara trans) så kanske alla vill bli det, och därmed hindrat transpersoner från att vara sig själva/uttrycka sin identitet. Målet med LSS, Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, är att personer som omfattas av LSS ska kunna leva “som andra”. Dock, påpekade representanterna för Funkis- projektet för utredningen, saknas det ett förtydligande i LSS av vad ett ”liv som andra” kan innebära när det gäller transpersoners rättig- heter. lyfte i mötet med utredningen att det finns behov av identitetsstärkande träffverksamhet, som får statligt eller kommunalt verksamhetsstöd, för transpersoner med kognitiv funk- tionsnedsättning (särskilt för personer inom LSS/daglig verksamhet och gruppboende). finns Hbtq-hänget7 i och och en verksamhet håller enligt uppgift på att startas i . Det behövs dock initiativ i andra delar av . Dess- utom har de nuvarande verksamheterna inget tydligt verksamhets- stöd och riskerar därför att inte kunna finnas kvar på . Även för transpersoner med funktionsnedsättningar som inte om- fattas av LSS kan ha behov av identitetsstärkande nätverk eller träffpunkter. För en mer ingående redogörelse om transpersoner med funk- tionsnedsättning och erfarenheter av den könsbekräftande vården, se kapitel 15. 6Inkomna intervjuer från konsult, /01563. 7Hbtq-hänget startades under och beskrivs som “En social mötesplats för personer med kognitiv funktionsnedsättning som har rätt till insatser genom LSS”. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor 6.2.3Transpersoner med erfarenhet av sex mot ersättning I TGEU:s (2017b) studie uppger av respondenterna att de har fått ersättning för sex. Det är främst transkvinnorna (10 pro- cent uppger detta) som har erfarenhet av sex mot ersättning. I Folk- hälsomyndighetens (2015a) studie uppger av responden- terna att de har erfarenhet av sex mot ersättning: och . Bland unga män som får ersättning för sex är det främst homo- och bisexuella män och transpersoner, som har sådana erfarenheter enligt en kartläggning gjord av (2014). distribuerade RFSL Ungdom en enkät om sex mot ersättning. 2 079 hbtq-ungdomar (14–) svarade och av dem uppgav att de hade erfarenhet av sex mot ersättning. Re- sultaten redovisades i Sex för X – Sex mot ersättning bland unga hbtq-personer av , och (2015). Sex mot er- sättning definierades brett i undersökningen och inkluderade sex i utbyte mot pengar, kläder, alkohol, droger, sovplats och liknande. Utifrån en sådan bred definition konstateras att det inte är ovanligt att unga hbtq-personer får ersättning för sex (, och 2015). Rapporten slår fast att det främst är cis-killar som har erfarenhet av sex mot ersättning () följt av per- soner med transerfarenhet () (, och 2015). , och (2015) skriver vidare att vad gäller sexuell läggning skiljer sig fördelningen mellan de som har erfarenhet av sex mot ersättning och de som inte har det. Av cistjejer som haft sex mot ersättning är andelen homosexuella lägre än bland cistjejer som grupp. Däremot är andelen bisexuella bland cistjejer som haft sex mot ersättning högre än i hela gruppen cistjejer, jämfört . Ciskillar som har haft sex mot ersättning är oftast homosexuella. Spridningen ser annorlunda ut för personer med transerfarenhet, vilket kan bero på att personer med transerfa- renhet är en mycket mångfacetterad grupp som inkluderar alla per- soner som på något sätt bryter mot cisnormen. Eftersom begrepp som homo- och heterosexuell utgår från ens egen könsidentitet ten- derar personer med transerfarenhet att i högre utsträckning än andra Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor identifiera sig som exempelvis queer, bisexuell eller annat (, och 2015). I RFSL:s rapport , synliga aktörer (, , Gäredal 2011) presenteras en kartläggning av homo- och bisexuella män och transkvinnor som erbjöd sexuella tjänster på nätet under en månad. Av dessa tolkades 65 som transpersoner. De identifierade sig själva på följande sätt: 3 transpersoner, 32 transkvinnor, 13 ”shemale” och 9 ”ladyboy”. Det framkommer att det är främst är personer i åldersgrupperna () och 25 till 30 (närmare 25 pro- cent) som har erfarenhet av att ha sex mot ersättning. Det under- stryks i rapporten att åldersindelningen kan vara felaktig då ålder i internetannonsen inte behöver överensstämma med personens verk- liga ålder. Det framkommer även att det är främst män (155) som tjänsterna riktas till, men även till viss grad kvinnor (25) och par (28). Tveit och Skilbrei (2008) uppger att det i beräk- nas vara 20 transpersoner som får ersättning för sex, och 76 trans- personer . Norska PRO-Senteret har gjort en kartläggning där man undersökte 1) förekomsten av annonser med syfte att få ersätt- ning för sex, och 2) vilka individer som står bakom annonserna på internet. Den vanligaste andelen transpersoner bland annonsörerna var eller mindre i olika landsting (2017). Både antal transpersoner som annonserade och efterfrågan på trans- personer för sex mot ersättning låg på en jämn nivå under hela kart- läggningsperioden (2017). Orsaker till sex mot ersättning Transpersoner som har haft sex mot ersättning uppger själva ett flertal olika orsaker till detta. Bland de respondenter i Folkhälso- myndighetens enkätundersökning (2015a) som har svarat att de fått ersättning för sexuella tjänster svarade att de saknade arbete eller försörjning och behövde pengar, svarade att de gjorde det för att det är spännande, för att skada sig själv, för att få bekräftelse i sin könsidentitet och 19 pro- cent för att de inte kunde motstå ersättningen som erbjöds. I TGEU:s studie (2017b) svarade att det är så de tjä- nar extra pengar, att det var på grund av brist på andra möjligheter, för att de känner att de i det sammanhanget SOU 2017:92 Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor accepteras för den de är, för att det är så de försörjer sig, att de föredrar att försörja sig genom sex mot ersättning framför något annat och uppgav andra orsaker. Sex började även spela en roll desto äldre jag blev. Hatet och objekti- fieringen av mig blev mer sexuellt desto äldre jag blev. Jag minns då jag inte ens var byxmyndig och gick ute på stan i smink och en man jag inte kände stoppade mig och sa till mig att han ”gillar trans”, sen kysste han mig. Det var min första kyss, tyvärr. Denna händelse kom att öppna en helt ny värld för mig. hade jag aldrig ens varit fysiskt nära med någon annan människa, men helt plötsligt så insåg jag att jag faktiskt kunde använda cismäns objektifiering av min transkropp till en vinst för mig själv. Jag kunde lämna min familj och leva som den jag egentli- gen var, om jag betalade med min kropp som jag redan hatade /…/ Mitt liv utanför denna ”värld” blomstrade då jag var eko- nomiskt självständig (berättelse 88). I studien för X – Sex mot ersättning bland unga hbtq-personer av , och (2015) framkommer det att många personer med transerfarenhet som får ersättning för sex önskar sig olika former av stödinsatser trots att studier visar att transpersoner ofta har dåliga erfarenheter av bemötande från vård och myndig- heter. Andel transpersoner som velat få stöd kopplat till att de har haft sex mot ersättning var . ville inte ha något stöd (N = 337) (, och 2015). uppger att de fått någon form av stöd i relation till att de har fått ersättning för sex, medan inte har fått något stöd (, och 2015). Det framkommer också i studien att transpersoner som har sex mot ersättning önskar mer kunskap, främst om hiv/STI och säkrare sex, sextekniker, analsex, BDSM, gränssättning, vad sex är och be- tyder i en relation och könsorganens anatomi och påverkan av hor- monterapi (, och 2015). av per- sonerna med transerfarenhet i studien uppger att de främst vill få kunskap om sex genom att söka själva på nätet. En orsak till att så många av transpersonerna vill söka efter information på nätet är att det är där de upplever sig hitta den mest transinklusiva eller trans- specifika informationen om sex (, och 2015). Studien bygger på data utifrån ett självselekterat icke-representativt Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Resultaten är jämförbara med de önskemål transpersoner har i stort vad gäller kunskap om sex och sexualitet (Folkhälsomyndig- heten 2015a). 6.2.4Transpersoner med erfarenhet av migration Utredningen har träffat asylsökande transpersoner som deltar i RFSL Newcomers verksamhet i och . RFSL Newcomers är ett nätverk för och med asylsökande, pappers- lösa och nyanlända hbtq-personer i . Newcomersverksamhet finns vid många av RFSL:s lokalavdelningar, dock inte alla och verksamheterna varierar i karaktär utifrån ekonomiska och mänskliga resurser. Det finns också en nationell Newcomersverksamhet vid . På mötena som utredningen har haft med Newcomers har vi tillsammans kunnat identifiera ett antal områden där asylsökande, papperslösa och nyanlända transpersoner upplever problem och hinder. Det har också till utredningen inkommit ett par berättelser från asylsökande transpersoner, vilka vi redogör för nedan. I av- snittet redogör vi även för de åtgärder som vidtagit i relation till asylsökande transpersoner, samt för några intervjuer vi gjort med personer som på olika sätt arbetat med att stödja asyl- sökande hbtqi-personer. Slutligen lyfts några kommande förändringar av lagstiftningen på området, som kan komma att få betydelse för asylsökande transpersoner. Som asylsökande erbjuds du boende på något av asylboenden. Är du ensamstående delar du rum med någon person av samma (juridiska) kön. Myndigheten skriver på sin hemsida att de värnar om att alla som bor på boendet ska känna sig trygga i sin boendemiljö. Det är enligt viktigt att alla på boen- det respekterar varandra och visar varandra hänsyn, oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Utredningen kan dock utifrån de be- rättelser som vi tagit del av konstatera att för många är situationen mycket problematisk. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Det är ett till utredningen mycket vanligt framfört önskemål att det ska inrättas särskilda boenden för asylsökande transpersoner eller för hela gruppen asylsökande hbtq-personer. Många inom RFSL Newcomers uttrycker att de har haft ett stort antal mycket nega- tiva erfarenheter på boenden där de till exempel delat rum eller kök och badrum med andra asylsökande, som kanske kommer från samma land som de själva. har framfört till utredningen att myndigheten inte tror att separata boenden för hbtq-personer är den bästa lös- ningen, bland annat eftersom man har erfarenhet av att det kan bli bråk också på boenden där många hbtq-personer bor tillsammans. Att bara låta alla bo på samma plats är därför inte en bra lösning, enligt . Det krävs i stället, enligt , att ett konsekvent förbättringsarbete genomförs på flera nivåer. Vid ett möte mellan och har och gemensamt pekat ut framgångsfaktorer i arbetet för att säkerställa tryggare boenden. Efter mötet med RFSL har myndigheten gått vidare med förslagen i ett pågående uppdrag. Anledningen till mötet med RFSL var att ett boende som RFSL hbtq-certifierat har ett avtal med som löper ut. Hbtq-certifieringen har inte löst alla problem, men enligt RFSL har utbildningen varit en del av en större satsning för att förbättra situ- ationen på boendet på flera områden. Förbättringsarbetet har tagit och krävt gemensamt arbete från RFSL, boendet och . Bland annat har det spelat roll att RFSL och bo- endet kommit överens om att inte placera asylsökande, förmodat heterosexuella, (cis-)singelmän i andra delar av det boende där asyl- sökande hbtq-personer har haft en egen flygel. De identifierade framgångsfaktorerna för att en fungerande bo- endesituation är, enligt RFSL och : närhet till en välfungerande RFSL-avdelning med Newcomers-verksamhet; sam- arbete mellan denna och boendet och boendets samarbete med andra delar av ; samt boendeleverantörens kompetens i frågan. har inlett översyn av boendefrågan. Utred- ningen fick kännedom om arbetet vid ett möte med en representant för . Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor I ett rättsligt ställningstagande angående registrering av identitets- uppgifter (RCI 03/2013) som rättschef gjort framkommer det att sökandens identitet består av namn, födelsetid och som huvudregel medborgarskap. Det är den sökande som vid ansökningstillfället har ansvar för att styrka/klarlägga sin identitet. Normalt sker registreringen utefter uppgifter i sökandens pass. Om den sökande inte har ett godkänt pass får andra handlingar ligga till grund för registreringen. Om den sökande inte har några hand- lingar som kan styrka/klarlägga identiteten är huvudregeln att iden- titeten registreras i enlighet med de uppgifter som den sökande lämnar. Som framgår av det rättsliga ställningstagandet ingår inte kön i definition av identitetsuppgifter. Det finns dock flera existerande modeller för registre- ring av kön, vilket lett till att transpersoner fått kön registrerat på olika grunder, och vissa har registrerats på ett sätt som inte är i enlighet med deras könsidentitet. Asylsökande transpersoner som utredningen har varit i kontakt med poängterar att om kön ska re- gistreras måste det ske utifrån självidentifikation, i synnerhet då kön inte är en identitetsuppgift som behöver registreras enligt Migra- tionsverkets rättsliga ställningstagande (RCI 03/2013). De så kallade är kort som utfärdas till asylsökande för att de ska kunna visa upp bevis på att de är asylsökande. Korten är egentligen inte giltiga som identitetshandling, men flera samhällsfunk- tioner godkänner dem ändå som det. Det är dock upp till varje aktör att besluta om huruvida korten ska gälla som identitetshandling. Detta medför att till exempel ägare och arrangörer av barer och klubbar inte godkänner korten, eftersom polisen inte kan garantera att poliser vid en eventuell kontroll av ålder på personer som har köpt alkohol, kommer att godta som identitetshand- ling. Eftersom många asylsökande inte har någon annan sådan hand- ling, då eventuella pass har lämnats in till , uppstår under hela den tid som asylprocessen pågår situationer där per- soner inte kan identifiera sig på ett sätt som accepteras av alla sam- hällsfunktioner där identifiering ibland eller alltid krävs. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor För transpersoner är uppgift om kön på en viktig fråga. En representant för uppgav för utredningen att frågan om kön på har varit uppe för diskussion på .