sou · H5B361 · 2017-06-29 00:00:00 — Om den frigivne allvarligt missköter sig och andra åtgärder bedöms vara otillräckliga bör förverkande ske även om inte heller denna åtgärd kan förväntas få den önskade effekten. När tiden för förverkande bestäms ska särskilt beaktas arten och omfattningen av de överträdelser som föranleder förverkande. För att villkorligt medgiven frihet till av ska förverkas krävs i normalfallet en mer långvarig och omfattande misskötsam- het såsom att den frigivne helt undandragit sig övervakning och meddelade föreskrifter. Av tredje stycket följer att övervakningsnämnden, om det bedöms tillräckligt, får ändra tidigare åtgärder och besluta om ytterligare föreskrifter. kan också besluta om elektronisk övervakning och varning. 20 § Åtgärd som avses i 19 § får inte beslutas efter prövotidens utgång. För- verkande av villkorligt medgiven frihet får beslutas även efter prövotidens utgång om frågan har tagits upp av övervakningsnämnden . Paragrafen justeras efter de ändringar som gjorts i bestämmelserna om åtgärder vid misskötsamhet. Någon ändring i sak är inte avsedd. 21 § Bestämmelser om förverkande av villkorligt medgiven frihet när den som dömts till fängelse har begått annat brott finns i 34 kap. Paragrafen innehåller en upplysning om att frågan om förverkande på grund av brott ska prövas enligt 34 kap. . Bestäm- melserna har justerats språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. 22 § Uppkommer fråga om att förklara villkorligt medgiven frihet för- verkad eller att vidta annan åtgärd som avses i 19 § eller åtgärd för att den frigivne ska underkasta sig vård eller behandling, eller har den frigivne undandragit sig övervakningen, får övervakningsnämnden, om omständig- heterna föranleder det, förordna att den frigivne på lämpligt sätt ska om- händertas i avvaktan på vidare förordnande. Ett sådant beslut ska omprövas så ofta anledning till det föreligger. Den som omhändertas får inte kvarhållas längre än . Om det finns synnerliga skäl, får ett nytt beslut fattas om att han eller hon ska kvar- hållas ytterligare högst . Efter prövotidens utgång får den omhänder- tagne inte kvarhållas. Paragrafen innehåller bestämmelser om omhändertagande. I para- grafen har gjorts justeringar till följd av att regler om de åtgärder som övervakningsnämnden kan vidta vid misskötsamhet som tidi- gare fanns i 26 kap. 18 § har flyttats till 26 kap. 19 § samma balk. Paragrafen har också moderniserats språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. 23 § Förklaras villkorligt medgiven frihet helt eller delvis förverkad, ska med avseende på frågan om ny villkorlig frigivning vad som förverkats anses som nytt fängelsestraff. Paragrafen innehåller bestämmelser av betydelse för beräkning av ny villkorlig frigivning efter förverkande. I paragrafen görs endast språkliga ändringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 28 kap. Om skyddstillsyn 6 § Vad som föreskrivs i 26 kap. 11 och 13–15 §§ ska tillämpas på mot- svarande sätt beträffande den som har dömts till skyddstillsyn. Rätten ska dock i domen förordna övervakare, om inte särskilda skäl talar mot det. I paragrafen finns hänvisningar till regler i 26 kap. beträffande kravet på allmän skötsamhet, frivårdens ledning, Krimi- nalvårdens uppdrag avseende övervakning och den frigivnes närmare skyldigheter under övervakningen. bestämmelser i para- grafen har flyttats till 6 a §. Ändringarna är en följd av förslaget om lagändringar beträffande de regler som gäller villkorligt frigivna. I paragrafen görs därutöver språkliga justeringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 6 a § Rätten får i domen meddela en särskild föreskrift om vad som ska gälla om det kan antas att föreskriften kan bidra till att den dömde avhåller sig från fortsatt brottslighet eller för att på annat sätt under- lätta hans eller hennes anpassning i samhället. En särskild föreskrift får med- delas för eller tills vidare och avse 1.vistelseort eller bostad under högst åt gången, 2.arbete, utbildning eller annan sysselsättning, 3.läkarvård, missbruksvård, eller annan behandling eller deltagande i sär- skild programverksamhet. Om den dömde ska genomgå vård eller behandling enligt första stycket punkten 3 får föreskrift enligt 26 kap. 16 § andra stycket 7 meddelas. Rätten får också meddela föreskrifter som avses i 27 kap. 5 § andra stycket. får ändra eller upphäva en föreskrift finns skäl till det. Övervakaren får meddela anvisningar i fråga om hur en föreskrift enligt första stycket ska verkställas. Han eller hon får också medge tillfällig lättnad och göra en gällande jämkning av föreskriften. I paragrafen finns regler om särskilda föreskrifter. Ändringarna är en följd av förslaget om lagändringar beträffande de regler som gäller villkorligt frigivna. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak 26 kap. 15 § och 28 kap. 6 § . Frågan behandlas i avsnitt 9.4. 6 b § I fall som avses i 30 kap. 9 § andra stycket 3 ska rätten, om den pla- nerade behandlingen är av avgörande betydelse för att döma till skydds- tillsyn, i domslutet ange hur långt fängelsestraff som skulle ha dömts ut, om fängelse i stället hade valts som påföljd. I sådant fall ska vidare i domen alltid meddelas föreskrift om den behand- lingsplan som den dömde har åtagit sig att följa. I samband med en sådan behandlingsplan får föreskrivas att den som ansvarar för behandlingen skall anmäla till Kriminalvården och åklagaren, om den dömde allvarligt åsidosätter sina åligganden enligt planen. I paragrafen finns regler om s.k. kontraktsvård. Bestämmelserna motsvarar 28 kap. 6 a § . I paragrafen har gjorts några språkliga justeringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 6 c § I fall som avses i 6 b § får rätten förordna att den dömde, om han eller hon är häktad i målet, i stället ska omhändertas till dess han eller hon över- förts till det behandlingshem eller den vårdgivare som anges i behandlings- planen. Omhändertagandet får inte pågå längre än . Paragrafen innehåller regler om omhändertagande vid kontrakts- vård. Bestämmelserna motsvarar 28 kap. 6 b § . I bestäm- melserna har gjorts några språkliga justeringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 7 § Om den dömde inte iakttar vad som åligger honom eller henne till följd av domen på skyddstillsyn, får övervakningsnämnden, 1.meddela föreskrifter enligt 6 a § första och andra styckena, 2.meddela föreskrift om på vilket sätt och i vilken omfattning den dömde ska hålla kontakt med övervakaren, eller annan person, eller om skyldighet för den dömde att lämna underrättelse till övervakaren eller Kriminalvården om att han eller hon uteblivit från en arbetsplats, skola eller annan i föreskriften angiven verksamhet eller inrättning, 3.förordna om en eller flera personer som biträder vid övervakningen, 4.besluta om att varning ska meddelas den dömde, eller 5.besluta om övervakning av den dömde efter det att av prövotiden har förflutit, dock längst till prövotidens utgång. Om övervakningsnämnden bedömer att övervakning som beslutats enligt första stycket 5 är påkallad, får nämnden besluta att övervakningen ska upphöra. Åtgärd som avses i första stycket får inte beslutas av övervaknings- nämnden efter prövotidens utgång. I paragrafen finns regler om åtgärder vid misskötsamhet. Ändringarna är en följd av förslaget om lagändringar beträffande de regler som gäller villkorligt frigivna. Bestämmelserna motsvarar 26 kap. 15 §, 28 kap. 7 § och 37 kap. 7 § . I bestämmelserna har gjorts några språkliga justeringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 34 kap. Ny påföljdsbestämning efter tidigare dom 4 § Rätten får undanröja en tidigare utdömd påföljd och döma till gemen- sam påföljd för den samlade brottsligheten. Ett sådant beslut får meddelas endast om det finns särskilda skäl för det samt den tidigare domen har fått laga kraft och dom meddelas innan den tidigare påföljden helt har verkställts. När påföljden för den samlade brottsligheten bestäms, ska rätten ta skälig hänsyn till vad den dömde har undergått till följd av den tidigare domen. Rätten får då döma till fängelse än vad som är före- skrivet för brottet. Om fängelse döms ut och en uppgift som avses i 27 kap. 2 a § andra stycket, 28 kap. 2 a § andra stycket eller 28 kap. 6 b § första stycket har lämnats, ska detta beaktas när straffets längd bestäms. I paragrafen finns regler om undanröjande av tidigare påföljd. I tredje stycket har gjorts en följdändring med anledning av förslaget om lagändringar i 28 kap. . Någon ändring i sak är inte av- sedd. 5 § Tillämpas 1 § första stycket eller 3 § i fråga om någon som villkorligt frigivits från fängelse, ska, om brottet har begåtts , den villkorligt medgivna friheten eller en del av denna förklaras förverkad om inte särskilda skäl talar mot det. Som särskilda skäl för att inte förverka eller för att förverka endast en del av villkorligt medgiven frihet får rätten beakta 1.om den nya brottsligheten i förhållande till den tidigare är av lindrig beskaffenhet, 2.om har förflutit mellan brotten, eller 3.om ett förverkande annars skulle framstå som oskäligt. Om rätten inte beslutar om förverkande enligt första stycket, får den besluta om åtgärd som avses i 26 kap. 19 § eller förlänga prövotiden med högst utöver den tid som följer av 26 kap. 10 §. En åtgärd enligt tredje stycket får beslutas endast före prövotidens utgång. Förverkande får beslutas endast om frågan tas upp i ett mål där den frigivne häktats eller fått del av åtal från prövotidens utgång. I paragrafen finns regler om förverkande av villkorligt medgiven frihet. I tredje stycket har gjorts en följdändring med anledning av förslaget om lagändringar i 26 kap. . Någon ändring i sak är inte avsedd. 37 kap. Om nämnderna 7 § Kriminalvårdens beslut enligt 26 kap. 12 § första stycket, 15 § andra stycket andra meningen, 16 §, 17 § och 19 § första stycket får överklagas till den övervakningsnämnd inom vars verksamhetsområde det frivårdskontor där den övervakade är inskriven är beläget. I paragrafen finns regler om överklagande av Kriminalvårdens beslut. I bestämmelserna har gjorts en följdändring med anledning av för- slaget om lagändringar i 26 kap. samt språkliga juster- ingar. Någon ändring i sak är inte avsedd. 11 § Beslut av en övervakningsnämnd i frågor som avses i 26 kap. 12 § första stycket, 16, 17, 19 och 22 §§ samt 28 kap. 5 a § andra stycket, 7 och 11 §§ får överklagas till tingsrätten i den ort där övervakningsnämnden är belägen. Överklagandet ska ges in till övervakningsnämnden. Klagotiden räknas från den dag då den klagande fick del av beslutet. Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. ska dock inte vara part i domstolen. Beslut enligt denna balk av en övervakningsnämnd i andra frågor än som avses i första stycket får inte överklagas. I paragrafen finns regler om överklagande av beslut av övervak- ningsnämnd. I bestämmelserna har gjorts följdändringar med anled- ning av förslaget om lagändringar i 26 kap. . Någon ändring i sak är inte avsedd. 38 kap. Rättegångsbestämmelser m.m. 10 § Varning som beslutats av domstol, övervakningsnämnd eller Kriminal- vården ska utan dröjsmål meddelas den dömde personligen. Kan domstol eller övervakningsnämnd inte meddela varningen i samband med beslutet, får det överlämnas åt annan domstol eller övervakningsnämnd att meddela den. I paragrafen finns bestämmelser om sättet för att meddela en var- ning. Bestämmelserna har ändrats genom att Kriminalvården har lagts till. Detta är en följdändring av att Kriminalvården ska kunna besluta om varning vid misskötsamhet efter villkorlig frigivning. I paragrafen har också gjorts språkliga juster- ingar. Frågan har behandlats i avsnitt 9.3.7. Övergångsbestämmelserna är behandlade i avsnitt 11. 12.2Förslaget till lag om ändring i fängelselagen (2010:610) 6 § Ett tillstånd till en utslussningsåtgärd ska förenas med de villkor som behövs för att syftet med åtgärden ska uppnås eller för att Kriminalvården ska kunna utöva nödvändig kontroll. Elektroniska hjälpmedel får användas för att kontrollera meddelade villkor. Om det på grund av nya omständigheter finns skäl för det, får Krimi- nalvården ändra, upphäva eller meddela nya villkor. Om det finns särskilda skäl, får Kriminalvården förena en vårdvistelse enligt 3 § med en föreskrift enligt 26 kap. 16 § första stycket 3 brotts- balken som ska gälla för tiden efter villkorlig frigivning. Om det på grund av nya omständigheter finns skäl för det, får Kriminalvården ändra, upp- häva eller meddela en ny föreskrift. I paragrafen finns regler om villkor i samband med särskilda ut- slussningsåtgärder. I bestämmelserna har gjorts en följdändring med anledning av förslaget om lagändringar i 26 kap. . Någon ändring i sak är inte avsedd. En särskild utredare ska, i syfte att stärka möjligheterna att före- bygga och förhindra återfall i allvarlig brottslighet, överväga och före- slå ändringar i systemet med villkorlig frigivning. •analysera och ta ställning till om risk för återfall i allvarlig brotts- lighet ska beaktas särskilt som skäl mot villkorlig frigivning, •oavsett ställningstagande i sak föreslå hur en ordning där sådan risk beaktas särskilt bör vara utformad, •överväga om förutsättningarna för och innehållet i de särskilda föreskrifter som kan meddelas efter villkorlig frigivning bör förändras, och •lämna fullständiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff ska enligt huvud- regeln friges villkorligt när två tredjedelar av strafftiden har avtjänats. Fängelsestraffet anses pågå även som följer efter den villkorliga frigivningen. Ett syfte med den villkorliga frigivningen är att på ett ändamålsenligt sätt kontrollera övergången från vistelse i anstalt till vistelse i frihet. Kontrollen ska begränsa risken för åter- fall i brott och stödja den frigivne i olika avseenden. Möjligheten till en successiv övergång är i många fall avgörande för en anpass- ning till ett liv i frihet. Den villkorliga frigivningen kan även ha be- tydelse som ett incitament till skötsamhet under anstaltsvistelsen, eftersom misskötsamhet kan leda till att frigivningen skjuts upp. Reglerna som styr den villkorliga frigivningen har ändrats sedan infördes. Bland annat har det obliga- toriska respektive det fakultativa inslaget skiftat. Det har även funnits särskilda regler för vissa kategorier av dömda. Exempelvis gällde att den som dömts till fängelse för en viss typ av allvarlig brottslighet inte fick friges förrän två tredjedelar av tiden avtjänats, om det fanns en påtaglig risk för att han eller hon skulle komma att återfalla i sådan brotts- lighet. I övriga fall med utdömda straff kunde frigivning få ske tidigare, dock inte förrän halva tiden avtjänats. Reglerna innebar i princip att den förra kategorin fick avtjäna i anstalt än den . Enligt de dåvarande bestämmelserna skulle det ske en prövning av om frigivningen skulle senareläggas. Senareläggning skulle ske om förutsättningarna för den intagnes anpassning i samhället framstod som speciellt ogynnsamma med hänsyn till frigivningsförhållandena, uppförandet under anstalts- vistelsen eller andra särskilda omständigheter. Prövningen gjordes av dåvarande . De nu gällande reglerna innebär att det finns en presumtion för att den dömde ska friges villkorligt efter att två tredjedelar av ett tidsbestämt straff, dock minst en månad, har avtjänats. Den vill- korliga frigivningen kan skjutas upp med högst åt gången om det finns synnerliga skäl. Vid den bedömningen ska det särskilt beaktas om den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot de före- skrifter eller villkor som gäller för verkställigheten. Det finns ingen begränsning av hur den villkorliga frigivningen får skjutas upp. Beslut att skjuta upp villkorlig frigivning fattas av Kri- minalvården. Sådana beslut får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Efter den villkorliga frigivningen gäller en prövotid som mot- svarar den strafftid som återstår vid frigivningen, dock . Om det behövs kan Kriminalvården besluta att den som är villkor- ligt frigiven ska stå under övervakning. Vid långa fängelsestraff är huvudregeln att den dömde ställs under övervakning. Vid kortare straff är det främst risken för återfall i brott som avgör frågan om övervakning. Den som friges villkorligt kan även åläggas särskilda föreskrifter om t.ex. vistelseort, utbildning eller vård och behand- ling. Om den frigivne missköter sina åligganden , kan övervakningstiden förlängas eller, vid allvarliga överträdelser som återfall i brott, den villkorligt medgivna friheten förverkas. Den villkorliga frigivningen ger alltså möjligheter att ställa krav på den frigivne och att tillgripa sanktioner om kraven inte uppfylls. Behovet av en utredning Arbetet med att förebygga och förhindra återfall i brott är av hög prioritet. Systemet med villkorlig frigivning är ett verktyg i detta arbete. Den villkorliga frigivningen fyller en viktig funktion när det gäller att kontrollera övergången från anstalt till vistelse i frihet. Vid verkställigheten av ett fängelsestraff tas särskild hänsyn till kravet på samhällsskydd när det gäller intagna som har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet. För att upprätthålla detta krav finns det bl.a. särskilda villkor för långtidsdömda om placering i anstalt, permission och särskilda utslussningsåtgärder. Vid den villkorliga frigivningen saknas emellertid möjligheter att ta sådan hänsyn. Alla intagna behandlas på samma sätt i fråga om tidpunkten för den villkorliga frigivningen. Bara i de fall den intagne har misskött sig kan den villkorliga frigivningen skjutas upp. Att reglerna gäller lika för alla är en viktig utgångspunkt för förutsebar- het och likabehandling. Det kan emellertid övervägas om det bör vara möjligt att, inom ramen för systemet med villkorlig frigivning, be- akta hög risk för återfall i allvarlig brottslighet. För den grupp av intagna där en sådan risk bedöms vara hög är det rimligt att sam- hället, så länge verkställigheten av ett fängelsestraff anses pågå, tar ett särskilt ansvar för att återfall i brott förhindras. Det bör därför övervägas om risk för återfall i allvarlig brottslighet bör ges bety- delse som ett skäl mot villkorlig frigivning. har vidare som sin mening tillkännagett att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning (bet. 2014/15:JuU17, rskr. 2014/15:153). Oavsett tidpunkt för villkorlig frigivning måste det efter frigiv- ningen finnas åtgärder som syftar till att begränsa risken för återfall och bidrar till återanpassning i samhället. Det är särskilt angeläget när det gäller personer där risken för återfall i allvarlig brottslighet bedöms vara hög. Det bör därför övervägas om möjligheterna till återfallsförbyggande åtgärder efter den villkorliga frigivningen kan förstärkas. Sammanfattningsvis anser regeringen att det finns behov av att överväga och föreslå ändringar i systemet med villkorlig frigivning. Återfallsrisk – ett skäl mot villkorlig frigivning? Utredaren ska analysera och ta ställning till om risk för återfall i allvarlig brottslighet ska beaktas särskilt som skäl mot villkorlig fri- givning. I sina överväganden ska utredaren redovisa för- och nack- delar med en sådan ordning och särskilt uppmärksamma konsekven- serna för förutsebarhet och likabehandling. Det ingår också i uppdraget att föreslå hur en ordning som inne- bär att återfallsrisken i vissa fall ska kunna beaktas som skäl mot villkorlig frigivning bör utformas. I den delen av uppdraget ska ut- redaren bl.a. närmare ta ställning till vilka fall en sådan möjlighet bör omfatta. En utgångspunkt bör vara att en sådan reglering ska träffa fall där det bedöms finnas hög risk för återfall i allvarliga vålds- brott, allvarliga sexualbrott eller allvarliga brott som begås som ett led i en organiserad brottslighet. Även andra fall kan övervägas. Vidare ska utredaren ta ställning till hur prövningsförfarandet ska vara utformat. Det finns en beslutsordning när det gäller upp- skjuten villkorlig frigivning på grund av misskötsamhet. Det kan övervägas om samma ordning är ändamålsenlig även för den pröv- ning som avses. En annan ordning är att låta domstolen redan vid domstillfället ha inflytande över frågan om frigivning. Även andra ordningar kan övervägas. Frågor om möjligheten att överklaga eller på något annat sätt få ett beslut omprövat bör också uppmärksammas. Ordningen som ska övervägas innebär att bedömningar av risk kommer att få betydelse för den villkorliga frigivningen i vissa fall. Det finns andra sammanhang där bedömningar av risk för återfall i brott utgör en viktig del av beslutsunderlaget. Ett exempel är om rättspsykiatrisk vård ska förenas med särskild utskrivningspröv- ning. Ett annat är om fängelse på livstid ska omvandlas till tids- Riskbedömningar sker också i samband med Kriminal- vårdens beslut om särskilda villkor vid verkställighet av fängelse- straff. Utredaren ska ta ställning till hur behovet av underlag för det nu aktuella ändamålet lämpligast kan tillgodoses. Utredaren ska också ta ställning till om förändringar av tidpunkten för villkorlig frigivning bör leda till ändringar av reglerna om prövotid och övervakning efter villkorlig frigivning. •analysera och ta ställning till om risk för återfall i allvarlig brotts- lighet ska beaktas särskilt som skäl mot villkorlig frigivning, •oavsett ställningstagande i sak föreslå hur en ordning där sådan risk beaktas särskilt bör vara utformad, och •lämna fullständiga författningsförslag. Förstärkta möjligheter till återfallsförebyggande åtgärder efter villkorlig frigivning Övergången från anstalt till ett liv i frihet är en särskilt kritisk tid- punkt när det gäller risken för återfall i brott. Oavsett tidpunkt för villkorlig frigivning måste det därför efter frigivningen finnas åtgärder som syftar till att begränsa risken för återfall och bidrar till återanpassning i samhället. Bestämmelserna om prövotid och över- vakning fyller en viktig funktion i det avseendet. Genom dessa ges förutsättningar för kontinuitet i de kontrollerande och stödjande insatserna när anstaltsvistelsen upphör. Detta är möjligt bl.a. genom att den frigivne kan meddelas särskilda föreskrifter om vad han eller hon ska iaktta . En särskild föreskrift får avse t.ex. vistelseort eller bostad , arbetsanställning eller vård och behandling. En förutsättning är dock att det finns skäl att anta att den frigivne behöver stöd av en sådan föreskrift för sin anpass- ning i samhället. Om den frigivne inte följer föreskrifterna kan det ytterst leda till förverkande av villkorligt medgiven frihet med i taget. När det gäller dömda där risken för återfall i allvarlig brottslig- het bedöms vara hög, kan det övervägas om det finns behov av att kunna meddela särskilda föreskrifter även i andra syften än vad som omfattas av regleringen. Det kan även övervägas om det finns behov av andra typer av särskilda föreskrifter eller åtgärder för att därigenom att öka inslaget av kontroll och stöd till den frigivne i syfte att minska återfallsrisken. Mot den bakgrunden ska utredaren •överväga om förutsättningarna för och innehållet i de särskilda föreskrifter som kan meddelas efter villkorlig frigivning bör förändras, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om det arbete som bedrivs inom och utredningsväsendet på det område som utred- ningen avser. Utredaren ska också följa arbetet med det uppdrag som regeringen gett till Kriminalvården om förstärkta insatser i arbetet med utslussning. (Ju2015/09899/). Utredaren får även identifiera och ta upp andra frågor som an- knyter till uppdraget. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som kan anses relevanta. De nordiska ländernas regleringar bör särskilt uppmärk- sammas. Vidare ska förpliktelser enligt beaktas. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommitté- förordningen. Uppdraget ska redovisas . Brottsförebyggande effekter av fängelsestraff