sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — de ger behörighet till gymnasieskolans nationella program och det sistnämna ämnet är viktigt eftersom elevens hälsa påverkar presta- tionerna i övriga ämnen. Det finns flera studier som visar på att idrottsundervisning, fysisk aktivitet eller motorisk träning kan ha betydelse för elevernas, i synnerhet pojkars, skolresultat och i för- längningen behörighet till gymnasieskolan.11 I redovisningen av Skol- verkets uppdrag om att stödja skolors utveckling av ämnet idrott och hälsa (U2011/05948/S) framförs att skolans uppdrag att erbjuda daglig fysisk aktivitet är en viktig hälsofråga och ett område som i större utsträckning behöver uppmärksammas. Detta bl.a. mot bak- grund av forskning som visar på positiva effekter av daglig fysisk aktivitet. Ämnet idrott och hälsa bidrar också till att befästa grundläg- gande värden som jämställdhet och bidrar till ökad integration. Det är rektorn som avgör vilka ämnen som i övrigt ska prioriteras utifrån bl.a. den inledande bedömning som gjorts av elevens kunskaper enligt 3 kap. 12 c § skollagen. Det är viktigt att bedömningen av vilka ämnen som ska prioriteras så långt som möjligt görs utifrån läroplanens samtliga mål. Förutsättningar för ett beslut om anpassa timplan Enligt utredningens uppfattning finns det inte skäl att överväga en bestämmelse om anpassad timplan för de elever som har goda för- utsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i grund- skolans ämnen. Dessa elever ska som alla andra elever undervisas i samtliga ämnen som gäller för . Anpassad timplan måste därför begränsas till att den bara ska få tillämpas under vissa förut- sättningar och att dessa ska utgå från den enskilde elevens behov. Det torde inte sällan redan vid den obligatoriska inledande bedöm- ningen stå klart om en elev som påbörjar sin skolgång i i årskurs 7–9 har förutsättningar att under den begränsade tid som återstår nå kraven för att komma in på ett nationellt program på gymnasieskolan. Enligt utredningens bedömning bör det därför 11 Se t.ex. (2011). Motorik och skolresultat; en longitudinell interven- tionsstudie om effekter av utökad idrottsundervisning, (2017). “Physical Activity During Growth – Effects on , Muscle, Fracture Risk and Academic Performance” och . Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? införas en möjlighet att prioritera antalet ämnen för de elever som man bedömer kommer att ha svårt att uppnå de som krävs för att få behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan som den enskilde eleven har på sig i . Detta bör ut- tryckas som att ett beslut om anpassad timplan får fattas enbart om det föreligger särskilda skäl. För att göra bedömningen om det föreligger särskilda skäl upp- fattar utredningen att det är nödvändigt att den obligatoriska inled- ande bedömningen är gjord, men också att rektorn känner till vilka kunskaper eleven har i ämnen. Det förutsätter vidare att varje elev bedöms individuellt utifrån sina egna förutsättningar, behov och mål. Utredningen föreslår i avsnitt 7.6.1 att det för varje elev ska upprättas en individuell studieplan, vilken också bör utgöra ett nödvändigt underlag för ett beslut om anpassad timplan. De särskilda skälen skulle kunna handla om att eleven har en begränsad eller fragmentarisk skolgång bakom sig och att tiden i därför är allt för kort för att kompensera tidigare brister. Det kan också handla om att eleven trots en god skolbakgrund har påbörjat skolgången i så sent att tiden inte räcker till för att eleven ska ha en rimlig chans att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i de ämnen som krävs för behörighet till gymnasieskolans nationella program. När det gäller bedömningen av om tiden ska räcka till för eleven bör rektorn beakta rättigheten att slutföra utbildningen en- ligt 7 kap. 15 § skollagen. Eftersom det är ett ingrepp i den enskildes rättigheter att göra avsteg från gällande krav på ämnen och timplan bör krävas att såväl eleven som elevens vårdnadshavare eller gode man samtycker till åtgärden. Ett samtycke förutsätter att skolan ger god information om vad åtgärden innebär så att eleven och elevens vårdnadshavare kan ta ställning till den. Utredningen anser dock att ett beslut om an- passad timplan som utgår från den enskilde elevens förutsättningar och så långt som möjligt följer elevens ambition med sina studier kan bidra till att elevens motivation ökar (se även avsnitt 7.6.1 om utredningens förslag om en individuell studieplan). För det fall en elev eller elevens vårdnadshavare inte samtycker till en föreslagen åtgärd om anpassad timplan finns inte skäl för rektorn att fatta ett sådant beslut. Om rektorn i ett sådant fall be- dömer att eleven har behov av stödåtgärder får i stället behovet av särskilt stöd utredas och rektorn får överväga ett beslut om t.ex. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Ett sådant beslut kan eleven och elevens vård- nadshavare överklaga till . Efter- som ett beslut om anpassad timplan förutsätter att eleven och elev- ens vårdnadshavare samtycker till beslutet kan ett sådant beslut inte överklagas. Om en elev eller elevens vårdnadshavare först har lämnat ett samtycke och sedan ändrar sig och tar tillbaka samtycket ska beslutet om anpassad timplan upphävas. En elev bör kunna få under- visning enligt en anpassad timplan eleven normalt fullgör sin utbildning i årskurs 7–9, dvs. Förslaget kan föranleda att följdändringar i föreskrifterna om utformningen av slutbetyg kan behöva göras. Anpassad timplan i grundsärskolan och sameskolan Den föreslagna bestämmelsen har som syfte att förbättra elevens förutsättningar att nå behörighet till ett nationellt program på gym- nasieskolan. Utbildningen i gymnasieskolan är bara öppen för de ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning. Därtill gäller för gymnasieskolans nationella program att för behörighet krävs att eleven har godkända betyg i ett visst antal ämnen. Till utbildning i gymnasiesärskolan finns det inte några spe- ciella behörighetskrav. Utbildningen ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning (18 kap. 4 § skollagen). Utredningen bedömer därför att förslaget om anpassad timplan bör gälla i och specialskolan, men inte i grundsärskolan. I sameskolan ges utbildning i årskurserna 1–6 varför förslaget om anpassad timplan inte heller bör gälla för den skolformen. Eftersom anpassad timplan är en ny insats som inte har prövats finns skäl att följa upp på vilket sätt insatsen används. Det finns också skäl att undersöka om det går att utvärdera elevernas resultat och möjligheter till fortsatta studier i gymnasieskolan, för att se om syftet med den föreslagna bestämmelsen uppnås. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? ningen anser därför att lämplig myndighet bör få i uppdrag att följa upp och eventuellt utvärdera stödinsatsen anpassad timplan. 5.5.1Studiehandledning – en stödinsats En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven be- höver det (5 kap. 4 § skolförordningen, 9 kap. 9 § gymnasieförord- ningen). Studiehandledning på modersmålet är en stödinsats som finns i och motsvarande skolformer samt i gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. Studiehandledningen kan enligt Skol- verket, vara en kortare insats , till exempel som ett visst moment i ett ämne eller en mer långvarig insats under en eller flera terminer. Formerna kan växla utifrån de behov som eleven har – studiehandledningen kan ske i klassrummet, före eller efter den vanliga skoldagen eller samlat vid ett enskilt tillfälle under veckan.12 Enligt läroplanen för ska undervisningen främja lärandet och kunskapsutvecklingen genom att utgå från elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper. Studiehand- ledning på modersmålet kan ges antingen i form av extra anpass- ningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller i form av särskilt stöd. För att studiehandledning på modersmålet ska räknas som särskilt stöd ska insatsen vara av sådan ingripande karaktär som normalt inte är möjligt att genomföra av lärare inom ramen för den ordinarie undervisningen. Även hur omfattande och varaktiga insatserna är har betydelse när man ska avgöra om studiehandledning på modersmålet ska ses som särskilt stöd (jfr prop. 2013/14:160 s. 21). Enligt bedömning kan studiehandledning på moders- målet förekomma som en tillfällig insats i form av extra anpass- ningar i främst två fall när eleven behöver studiehandledning . Det första fallet handlar om när eleven har goda kunskaper i ämnet på sitt modersmål, men arbetat med ett särskilt moment i det aktuella ämnet. Det andra fallet är 12 (2013). Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? när eleven går delvis i förberedelseklass eller motsvarande och be- höver en introduktion till ämnesundervisning i de ämnen hen läser i sin ordinarie undervisningsgrupp. Det allra vanligaste är dock enligt att eleven behöver studiehandledning på modersmålet . Det krävs ofta ett medvetet och långvarigt arbete från skolan sida för att en nyanländ elev ska erövra de språkliga kunskaper som skolans olika ämnen. En nyanländ elev kan ha behov av studiehandledning under en eller flera terminer, beroende på hur komplext ämnes- språket är och hur elevens förkunskaper och kunskapsutveckling ser ut. När en elev behöver studiehandledning på modersmålet bör enligt en anmälan om behov av särskilt stöd göras till rektorn som initierar en utredning. Utred- ningen, som enligt bör bestå av den inledande kartlägg- ningen och lärarens fortlöpande bedömning av elevens kunskaps- utveckling, kan sedan ligga till grund för ett åtgärdsprogram. Få nyanlända elever med studiehandledning har åtgärdsprogram Enligt promemoria Särskilt stöd i 2016 har av eleverna i ett åtgärdsprogram under läs- /16, vilket motsvarar 55 200 elever. Majoriteten av eleverna som har ett åtgärdsprogram, , har inte stöd i form av särskild undervisningsgrupp, enskild undervisning, anpassad studie- gång eller studiehandledning på modersmålet. har 2,6 pro- cent av alla elever i någon av ovanstående åtgärder utan något registrerat åtgärdsprogram. Detta motsvarar drygt 25 000 elev- er. Över hälften av dessa elever har studiehandledning på moders- målet, vilket kan förklaras av att studiehandledningen kan ges som extra anpassning. Majoriteten, av eleverna med studiehand- ledning på modersmålet hade enligt statistiken inte något åtgärds- program. Andelen elever som har studiehandledning på modersmålet med åtgärdsprogram är som lägst i årskurs 1 där andelen uppgår till . I årskurs 9 har av eleverna med studie- handledning på modersmålet ett åtgärdsprogram. Enligt promemoria kan det handla om att nyanlända elevers stödinsatser inte har dokumenterats i enlighet med skol- lagens intention eftersom skolenheterna inte har inväntat ett beslut Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? om åtgärd utan i stället föregått dokumentationen. Det framgår även av promemorian att skolenheter hade missat att rapportera åtgärds- program respektive bedömt det särskilda stödet som väldigt begrän- sat och inte utarbetat ett åtgärdsprogram, vilket enligt skulle kunna tolkas som att det egentligen handlat om extra anpass- ningar.13 5.5.2Hur ser studiehandledning på modersmålet ut ? Studiehandledning på modersmål finns inte reglerat utöver de omnämnda bestämmelserna i skolförordningen och gymnasieförord- ningen. har dock gett ut ett nationellt stödmaterial14. Av materialet framgår bl.a. följande. Syftet med stödinsatsen studiehandledning på modersmålet är att använda elevens modersmål som ett redskap för kunskapsutveck- lingen i olika ämnen. Genom att arbeta växelvis på modersmålet och svenska kan studiehandledningen bli effektiv och utveckla elev- ens kunskaper i såväl ämnet som i svenska språket. Studiehandled- ning på modesmålet kan också ske i ett ämne parallellt med under- visningen i ämnet på svenska där ämnesord och begrepp på svenska introduceras. I takt med att kunskaperna i ämnet ökar och svenska språket stärks kan undervisningen alltmer övergå till att ske på svenska. Av stödmaterialet framgår vidare att studiehandledning också kan ges som förberedelse inför lektioner med syftet att bygga upp en förförståelse för ämnet på modersmålet vilket i sin tur kan ge en större trygghet och ett fördjupat lärande. En annan modell är att få studiehandledning under lektionen i ämnet vilket också ses som positivt av många elever. De som har svårare att ta till sig undervis- ningen menar att det spar tid och de uppskattar att få hjälpen direkt. ges även studiehandledning efter lektionen som repetition av ett visst moment. Modellen för hur och när eleven ska få studie- handledning måste enligt avgöras från fall till fall och 13Skolverket (2016). PM: Särskilt stöd i 2016. 14Skolverket (2013). Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? anpassas efter undervisningsinnehållet och elevens behov. Alla varian- terna kan kombineras för en elev under olika perioder vartefter elev- ens språk och kunskaper utvecklas. Av rapporter från SKL framgår också att organisationen av studiehandledningen kan se väldigt olika ut beroende dels på vilken kommun det gäller, dels på var i kunskapsutvecklingen eleven be- finner sig. Studiehandledningen kan bl.a. ges i eller utanför klassrum- met eller online framför en dator. Ett annat exempel kan vara att studiehandledning ges via läxhjälpen i anslutning till skoldagens slut och på kvällstid. Handledningen ges i vissa fall individuellt och i andra fall grupp.15 Effektiv studiehandledning kräver att handledaren har vissa kunskaper och att samarbete sker med ämnesläraren Såväl som SKL har understrukit att för att få till en kvalitativ studiehandledning är det viktigt att studiehandledaren inte bara kan språket, utan också att studiehandledaren har vissa ämnes- kunskaper. Bara för att personen behärskar ett språk så innebär det inte det att personen kan studiehandleda på ett bra sätt i exempelvis ämnet kemi. Ett bra samarbete mellan lärarna och studiehandledarna är vidare en viktig förutsättning för att nyanlända elever ska få goda möjligheter för sin kunskapsutveckling.16 framför även i sitt stödmaterial att det är viktigt att studiehandledaren har god kännedom om det svenska skolsystemet och är insatt i läroplan, kurs- eller ämnesplaner. Brist på studiehandledare och modersmålslärare Det finns svårigheter för huvudmän att erbjuda studiehandledning i den utsträckning som de skulle önska eftersom det i vissa kommuner och områden i landet är brist på såväl studiehandledare på moders- målet som modersmålslärare och att behovet av de båda yrkesgrupp- erna är stora. Det är inte sällan modersmålslärare som också utför 15Sveriges Kommuner och Landsting, SKL (2010). Nyanlända elevers utbildning – Goda exempel från tio kommuner och SKL (2015). Skolgång för nyanlända elever. Exempel och inspiration från kommuner samt utredningens intervjuer. 16SKL (2010). Nyanlända elevers utbildning och SKL (2015). Skolgång för nyanlända elever. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? finns studiehandledare inom vissa språk tillgängliga, men ofta inte i alla. Både huvudmän och skolor framför även svårigheter med att hitta lämpliga studiehandledare och att elev- underlaget inte alltid är tillräckligt för att skapa attraktiva tjänster. En lösning på problemet enligt kan vara utökad sam- verkan och samordning hos en huvudman eller i en kommun, ett län eller en större region.17 En del kommuner som inte lyckas rekrytera modersmålslärare och studiehandledare i alla språk väljer enligt SKL i stället att köpa fjärrundervisning. T.ex. bedriver Språkskolan i kommun modersmålsundervisning och studiehandledning i cirka 51 språk. Förutom att bedriva traditionell undervisning vid kommunala och fristående skolor i kommunen säljer Språkskolan fjärrundervisning till andra kommuner. De största språken i fjärrundervisningen är thailändska, tigrinja, somaliska och dari. Det finns även kommuner som anser att de har god tillgång på studiehandledare eller moders- målslärare t.ex. , och Västerås.18 Antal elever med studiehandledning på modersmålet Senaste /16 var det enligt totalt av eleverna i , vilket motsvarade 20 000 elever, som hade studiehandledning på modersmålet. Föregående läsår var andelen på . Andelen elever med studiehandledning tilltar i grund- skolans högre årskurser. Fram till årskurs 6 är det nästan en lika stor andel flickor som pojkar som har studiehandledning på moders- målet. Från och med årskurs 7 ökar andel pojkar i högre utsträck- ning är flickor.19 17Skolverket (2015). Lägesbedömning 2015 och SKL (2010). Nyanlända elevers utbildning. 18SKL (2015). Skolgång för nyanlända elever. 19Skolverket (2016). PM: Särskilt stöd i . Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Figur 5.1 Andel (%) elever i med studiehandledning på modersmålet, per årskurs totalt samt fördelat på flickor och pojkar /16 Av de elever som är födda utomlands har denna stöd- åtgärd och av eleverna med okänd bakgrund, det vill säga elever utan personuppgifter i statistiken, har studiehandled- ning på modersmålet. Av de huvudmän som har kommenterat studiehandledning på modersmålet i utredningens intervjuer uppger ett antal huvudmän att de har stora svårigheter att hitta studiehandledare på moders- målet (se avsnitt 4.5.14). Samma antal huvudmän menar dock att de inte har några problem att hitta studiehandledare. Ett lika stort antal anser att det enbart i vissa språk, oftast mindre språk, som det före- ligger svårigheter att hitta personal. Någon huvudman menar att personalsituationen med studiehandledare ser bättre ut , vilket kan bero på att många nyanlända vuxna har kommit till . En annan menar att det finns studiehand- ledare i en viss mängd, men att den inte är tillräcklig. En huvudman uppger att eleverna i snitt får studiehandledning , men att eleverna i den bästa av världar borde få initialt. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Någon huvudman uppger att omfattningen som eleven får beror på behovet, behöver man mer så får man mer. En annan uppger att det är extra viktigt med studiehandledning när eleven ska gå ut i ordinarie klass i fler ämnen. De elever som inte har skolbakgrund kan enligt några huvudmän behöva betydligt mer studiehandledning. En huvudman säger att det inte räcker med att studiehandledaren kan språket utan att de också har alla ämneskunskaper. Det måste också till ett bättre samarbete med ämnesläraren. En annan uppger att det är viktigt att studiehandledaren har ämneskunskaper när elev- erna är äldre. Det är ett flertal kommuner som uppger att de kunnat anställa modersmålslärare, som också ger studiehandledning, på heltid på skolor vilket har varit mycket framgångsrikt. Fler huvudmän menar också att det behövs en utbildning för studiehandledare på moders- målet och även fortbildning för de studiehandledare som redan finns på plats. Skolinspektionen har i ett flertal år påpekat brister i skolors hanter- ing av elevernas studiehandledning på modersmålet. Kvalitetsgransk- ningar visar att nyanlända elever inte får studiehandledning på sitt modersmål i den utsträckning de behöver, och att det ofta råder osäkerhet bland personalen kring vad handledning innebär och hur den ska ges. Skolinspektionen konstaterade att många nyanlända elever inte fick undervisning i alla ämnen och att studie- handledning på modersmålet ofta saknades.20 I en senare granskning har Skolinspektionen också konstaterat att studiehandledning inte gavs i tillräcklig omfattning eller av till- räcklig kvalitet för att vara ett stöd i nyanlända elevers kunskaps- utveckling. Granskningen visade även att samverkan mellan ämnes- lärare och studiehandledare i hög grad är beroende av enskilda lärares och studiehandledares initiativ och samarbetsvilja. Nästan alla intervjuade studiehandledare uttalar att samverkan med lärarna 20 Skolinspektionen (2009). Utbildning för nyanlända elever – rätten till en god utbildning i en trygg miljö. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? är essentiellt för att studiehandledningen ska gynna eleverna, men att de saknar strukturer för detta.21 Skolinspektionen har vidare i en riktad tillsyn22 iakttagit att i en hög andel kommuner får inte alla asylsökande eller papperslösa elever som behöver det särskilt stöd genom studiehandledning på modersmålet. I nästan alla kommuner som Skolinspektionen besökt i den riktade tillsynen har huvudmannen brustit i att se till att alla barn och unga får den rättigheten tillgodosedd. Det är dock ingen kommun som inte ger detta stöd alls. Skolinspektionen har i en annan rapport konstaterat att studiehandledning på modersmålet, kopplat till undervisningen, ofta planeras av rektorerna utifrån en tilldelning från huvudman- nen, t.ex. en eller och samordnat om det råkar finnas fler elever som har studiehandledning på samma språk.23 Skolinspektionen kommer att presentera en kvalitets- granskning om studiehandledning på modersmålet i årskurs 7–9. Syftet är att granska om eleverna får tillräckligt stöd för att utveckla sina ämneskunskaper så att de uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås. Det är 15 verksamheter som ingår i granskningen varav 11 rapporter finns tillgängliga , som utredningen tagit del av. De utvecklingsområden som Skolinspektionen beskriver för vissa huvudmän handlar bl.a. om att huvudmannen behöver säkerställa ett fungerande samarbete mellan samtliga studiehandledare och att ämneslärarna och studiehandledarna behöver få kompetensutveck- ling för att på bästa sätt ska kunna stötta flerspråkiga elevers ut- veckling av ämneskunskaper. 5.5.3Övergripande problembild av studiehandledning på modersmålet Mot bakgrund av vad som redogörs för i avsnitt 5.5.2 kan utred- ningen inledningsvis konstatera att det råder brist på studie- handledare på modersmål även om ett antal huvudmän menar att de inte har några svårigheter att hitta studiehandledare. 21Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 22Skolinspektionen (2015). Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. 23Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i grund- skolan. Utbildning så fort som möjligt. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? muner som har längre erfarenhet av att ta emot nyanlända och har geografisk närhet till större städer verkar situationen vara lättare. För små kommuner eller enskilda huvudmän som kan vara i behov av av en tjänst kan det vara svårare. Utredningen uppfattar att problemet framför allt gäller vissa språk, oftast mindre språkgrupper. Utredningen kan dock notera att det förekommer flera lokala eller regionala samarbeten med Arbetsförmedlingen och lärosäten om rekrytering och utbildningar för studiehandledare, se avsnitt 4.5.14. Myndigheten för har även startat utbildningar för studiehandledare på modersmål. Utredningen ser positivt på de utbildningar som startat för studiehandledare men uppfattar dock att det inte finns någon samordnad styrning över utbildningarnas innehåll eller syfte. Utredningen kan därutöver konstatera att det med stor sanno- likhet råder osäkerhet kring när ett beslut om åtgärdsprogram ska fattas och när studiehandledning på modersmålet kan anses utgöra en extra anpassning som inte behöver dokumenteras. Utredningen uppfattar, i likhet med , att i de allra flesta fall behöver den nyanlända eleven som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 ha så mycket studiehandledning att det är att betrakta som särskilt stöd och ska varje sådan elev få ett åtgärdsprogram upprättat. Utred- ningen uppfattar att det sällan görs .