sou · H5B360 · 2017-06-15 00:00:00 — Nedan försöker jag besvara denna fråga genom att använda den schweiziske forskaren idé om flerspråkighetens förutsättningar, här anpassad till att analysera möjligheterna att stärka och revitalisera de samiska språken genom Samiskt språk- centrums verksamhet. Enligt Grin behövs tre omständigheter för att ett språk ska kunna användas och hävda sig i en flerspråkig situation. Enligt Grin är de relevanta faktorerna språkkunskaper, möjligheter att använda språket med andra och en vilja att använda språket i stället för ett annat språk som man har tillgång till.36 Alla tre förutsättningar måste kunna uppfyllas – saknas en eller två av dem, räcker det inte för att språken ska kunna leva sida vid sida och för att exempelvis samiskan som ett hotat språk ska kunna återtas och utvecklas. Finns språkkunskaper men inga domäner där språket kan användas, räcker det inte. Finns språkkun- skaper och användningsdomäner men ingen vilja att använda språket, räcker det inte heller. Har samiskt språkcentrums verksamhet riktats mot att skapa tillräckliga förutsättningar för de samiska språkens bevarande och revitalisering enligt principer? Har centret arbetat innovativt och långsiktigt för att öka språkkunskaperna? 36På engelska: ”COD”: Capacity, Opportunity och . heter skapats att använda de samiska språken i nya domäner? Har centret bidragit till en starkare vilja hos enskilda människor att återta och stärka samiskan? I det följande görs en analys av Samiskt språkcentrums projekt och övrig verksamhet när det gäller att bidra till de tre förutsätt- ningarna. Verksamheten har redan beskrivits i något större detalj i kap 4.1, och nedan omnämns de olika insatserna endast helt kort som exempel på relevanta aktiviteter under varje rubrik. Resultaten jämförs sedan med de svar som samlats in via intervjuer och skriftliga enkäter. I kapitel 5 diskuteras resultaten mot bakgrund av det som enligt forskningen på området anses vara framgångsfaktorer i språk- revitaliseringen. 4.2.1 Stärkta möjligheter att lära sig samiska Giellaskurppo är ett sätt att öka språköverföringen i hemmet genom att stimulera föräldrar att använda samiska med sina barn. Många nyblivna föräldrar, men även andra, behöver information, råd och uppmuntran för att våga ta steget och börja använda samiska med sina barn. Detta i sin tur är förutsättningen för att de minsta barnen ska kunna höra och lära sig samiska från allra första början. Appar på de olika samiska språken hjälper föräldrarna att använda mer samiska hemma med de yngsta barnen. Ett exempel är en app av ! Översatta ljudfiler för språkpennan Pen utgör material som kan användas för att stimulera barns samiska i förskolan även när personalen inte kan samiska. Språkbadslägren ger skolbarn möjligheter att lära sig och utveckla sin samiska utanför skolan. Mentorprogrammet ger en möjlighet för vuxna att återskapa en del av den naturliga språköverförening från generation till generation som tidigare upphört. Man ser de äldre som den värdefulla resurs de är, och de yngre får en chans att lära sig språket som de tidigare missat. SAAL 1 och 2, intensiva kortkurser i de samiska språken med fokus på muntlig kommunikation bidrar till att snabbt och koncen- trerat höja den språkkompetens som efterfrågas i många olika verk- samheter. 4.2.2 Nya domäner för de samiska språken Språkbadslägren för skolungdomar utgör nya arenor där skolbarnen kan höra och använda de olika samiska språken. Sociala medier är en växande domän för samiskan, både för munt- ligt och skriftligt språk, och detta har man använt sig av i språk- kampanjen #Sámásmuinna2#Sámástamujna2 #Sámásthmujna2 #Saemesthmunnjien2. Samiskt konfirmationsläger är en viktig ungdomsarena för samisk kultur och delvis även samiska. Genom mentorprogrammet har små vardagsarenor skapats där mentorerna träffar sina lärlingar och man samtalar på samiska med jämna mellanrum. Språkcáfeermed temat Bohccu guolga om renens hår- och färg- benämningar och torsdagsträffarna Tjåahkoesijjieär exempel på lokala samiska arenor som skapats. Hjälpmedel som språkparlören, den särskilda politikerparlören samt ordboksapparna för mobiltelefoner och surfplattor underlättar användningen av de samiska språken i olika miljöer och situationer. var ett sätt att sporra unga att använda samiska i skrift. Med Jårggålimbágádus ville man inspirera och träna blivande över- sättare i lulesamiska att översätta texter från mycket olika områden: barnböcker, sånger och annonstexter. 4.2.3 Ökad vilja att lära sig och att använda samiska Jågloe-lådan med roligt lek- och spelmaterial gör samiskan attraktiv och hjälper personalen att lyfta fram den samiska kulturen och språket på förskolan på ett positivt sätt. Språkbadslägren ger skolbarnen möjlighet att förknippa samiskan med roliga aktiviteter och nya vänner. Barnen vistas i en miljö där det är normalt och även önskvärt att använda samiska. Barnen märker att de inte är ensamma om sitt ursprungsspråk och sin kultur. Genom språkkampanjen #Sámásmuinna2#Sámástamujna2 #Sámásthmujna2 #Saemesthmunnjien2har man inspirerat de unga att använda mer samiska på en typisk ungdomsarena. Graffitti-workshopen Åjllastitvar också ett sätt att locka ung- domar att använda samiska i ett nytt sammanhang och ”coolt” sam- manhang som speciellt tilltalar de unga. hjälper vuxna att överkomma olika slags psykologiska hinder som tidigare försvårat för dem att lära sig eller att använda samiska. Deras upplevelser av att använda samiska blir mer positiva och viljan ökar att tala samiska. Böcker som Jag tar tillbaka mitt språk/Mov gïelem bååstede vaaltam och Gïele aelhkie guedtedh – En bok för dig som vill återta ditt språk ger tips och uppmuntran så att fler vågar komma över tröskeln och börja använda samiska. 4.2.4 Vad vet vi om resultaten? Samiskt språkcentrum har, ofta i samarbete med andra aktörer, utvecklat och genomfört ett stort antal projekt och bidragit till annan verksamhet som syftar till att förbättra möjligheterna för enskilda samer att lära sig, stärka och använda sitt samiska språk. Många av projekten avser också att göra samiskan attraktiv och att öka viljan och modet att ta steget och börja använda språket. Några projekt har testats i flera miljöer och olika sammanhang, andra har varit engångsföreteelser. Vilken inverkan har dessa projekt haft på de olika samiska språkens situation? Kan man säga att de har fungerat stärkande och revitaliserande? I denna del av undersökningen ges ett antal personer inom det samiska samhället möjlighet att ge sin syn på Samiskt språkcentrums verksamhet. I det följande redovisas intervju- och enkätsvaren när det gäller de mest centrala frågorna kring och revitalisering. 4.2.4.1 Ökat intresse för samiska, ökat antal talare? Alla som svarat (20 av 20) bedömde att intresset för samiska och samisk kultur ökat markant . Här är ett par exempel på svaren när det gäller det växande intresset: [---] blir mitt svar att intresset har ökat. Det baserar jag på hur vi i samrådet tar emot ansökningar från samiska föreningar att genomföra språkbad, språkkurser och dylikt [---] Jag ser ett ökat intresse här i kommunen, framför allt för samiskt hantverk och viljan att föra tradi- tionen vidare (företrädare för förvaltningskommun) Jag vet inte om antalet [talare] har ökat, men samiskan hörs mer och intresset har ökat. Det är fler som ansöker om modersmålsundervisning i samiska i skolan och det är fler som vågar prata samiska öppet. [---]Det är många som berättar att de har samiskt ursprung och det är fler som vill lära sig samiska och använda kolt. Det märks bland annat i engage- manget i den lokala sameföreningens slöjdkurser och på träffpunkten för samiska seniorer, som drivs av kommunen (företrädare för förvalt- ningskommun) Intresset har ökat främst hos ungdomar som är medvetna om det samiska. Samiska konfirmationslägret som är mycket populärt kan vara en indikator att intresset för det samiska har ökat (företrädare för förvaltningskommun) Jag är övertygad om att intresset har ökat och ökar stadigt. Samiskt språkcentrum är en pusselbit i det arbete som lett till det. I synnerhet har Samiskt språkcentrum bidragit genom att försöka påverka attityder hos unga (tidigare medarbetare) Intresset för språket har ökat bland unga . Mycket kopplat till Samiskt språkcentrums uppmärksammade Sámastamuinna- kampanj (samisk organisation) Att Samiskt språkcentrum varit en bidragande faktor är de flesta ense om, men även andra faktorer tas upp: De bidragande faktorerna är b.la. samiskan i skolundervisning på alla nivåer, språkcentrums och förvaltningskommuners verksamheter, syn- liggörande av samiska ortnamn genom bl.a. skyltning, kurser. Nivån på den sydsamiska språkanvändningen accelererade markant efter den statliga reform som möjliggjorde etablering av språkcenter i och , samiska förvaltningskommuner, intensifiering av upp- skyltning med samiska platsmärken etc. Språkarbetare har engagerats i olika verksamheter, vilket nog har en statushöjande effekt när man ser samiskan som merit vid jobbansökningar (språkarbetare) Samiskan syns mer och språkcentrum har hittat en yngre målgrupp, bland annat genom projektet där ungdomarna själva var språkambassadörer. Min erfarenhet är att det är lättare att hitta engage- manget hos äldre, men att ungdomar försvinner då språket ska stärkas. Dessutom är undervisningstiden i modersmålsundervisningen för kort för att språket ska revitaliseras enbart med hjälp av den metoden (före- trädare för förvaltningskommun) har intresset ökat därför att man jobbat mer, både centret och förvaltningskommunerna, samiska finns i det offentliga rummet i skyltar och dokument, samiskan finns närvarande på ett annat sätt än tidigare (företrädare för förvaltningskommun) Att få ett språkcentrum placerat i den egna kommunen har betytt mycket för en språkarbetare, som beskriver det så här: När centret etablerades, satt jag i samrådet i kommunen, och vi alla hade stora förhoppningar. Och det har verkligen betytt mycket: nytänk, verktyg, mer än bara kurser och skolundervising, man har informerat mycket, det har varit föreläsare som inspirerat, det bästa – torsdags- träffarna Tjåahkoesijjie – har bidradigt mycket, all kompetens, möjlighet att inbjuda experter, andra centra som berättade hur man arbetar med revitalisering. Utan centret inte kompetens, inga resurser, det hade inte gått om det inte hade funnits ett språkcentrum. Personal, material!, Centret kom i gång snart med att producera lättillgängligt material, som ingen annan gjort, stor tillgång i området. Mer än hälften (12 av 20) av informanterna bedömer att också det faktiska antalet talare av samiska har ökat. Andra är mer tveksamma och någon anser att det faktiskt minskat: Det finns många, många fler som talar samiska . var det dom äldre som pratade, men inte dom yngre. används samiska i skolan, man kan se det, och språkbadet, det blir bättre och bättre. Det finns ungdomar som pratar bara samiska . Jag vill tro att intresset har ökat . Märker av att bl.a. mina nära vänner som blivit föräldrar är väldigt strikta med att försöka lära sina barn samiska, oavsett om det bara är en av föräldrarna som är utav samiskt ursprung [---] det verkar som att exempelvis de som inte har fått med sig samiska språket från hemmet, har mer aktivt börjat söka sig tillbaka till språket och försöka lära sig det . Dagens föräldrar med samisk bakgrund, men som inte har språket i grunden, verkar vara mera positivt inställda till att försöka få sina barn att lära sig språket (företrädare för förvaltningskommun). Det var en svår fråga att bedöma men inom mitt område känns det som att det stått stilla för nuvarande föräldrageneration har förlorat det samiska språket och har svårigheter att naturligt överföra samiskan till nästa generation men hoppas att ungdomarna kämpar och återtar det samiska språket (företrädare för förvaltningskommun) Samisktalande dör , tror inte att antalet talar ökar, moders- målstalarna dör, nybörjare kommer (tidigare medarbetare) Antalet talare i min omgivning har troligen minskat (samisk organi- sation) Bland dem som anser att Samiskt språkcentrum bidragit till att antalet talare har ökat är det framför allt två projekt som lyfts fram av nästan alla: Mentorprogrammet och . Här har man kunnat tackla två stora och välbekanta problem inom den samiska världen: å ena sidan det faktum att den naturliga språköver- föringen inom hemmet i så många fall har upphört, inte minst när det gäller de mindre samiska språken, och å andra sidan att det finns olika slags psykologiska hinder som försvårar för många samer att använda och att återta sitt samiska språk. I mentorprogrammet har man insett värdet av att det fortfarande finns äldre som besitter sådana språk- och kulturkunskaper som ofta redan gått förlorade i föräldragenerationen. Man har då sett till att yngre intresserade samer som inte fått samiskan hemifrån har fått komma i kontakt med de äldre och på det sättet fått möjlighet att lära sig samiska och samisk kultur i ett naturligt sammanhang. En företrädare från en förvaltningskommun betonar vikten av kulturöverföreningen: [---] för den enskilde studenten ett muntligt samiskt språk, inte bara ”skolsamiska”. Jättebra projekt, mer sådant interagerande. Även kultur- skatt, gjorde slöjd, drack kaffe, träffades i renskogen – både språk och kultur. Borde finnas mer, mer tillfällen där man träffas, äldre och yngre, väldigt bra metodutveckling. Borde göra det inom flera kommuner. I språkspärrsprojektet i sin tur arbetar man med att aktivera språk- kunskaper som fanns från början men som inte har kunnat komma till användning på grund av tidigare negativa erfarenheter och andra psykologiska hinder. Att båda dessa projekt redan lett till resultat konstateras i Samiskt språkcentrums svar till undersökningen: flertalet av deltagarna i både språkspärrsprojektet och det sydsamiska mentorprogrammet arbetar numera som språklärare eller på annat sätt har språk som sitt yrke, exempelvis som samiska samordnare i förvaltningskommuner. Även om det handlar om ett relativt litet antal individer, är sådana resultat mycket betydelsefulla särskilt i så små språksamhällen som till exempel de syd- och lulesamiska i . Genom spärrprojektet har man också kunnat aktivera språkkunskaper som personerna i fråga inte har varit medvetna om. En tidigare medarbetare skriver: Arbetet med medvetandegörande av de egna begränsningarna hos individen som är kopplade till ångest och skam snarare än ren kunskap, dvs. språkspärrar är en viktig nyckel för många i mellangenerationen (kanske främst 35–), där många har mer kunskaper i samiska än de faktiskt tror. Även en företrädare för en samisk institution tar upp språkspärrarna i sitt svar på frågan om Samiskt språkcentrums verksamhet har bidragit till revitaliseringen: Delvis, i högre grad då man satsat på attityder kring språkanvändning och språkspärrar. Ett viktigt resultat när det gäller språkspärrsprojektet är att man faktiskt kunnat sätta ord på varför det ibland känns så svårt, skam- fullt och till och med skrämmande att försöka återta sitt språk. En tidigare medarbetare skriver: Jag har även mött folk som använder begreppet språkspärr när de talar om sin egen språksituation. Det gör att de inte är ensamma och att det inte är något fel på dem psykiskt. De är inte sämre människor. Flera som svarat tar upp olika slags digitala hjälpmedel som inno- vativa metoder som anses bidra till fler talare: Ett annat exempel är de appar som man tagit fram i samarbete med andra. De bidrar till de föräldrar och pedagoger som vill stimulera barnen i tidig ålder att lära sig samiska (tidigare medarbetare) Ordboksappar, tryckning av sydsamisk ordbok, tillgängliggörandet av material (företrädare för förvaltningskommun) Annat som tas upp i intervju- och enkätsvaren som orsaker till att samiska numera talas mer i samhället är språkbadsläger och snabb- kurserna i nybörjarsamiska. Men hur långt räcker det, funderar flera informanter: vet inte om språkanvändningen har ökat, det kan inte mätas, kanske ökar i början men vad händer sedan? (tidigare medarbetare) Det känns som en tendens [att] samisktalande ökar men att de är fullt samisktalande är nog en bit kvar [---] Intresset för att lära sig samiska är stort. Men att nå målet att få en talare – det resultatet är tveksamt (företrädare för en samisk institution) Flera som svarat påpekar också att gruppen ”samisktalande” håller på att förändras vilket enligt informanterna har både negativa och positiva konsekvenser: Samisktalande dör , tror inte att antalet talare ökar, moders- målstalarna dör, nybörjare kommer, går inte att jämföra (tidigare medarbetare) Jag tror att det absoluta antalet kan ha minskat eller legat ganska , men att snittåldern på de som kan språket blivit avsevärt lägre. Genom aktivt revitaliseringsarbete har några nya andraspråkstalare kommit fram, men å andra sidan har det dött bort många äldre förstaspråkstalare. [---] Jag tror att många av de andraspråkstalare som dykt upp är mer aktiva än många av de numera bortgångna förstaspråkstalarna i sitt språkanvändande. Det är i så fall en positiv trend [---] Jag upplever att jag kan höra samiska mer än tidigare, de som lär sig samiska nu gör aktiva val, och de väljer också att använda samiska (tidigare medarbetare) 4.2.4.2 Fler möjligheter att använda samiska? De flesta informanterna (16 av 20) bedömer att det numera finns fler möjligheter att använda samiska, och att språket hörs mer i olika sammanhang . [---] ja, det tycker jag. Upplever att jag hör samiska oftare nu på t ex barnens fotbollsträning, på ICA och runt om i samhället. Nya domäner, ja, folk tar initiativ själv, i kyrkan, det finns, inte så mycket men det finns, ! Några stycken som kommer och handlar och talar samiska, som går på kursen eller är med i Tjåahkoesijjie. För ungdomar finns det inte så mycket möjlighet här hos oss men t ex i Dellie Maa37 där talade de sinsemellan samiska, det finns också på andra platser, ungdomsarrangemang, marknader, öltält (språkarbetare) Ja, men det kanske beror på att jag själv väljer att tala mer samiska. Jag var deltagare i det lulesamiska mentorprogrammet och det gjorde att jag har börjat prata mer samiska, speciellt med samer från [---] där min släkt finns, bland annat min pappa, min faster och en del avlägsna släktingar (företrädare för förvaltningskommun) Att samiskan blivit ett arbetsspråk för många tas upp av flera som svarat: finns det människor som talar samiska på fikat i . Det som händer nu är att det finns tjänstemän som använder samiska, det gör skillnad, plötsligt syns det mer, det innebär att det finns en annan verklighet när det finns människor som har språket som sitt jobb. Professionalisering av språket, plötsligt finns det samordnare, personal på Samiskt språkcentrum, en massa folk som talar språket i sitt jobb, positivt (tidigare medarbetare) I Sameskolstyrelsen har vi som mål att samiskan ska vara arbetsspråk, det tas upp vid varje lönesamtal, ett av kriterierna handlar om samiska, att man ska utveckla samiska för högre lön, det finns flera som talar samiska numera, och även icke-samer får möjlighet att lära sig, det ingår i kompetensutvecklingsplanen, vi pushar på anställda att lära sig (före- trädare för Sameskolstyrelsen) Ja, jag har märkt att samisktalande ungdomar använder samiska allt oftare på konferenser både i föreläsningar och pauser (företrädare för förvaltningskommun) 37 Dellie Maa – , se Det verkar som samer i allmänhet har en större medvetenhet om samiskan och den varietet som dom själva vill identifiera sig med, vilket till stor del har med identitet att göra och vilket/vilka områden man har sina anfäder ifrån. Sydsamiskan hörs och används på många ställen numera som man inte hörde tidigare. [---] Intressant att sydsamiskan börjar höras inom rennäringen, främst då i rengärden. Under älgjakt har samiskan ökat markant (språkarbetare) Flera som svarat konstaterar att det har uppstått helt nya samiska domäner i samhället. Sociala medier används mycket mer, sms, man vågar använda språket, samiskt slang vill man ha, samiska artister kommer långt fram. Inte bara exotiskt [nu finns] Samisk talkshow – om allt mellan himmel och jord; när du ska göra karriär och har samiska har du konkurrensfördelar. Vilket yrke som helst – [då krävs] modet att våga använda samiska i olika domäner (företrädare för förvaltningskommun) Steinfjell & Steinfjell, talkshow, filmen ; filmen en helt ny domän (tidigare medarbetare) Rädslan för samiskan börjar vaskas bort. En ny arena är långfilmen som delvis är på sydsamiska. Sociala medier – där används, diskuteras samiska språken. Men även de som håller på att lära sig språken får stöd och hurrarop där. Steinfjell och Steinfjell radioshow är en radioshow helt på sydsamiska. Otänkbart för bara (tidigare medarbetare) Under detta år har media SVT genom utbud, som , Renskötarna, Midnattssolen uppmärksammat det samiska, kanske inte direkt enbart det samiska språket men det ger ringar på vattnet så att samiska språket efterfrågas också (företrädare för förvaltningskommun) En tidigare medarbetare betonar de sociala mediernas roll som för- medlare av kunskap om samiska: Ja, sociala medier är en sådan [ny domän], vilket jag upplevt i min privata sfär. Många människor har dykt upp som använder samiska på till exempel Facebook. Dessutom har grupper skapats där människor delar med sig av material, erfarenheter och kunskap kopplad till de samiska språken. Jag har speciellt sett detta för sydsamiskan eftersom det är det språk jag själv använder och följer trender för. Flera påpekar att även Samiskt språkcentrum har bidragit till att det numera finns fler användningsområden för samiska: Språkcentrum har skapat flera arenor, där diskuteras språk, bland lärare, seminarier, workshops, nu en enorm skillnad när det gäller åtminstone möjligheterna att diskutera frågorna på (tidigare medarbetare) Språkcentret har haft en roll i det, alla deras arrangemang, infor- mation, spännande saker, det finns mer folk som har blivit intresserade, kommit till språkcentrum ”kanske de kan hjälpa till, hur gör jag?” finns det material, kurser. Ungdomar är intresserade av vad som finns digitalt, vad man kan göra hemma (språkarbetare) 4.2.4.3 Ökad vilja att lära sig och använda samiska? Även om möjligheten finns krävs det mod att börja återta sitt språk. Då behövs också trygga arenor där man kan diskutera med andra och få hjälp och råd. En före detta medarbetare skriver: På sydsamiskt område [---] ser jag ett ökat mod. I och med att språket flyttat ut sina positioner från hemmet till det offentliga livet resulterar det i att även privatpersoner vågar ta det steget. Jag har hört människor som jag aldrig hört tala samiska börja använda det. Jag har mött vuxna barn som chockade säger att de har hört sin förälder prata samiska. Jag tror Samiskt språkcentrum har bidragit till det genom att skapa ett offentligt rum och initierat till olika samtal, mötesplatser där språket är i fokus och inte grammatiken. Sedan självklart har Samiskt språkcentrum bidragit med den genom till exempel, mentorprogram- met, språkspärr, Jågloe, att det funnits bilagor i tidningen osv. har vi nästan kommit över hindren att det är fult och dåligt att prata samiska. Det är en ny generation som inte har någon respekt för det koloniserande tänk som vi har i min ålder och jag är stolt över att ungdomarna har en sån stolthet och vilja att bara lära sig. Dessutom tror jag det beror på att nu känns det som samiskan är inne (företrädare för förvaltningskommun) Ett annat tema som tas upp i intervju- och enkätsvaren är de känslor som uppstår när man blir kritiserad för sina bristfälliga kunskaper i samiska – något som kan försvåra revitaliseringen. Företrädare för en samisk institution skriver: