sou · H5B311d2 · 2017-02-28 00:00:00 — Trävarusektorn får den största höjningen på grund av sitt stora beroende av lastbilstrans- porter och den större höjningen omvandlas till större negativa effekter för trävaruindustrin jämfört med massa- och pappers- industrin. Källa: Egen bearbetning (tabell 12.37). Tabell 12.39 visar att de transportkostnadsökningar som kommittén har uppskattat kan förväntas leda till en långsiktig minskning av sysselsättningen inom trävaruindustrin (0,2–1,) och massa- och pappersindustrin (0,3–0,). Utifrån SCB:s uppgifter om sysselsättning i skogsnäringen som nämndes i avsnittets inled- ning skulle det motsvara minskningar med 50–600 anställda respektive 80–160 anställda. När det gäller effekterna på kapital respektive produktion (utbud) är de också relativt små och det är svårt att säga något om hur de effekterna kommer att yttra sig. Kommittén konstaterar att effekten på produktion (utbud) tycks vara i samma storleksordning som tidigare beräknade kostnadsökningar på produktionen i respektive sektor. Kommittén bedömer att den genomsnittliga effekten för skogs- näringen som helhet blir relativt marginell. Dock skiljer sig över- vältringsmöjligheter och kostnadsandelar åt mycket mellan olika delsektorer och mellan olika företag. Företag i norra , där avstånden i regel är längre, kan förväntas ha högre transport- kostnadsandelar än genomsnittet. Likaså skiljer sig konkurrens- situationen och vinstmarginalerna åt mellan olika delar av . ägdes hälften av all skog i av enskilda skogs- ägare. En fjärdedel ägdes av privata aktiebolag och ägdes av statliga aktiebolag, fonder eller stiftelser.150 150 Skogsindustrierna, Branschstatistik 2014. Trafikanalys studie av skogsnäringen Nya beräkningar av Trafikanalys på data –2012 visar att det är svårt att ta fram resultat som är jämförbara med tidigare studier.151 Det breda intervall som framgår i tabell 12.38 kan vara rimligt, men Trafikanalys studier visar att det finns en osäkerhet till följd av en mängd förändringar i omvärlden som påverkar de båda sektorerna. En tänkbar förklaring kan enligt Trafikanalys vara att politiska satsningar för en ökad andel förnybar energiproduktion, via bland annat elcertifikatsystemet samt utvecklingen av styrmedel som kvot- och reduktionsplikt, har förbättrat marknaden för skogs- industrins restprodukter. Sågverk får exempelvis bättre avkastning på flis och bark om elpriserna stiger, massaindustrin har rört sig mot att i allt större utsträckning utvinna el ur de kemiska processer som används vid produktion av pappersmassa, och försäljning av spillvärme ger icke försumbara intäkter till massa- och pappers- industrin. De faktorefterfrågemodeller som Trafikanalys har använt bygger på antagandet att undersökta arbetsställen inom en viss industri kan sägas producera en relativt homogen typ av varor, exempelvis sågat virke, och att studerade produktionsenheter använder sig av liknande produktionsteknik. Om skogsindustrin i allt större ut- sträckning har blivit en del av energimarknaden behöver modell- erna utvecklas till att inkludera produktion av flera varor. Jämfört med tidigare studier av beräknar Trafikanalys att kostnadsandelen för el och bränslen till produktion är högre , i synnerhet inom massa- och pappersindustrin.152 För sågverk beräknas kostnadsandelen för transporter av insatsvara vara betyd- ligt högre än i tidigare studier, i genomsnitt –2012 jämfört med i genomsnitt –2001 som studie visar. Inom både såg- verksindustrin och massa- och pappersindustrin är det framför allt kostnadsandelen för kapital som gått ned, men även kostnads- andelen för personal har sjunkit. 151Trafikanalys (2017 kommande), En Vägslitageskatt – resultat från några genomförda analyser. 152Konjunkturinstitutet (2006), The significance of transport costs in the Swedish industry, Working Paper No 97, . Längre avstånd men högre marginaler i norr På grund av att avstånden mellan skog och sågverk i allmänhet är längre i norra än i , har sågverken i norr en högre transportkostnadsandel än sågverk i söder. Det får till följd att sågverk och skogsägare i norra får bära högre transport- kostnader än sina branschkollegor i , där avstånden i allmänhet är kortare. Att arbetsställena i genomsnitt är något större i norra än i talar för större skalfördelar och därigenom större lönsamhet. Dock kan det högre genomsnittet i norr bero på att de allra största arbetsställena ligger där, vilket höjer genomsnittet. I norra har det lägsta antalet anställda per arbets- ställe i genomsnitt med 3,9 anställda per arbetsställe. De största arbetsställena i norra ligger i (8,2 anställda per arbetsställe) och (7,3 anställda per arbetsställe). I har och län de största arbets- ställena med 11 respektive 10,1 anställda per arbetsställe i genom- snitt. Figurerna 12.8 och 12.9 ovan visar också att lönsamheten i genomsnitt ökar med antalet anställda och att de minsta företagen i allmänhet är minst lönsamma (lönsamhet mätt som förädlingsvärde per anställd). I de län med de största arbetsställena har också lön- samheten ökat , mätt som förädlingsvärde per anställd. Enligt branschorganisationen är det främst i som produktionen av trävaror har ökat. Sågverken i norra har en lägre efterfrågan, vilket gör att konkurrensen inte blir lika kraftig och därmed kan marginalerna hållas högre än i södra De långa avstånden i norra kan ha tvingat fram en ökad koncentration av arbetsställen och företag, för att klara av de kostnader som avstånden innebär. Det har gjort att arbets- ställena är större i norra , och därmed blir också skalfördelar och lönsamhetsmarginaler större. Större avstånd och mer trafikarbete kan leda till en lägre kostnad per kilometer, före skatt. Vägskatten kan då innebära en större relativ 153 ATL – , . kostnadsökning per kilometer för företagen i norr. Detta skulle då kunna kompenseras av att företagen har större marginaler tack vare sina något större skalfördelar och lägre konkurrenstryck jämfört med i de mer befolkningstäta delarna i söder. Det är svårt att dra någon klar slutsats om var de mest sårbara skogsföretagen finns. Småföretag tycks dock vara mer utsatta än större företag. 12.10.11Effekter för bygg- och anläggningssektorn Bygg- och anläggningssektorn brukar i statistiken delas in i bygg- entreprenörer, anläggningsentreprenörer respektive specialiserade bygg- och anläggningsentreprenörer. Byggentreprenörer förväntas verka inom husbyggnad, medan anläggningsentreprenörer för- väntas utföra anläggningsarbeten inom olika infrastrukturområden såsom transportinfrastruktur eller energiförsörjning. Ofta arbetar dock företag med både och, vilket gör avgränsningen svår. Antalet anställda har ökat inom sektorn som helhet och mest inom gruppen specialiserade entreprenörer. Sektorn som helhet består till av företag med noll till 4 anställda. har 5–19 anställda och ett par procent är stora eller medelstora företag.154 Kommittén uppskattar att byggsektorn i och med vägskatten får en transportkostnad på för hela sektorn, vilket enligt kommitténs beräkningar innebär en kostnads- ökning på 3–och en produktionskostnadsökning på om- kring 0,07–0,(tabell 12.27 och tabell 12.31). Husbyggnadssektorn kan komma att påverkas mer än anlägg- ningssektorn, eftersom husbyggnad i högre utsträckning är bero- ende av trävaror och virke, som i sin tur får ökade kostnader. Byggsektorn ser nu en stor efterfrågan på sina tjänster, fram- för allt i . I norra är efterfrågan inte lika hög, vilket kan avspeglas i lägre vinstmarginaler hos företag baserade i norra . är avstånden längre i norra , vilket kan få till följd att byggföretag där påverkas hårdare än i . Inom byggsektorn, liksom inom skogsnäringen och livs- medelsindustrin, är det de intermediära företagen (som tillverkar 154 Källa: SCB, Företagens ekonomi. insatsvaror till byggsektorn) som kan komma att påverkas hårdast. Detta är till exempel tillverkare av betongelement och andra insats- varor vid husbygge. Dessa företag kan, liksom skogsbruket och mejerinäringen, påverkas av övervältring från såväl leverantörer som kunder. Liksom inom skogsnäringen och livsmedelsindustrin övervältras kostnaderna bakåt i förädlingskedjan. Byggsektorn består till mycket stor del av småföretag, som kan förväntas påverkas mer än stora företag. Liksom inom skogs- näringen och livsmedelsindustrin kan en strukturomvandling för- väntas , där mindre företag tvingas stänga eller tas över av större företag, varvid mängden företag inom sektorn minskar. Med tanke på den stora efterfrågan inom byggsektorn , ser sektorn ut att kunna klara sig bättre än skogsnäringen och livsmedelsnäringen. Källa: SCB Företagens Ekonomi, egen bearbetning. 12.10.12Effekter av att tillåta tyngre fordon Regeringen har beslutat att fordon med totalvikt på ska tillåtas på vissa delar av vägnätet i . Trafikanalys har analy- serat kostnadseffekterna i en situation med både vägskatt och tillåtande av tyngre fordon. Resultaten visar att tillåtande av tyngre fordon kompenserar för vägskatten, i de fall tyngre fordon får användas. har analyserat konsekvenserna av att införa tyngre fordon och menar att antalet skogstransporter kan minska om så kallade HCT- fordon (High Capacity Transport) ersätter traditionella 60-tons fordon. I ett scenario där av rundvirkesvolymen trans- porteras med ETT-fordon (En Trave Till) och trans- porteras med så kallade ST-fordon155 (Större Travar) minskar antalet transporter från skog till mottagningsplatser med . sjunker mängden emissioner med 10–15 pro- cent. Scenariot innebär också cirka 400 000 färre vändor från skog till industri och kortare körsträcka.156 Det är rimligt att motsvarande effekter kan förväntas även inom andra sektorer med mycket tunga transporter. Ett exempel kan vara bygg- och anläggningssektorn med transporter av stenkross eller liknande på allmän väg. 12.11 Effekter för olika regioner Kommittén ska enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474) beskriva förslagets betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika regioner. 12.11.2Påverkan inom skog och livsmedel styr de regionala effekterna Kommittén bedömer att effekten för sysselsättningen i olika regioner till stor del är beroende av effekterna för främst skogs- näringen och livsmedelsindustrin, som är de sektorer som tycks komma att påverkas mest vid ett införande av vägskatt. Såväl skogs- näringen som livsmedelsnäringen har en stor del av sina anställda i . Inom skogsindustrin har , län, 155Lantbruk, , /skog/ny-virkesbil-klarar-12-ton-extra 156Skogforsk (2012), Skogsbrukets transporter 2010, Arbetsrapport 791-2013. och län den största mängden syssel- satta. Trots en högre sysselsättning inom skogsnäringen i , är arbetsställena där i genomsnitt mindre. , och län har dock stora arbetsställen, lik- nande dem i norra . Som framgår i avsnittet om effekter för småföretag (avsnitt 12.12), har skogsbruket också en mycket hög andel småföretag. Inom livsmedelsindustrin är såväl sysselsättningen som arbets- ställena mindre i norra . 12.11.3 Konkurrensen i söder pressar marginalerna Skalfördelarna inom skogs- och livsmedelsnäringen gör att större företag tenderar att vara mer lönsamma än mindre företag. Sam- tidigt kan färre företag innebära mindre konkurrens och därmed påverka vinstmarginalerna positivt. I norra är transport- avstånden längre, vilket ger stora kostnader som kan ha lett till fler sammanslagningar inom skogsnäringen än i . Samman- slagningar innebär färre konkurrenter, vilket kan höja marginalerna. Detta tycks kunna bekräftas i en undersökning av ett antal skogs- bruk , som visade att skogsbruken i tycks ha mer pressade vinstmarginaler än i norra Enligt branschorganisationen är det främst i som produktionen av trävaror har ökat. Sågverken i norra har en lägre efterfrågan, vilket gör att konkurrensen inte blir lika kraftig och därmed kan marginalerna hållas högre än i södra 12.11.4 Långa avstånd har störst påverkan Kommittén bedömer dock att den kostnadsökning som långa avstånd innebär har större betydelse än vilken vinstmarginal man har. Kommittén bedömer därför att skogsföretagen i norra kommer att påverkas mer än skogsföretagen i . Väg- skatten kommer därför att förstärka den strukturomvandling som 157ATL – , . 158ATL – , . pågår i norra , mot färre men större företag. Även i kommer antagligen vägskatten att förstärka en liknande strukturomvandling, främst i län med små företag och små arbets- ställen. 12.11.5 Små arbetsställen med långa avstånd påverkas mest I norra har det lägsta antalet anställda per arbets- ställe, i genomsnitt 3,9 anställda per arbetsställe inom trävaru- industrin. hade endast 714 anställda inom trä- varuindustrin, vilket är för norra . kommun i står dock för av hela trähustillverkning.159 Norrskog är leverantör till trähus- tillverkningen, men har lagt ner ett sågverk i kommun.160 Inom skogsbruket hade knappt 300 anställda, vilket var i nivå med och . Inom massa- och pappersindustrin var enbart 20 anställda, jämfört med ett par tusen i länsmedeltal för norra . Källa: SCB, Företagens ekonomi. 159Strömsunds kommun (2016), Ge oss en chans att överleva på landsbygden, inkommen till kommittén . 160Strömsunds kommun (2016). Kommittén bedömer att det är små företag och små arbetsställen inom de näringar som har svårt att övervältra kostnaden som kom- mer att påverkas hårdast. Inom skogsnäringen är det skogsbruk och trävaruindustrin. Inom livsmedelsnäringen är det sannolikt mejerinäringen. Båda sektorerna är mellanled i förädlingskedjan, vilket innebär att de riskerar att få övervältring från två håll. På grund av genomsnittligt längre avstånd kommer norra att påverkas mer än . I norra ligger de minsta företagen/arbetsställena inom dessa näringar i och , respektive , och . kan förväntas påverkas extra mycket, eftersom det länet har de minsta arbetsställena inom båda näringarna av länen i norra (tabell 12.39). och ligger dessutom långt från järnvägen ut- med kusten. Det betyder att skogsnäringen inom dessa län är mer beroende av lastbilstrafik och har längre avstånd till närmaste järnvägsterminal eller hamn för sina fjärrtransporter. Det finns därför skäl att tro att dessa län löper störst risk att förlora arbets- tillfällen till följd av vägskatten. De effekter på produktionskostnaden som kommittén har be- räknat ligger på omkring 0,3–0,. Dessa beräknade effekter är riksgenomsnitt och för del kan effekten bli större. Om vi räknar med en produktionskostnadseffekt på det dubbla för del, säg 1–1,, så skulle det motsvara ungefär 11 anställda för del (0,015 × 764 = 11,5), vilket kan sägas motsvara 3 genomsnittliga arbetsställen med vardera 3,9 an- ställda. Mycket förenklat skulle alltså en effekt för del kunna bli att 3 arbetsställen inom trävaruindustrin kan komma att läggas ner till följd av vägskatten. I är avstånden kortare och tillgängligheten bättre till andra trafikslag. I stället är konkurrensen hårdare, vilket pressar ner vinstmarginalerna. De län som har de minsta arbetsställena och en minskat förädlingsvärde är län, , och . Även och Krono- bergs län har haft minskande förädlingsvärde åren , men har något större arbetsställen i genomsnitt. När det gäller åkerinäringen respektive bygg- och anläggnings- sektorn är det svårare att skilja ut effekterna mellan olika regioner. Byggsektorn har sin tyngdpunkt i storstadsområdena, men utanför dessa områden kan företagen förväntas vara mindre och ha större transportkostnader som andel av totala produktionskostnader. Byggsektorn hade i genomsnitt hälften så stora arbets- ställen (3 anställda per arbetsställe) som anläggningssektorn hade (6 anställda per arbetsställe). Inom både byggsektorn och anlägg- ningssektorn tycks norra ha i genomsnitt större arbets- ställen än i . Dock utmärker sig även här med att ha ovanligt små arbetsställen, både i byggsektorn och i anläggningssektorn. Arbetsställena är ungefär lika stora som inom trävaruindustrin, vilket gör att räkneexemplet från kan överföras till bygg- sektorn, där alltså i genomsnitt några arbetsställen kan komma att flytta eller läggas ner till följd av vägskatten. 12.12 Effekter för små och medelstora företag Om förslagen i ett betänkande har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detta framgår av 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Att kommittén särskilt ska belysa förslagens effekter för små- och medelstora företag följer också av kommittédirektiven. Gruppen små och medelstora företag (SME) är definierad av EU.161 Enligt definitionen är mikroföretag företag med 0–9 anställda och en omsättning eller balansomslutning på . Småföretag kallas företag med 10–49 anställda och en omsättning eller balansomslutning under 10 miljo- ner euro. har 50–249 anställda och en omsätt- ning eller balansomslutning . Den resterande gruppen är stora företag. 161 Kommissionens rekommendation om definitionen av mikroföretag samt små och medel- stora företag, CELEX:32003H0361&from=EN 12.12.2 Små företag har ofta svårare att övervältra kostnaden Kommittén ser inte att några särskilda hänsyn till småföretag behöver tas vid utformningen av de bestämmelser som föreslås. Det som kan skilja sig åt mellan små och stora företag när det gäller kommitténs förslag är dock möjligheterna att övervältra kostnaden av skatten på leverantörer och kunder. Möjligheterna till övervältring beror på hur priskänslig efterfrågan är på den egna produkten, vilket i sin tur beror på konkurrenssituationen och före- tagets marknadsmakt. Små företag med många likvärdiga konkurren- ter och därmed liten marknadsmakt och priskänslig efterfrågan kan därför ha svårare att övervältra sina kostnader jämfört med större företag. Utan möjligheter att övervältra kostnaderna får företagen ta skattekostnaderna själva och minska sina vinstmarginaler, eller övervältra kostnaderna på den egna personalen genom att hålla tillbaka reallönerna. Företag som förädlar råvaror och tillverkar insatsvaror till annan industri är små och mellanstora företag, t.ex. skogs- bruksföretag och mejeriföretag. Dessa företag kan riskera att få kostnader övervältrade från såväl åkerierna som sina kunder och därmed påverkas extra hårt. Åkerierna har i genomsnitt relativt goda möjligheter att övervältra kostnaden på sina kunder (transport- köparna), eftersom dessa är beroende av transporter och därmed relativt okänsliga för prishöjningar. 12.12.3 Fördelningen av småföretag mellan olika sektorer I den statistik som kommittén har haft tillgång till saknas uppgifter om de enskilda företagens omsättning eller balansomslutning. Kommittén har därför valt att följa SCB:s indelning som endast utgår från mängden anställda. Tabell 12.40 visar fördelningen av anställda inom olika storlekskategorier av företagen inom de sektorer som kan förväntas påverkas mest av en vägskatt. När det gäller skogsbruksföretag saknas detaljerade uppgifter över fördelningen av anställda. Kommittén har i stället utgått från den fördelning som gäller för den större gruppen av jordbruks-, skogsbruks-, och fiskeföretag. Likaså när det gäller åkeriföretag har kommittén i stället utgått från den större gruppen kallad . Skogsbruk är en av de sektorer som kan förväntas påverkas allra mest av ett införande av vägskatt. Skogsbruksföretagen (jordbruk, skogsbruk, fiske) tycks ha en mycket hög andel () mikro- och småföretag med upp till 19 anställda och en mycket låg andel () anställda i stora företag. Kommittén har ovan konstaterat att skogsbruk (sågverk) väntas vara en sektor som är utsatt för stor kostnadsövervältring. Åkerinäringen är också en sektor med relativt hög andel anställda inom småföretag. Kommittén har ovan beskrivit företags- strukturen och att en mycket hög andel åkerier är småföretag. Den svenska åkeribranschen består av omkring 18 000 företag, varav många har få eller inga anställda. av företagen är aktiebolag och är enskilda näringsidkare. Av åkeriaktiebolagen har omkring två tredjedelar en nettoomsättning på eller mindre. *Fördelningen baseras på företag inom SNI 01–03. Jord-, skog, fiske (40 300 anställda). **SNI 49.410. Fördelningen baseras på företag inom SNI 49. Landtransport (116 500 anställda). Källa: SCB, Företagens ekonomi. Generellt sett förväntas åkerinäringen kunna övervältra en stor del av sina kostnader på sina kunder. Liksom inom andra sektorer har dock små och medelstora åkeriföretag svårare att övervältra kost- naden jämfört med större företag. Med tanke på att två femtedelar av de anställda arbetar i småföretag kan därmed en stor mängd an- ställda påverkas av stora kostnadsökningar inom åkerinäringen. Byggentreprenörerna har en närmast identisk fördelning av anställda som åkerinäringen. Byggsektorn är dock en större bransch med fler anställda än åkerinäringen totalt sett. Som framgår i avsnitt 12.10.8 är byggtransporter den största gruppen medlemmar inom åkerinäringen. Det betyder att byggåkerierna är relativt många som konkurrerar om transportköparna, och därför kan väntas ha svårare än andra åkerier att övervältra sina kostnader. Det betyder att byggåkerierna kan väntas vara bland de mest påverkade åkerierna. betyder det att byggentreprenörerna som köper transporttjänsterna kan förvänta sig en relativt sett lägre kostnadsövervältring från åkerierna än andra transportköpare. I scenario 2 ovan har kommittén antagit att åkerierna övervältar . Mot bakgrund av ovanstående kan byggentre- prenörerna möjligen förvänta sig en överflyttning från åkerierna med som högst . Trävaru- och livsmedelsindustrin ingår också bland de sektorer som förväntas påverkas allra mest av en vägskatt (tabell 12.27). Som vi ser i tabell 12.40 har dessa sektorer dock en lägre andel anställda () inom de minsta företagen, jäm- fört med skogsbruken, åkerierna och byggsektorn. 12.12.4 Vägskatten kan komma att påverka små företag mer Som framgår av tabell 12.40 och beskrivningen ovan har de sektorer som påverkas mest av vägskatten också relativt höga andelar små- företag. Som nämnts kan småföretag förväntas ha svårare att över- vältra kostnaden av skatten. Det betyder att småföretag i allmänhet kan förväntas ta en relativt sett större del av skattebördan än större företag. Det betyder också att småföretag inom ovanstående sektorer kan komma att påverkas mer än andra småföretag och förväntas ta en relativt stor del av skattebördan. Då dessa sektorer har höga andelar av småföretag betyder det också att dessa sektorer, som påverkas hårt redan av andra orsaker, även kommer att påverkas hårt på grund av sin höga andel små- företag. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning småföretag kommer att tvingas till nedläggning till följd av skatten. Ett sätt för små företag att bli mer effektiva är att gå samman med andra företag och därigenom skapa kostnads- och samordningsfördelar. Vägskatten kan alltså komma att påverka småföretag till att gå samman med andra företag för att öka lönsamheten och därigenom minska kostnaderna av vägskatten. Därmed skulle vägskatten inte behöva leda till minskad sysselsättning, men däremot en mindre andel mikro- och småföretag inom ovanstående sektorer. Denna omvandling av företagsstrukturen är en vanlig utveckling, som ökar koncentrationen av företag. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Detta framgår av 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Kostnadsökningen på transporter inom bygg- och anläggnings- industrin kan komma att påverka den framtida prisnivån på ny- byggda lägenheter och villor. En studie i menar att efter- som låginkomsttagare jämfört med höginkomsttagare i allmänhet spenderar en större del av hushållsbudgeten på sitt boende, innebär detta att låginkomsttagare påverkas hårdare än höginkomsttagare.162