sou · H5B331 · 2017-04-26 00:00:00 — Viss ledning kan även hämtas från bestämmelsen i 8 kap. 13 § (2010:900). I de fall styrelsen har uppfattat att lägenheterna är kulturhistoriskt värdefulla bör sådan information spridas bland bostadsrättshavarna. Tillståndspliktiga åtgärder i punkten 3 avser inte bara ändring av ledningar för avlopp, värme, gas eller vatten utan även installation av Installation av sådana ledningar kan orsaka föreningen mer- kostnader vid framtida omdragningar av gemensamma ledningar. Tillståndspliktiga åtgärder i punkten 4 avser installation eller ändring av eldstad, rökkanal samt anordning för ventilation och till- ståndspliktiga åtgärder. Tillståndspliktiga åtgärder enligt punkten 5 avser åtgärder som påverkar brandskyddet. Det är framför allt säker- hetsaspekten som medför att åtgärderna i punkterna 4 och 5 alltid ska kräva styrelsens tillstånd. När det gäller ventilation kan anmärkas att även smärre sådana ändringar kan påverka ventilationen i övriga delar av huset. Genom ändringen i andra stycket åläggs bostadsrättshavaren bevisbördan för att åtgärden inte är till påtaglig skada eller olägenhet för föreningen. Han eller hon får inför styrelsen lägga fram den tekniska utredning som behövs för ett ställningstagande. Enligt nuvarande praxis åvilar bevisbördan bostadsrättsföreningen. Borttagandet av paragrafens tredje stycke innebär att möjligheten att i stadgarna föreskriva att styrelsens tillstånd inte behövs för att utföra en åtgärd som avses i första stycket har tagits bort. Som utvecklas i allmänmotiveringen, avsnitt 11.6.2, tas bestämmelsen bort då det kan finnas risker för såväl föreningen som för enskilda bostadsrättshavare med en sådan bestämmelse. Övriga ändringar i paragrafen är endast av språklig karaktär. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om möjlighet till överprövning i hyresnämnd av styrelsens beslut att neka tillstånd till viss åtgärd i lägenhet. Styrelsens beslut om avslag kan enligt dagens ordning inte över- prövas. Enda möjligheten för bostadsrättshavaren att vinna framgång är att väcka talan vid allmän domstol och få fastställt att styrelsen ska ge tillstånd till en viss åtgärd. Inte sällan väljer bostadsrättshavare i dessa fall att vidta åtgärden olovligen. För bostadsrättsföreningen innebär nuvarande regler att den enda möjligheten till prövning av tillåtligheten är att i efterhand kräva återställelse vid allmän domstol och hävda att arbetena inneburit påtaglig skada för föreningen. Som utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 11.6.2, bör krite- rierna för hyresnämndens prövning vara de som ställs upp för styrel- sens beslut enligt 7 kap. 7 § andra stycket. En ansökan till nämnden beträffande en åtgärd som kräver tillstånd ska alltså bifallas om det är visat att åtgärden inte är till påtaglig skada eller olägenhet för för- eningen. Bestämmelsen har sin bakgrund i att skador eller olägen- heter för en bostadsrättshavare i många fall också indirekt drabbar föreningen. Det är bostadsrättshavaren som har bevisbördan för att åtgärden inte medför någon skada eller olägenhet för föreningen. Det får bedömas från fall till fall vilken utredning som då ska krävas, men det torde i allmänhet inte innebära annat än att bostadsrätts- havaren tillhandahåller ritningar och andra utredningar i den om- fattning som ändå måste tas fram vid en ombyggnad. Någon tidsfrist för ansökan bedöms inte nödvändig. I paragrafen finns bestämmelser om föreningens rätt att avhjälpa brist i lägenhetens skick. Bestämmelsen kan tas i anspråk i fall då bostadsrättshavaren försummar sitt ansvar så att annans säkerhet äventyras eller det finns risk för omfattande skador på annans egendom och bostadsrätts- havaren inte vidtar rättelse efter anmodan. Ändringen innebär att bestämmelsen utvidgas på så sätt att självhjälpsrätten inte bara avser lägenhetens skick enligt 12 § utan också förändringar enligt 7 §. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. I paragrafen finns bestämmelser om förverkande. Förverkande- påföljd inträder, gällande brister i lägenheten, enligt nuvarande ordning bara vid vanvård enligt punkten 5. I paragrafen införs en ny punkt, 5 a, som innebär att ytterligare en grund för förverkande införs. Nyttjanderätten till en bostadsrätts- lägenhet är förverkad om bostadsrättshavaren utan tillstånd utför en åtgärd i strid med 7 § första stycket. Bestämmelserna om ringa betydelse i 19 §, rättelse i 20 § första stycket och 21 §, samt möjlighet att undgå förverkande genom att ansöka om tillstånd hos hyresnämnd och få ansökan beviljad i 20 § andra stycket gäller även för den nya förverkandegrunden. Genom den nya förverkandemöjligheten ges bostadsrättsför- eningen ett verktyg för att förhindra åtgärder som det inte finns tillstånd till som bostadsrättshavaren har alla möjligheter att respektera regelsystemet. Redan nu gäller generellt för för- verkandepåföljd att överträdelsen inte får vara av liten betydelse för bostadsrättsföreningen. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser om rättelseanmaning före upp- sägning. Av andra stycket framgår att bostadsrättshavaren har möjlighet att vidta rättelse genom att, utan dröjsmål, ansöka om tillstånd till andrahandsupplåtelsen under förutsättning att ansökan beviljas. Genom tillägget i andra stycket ges bostadsrättshavaren möjlighet vid åtgärd enligt 7 § att vidta rättelse genom att söka tillstånd hos hyresnämnd till åtgärden, under förutsättning att ansökan beviljas. Ändringen är en konsekvens av införandet av den nya förverkande grunden i 18 § 5 a. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. I paragrafen finns bl.a. en skyldighet för föreningen att vid känne- dom om otillåten andrahandsupplåtelse göra rättelseanmaning . Om så inte sker har bostadsrättshavaren rätt att behålla lägenheten. Genom tillägget i andra stycket görs denna skyldighet för för- eningen även gällande på den nya förverkandegrunden i 18 § 5 a. Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. Paragrafen anger vad lägenhetsförteckningen ska innehålla för uppgifter. Ändringen i första stycket innebär en precisering av uppgifterna på så sätt att till lägenheten i förekommande fall övriga med bostadsrätt upplåtna utrymmen ska anges i lägenhetsförteckningen. Såsom utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 11.6.1, förekommer det inte sällan oklarheter om vad som verkligen omfattas av upplåtelsen, t.ex. gällande takterrasser och balkonger. Det är inte ovanligt att det i all- männa ordalag uttrycks så att ”till bostadsrätten hör balkong/terrass”. Tilläggen i tredje stycket innebär följande. För det fall föreningen underrättas om att en bostadsrätt har utmätts eller betalningssäkrats ska det, i likhet med pantsättning, genast antecknas i förteckningen. Ur konsumentsynpunkt är det minst lika viktigt att känna till om en bostadsrätt är utmätt eller är föremål för betalningssäkring som om den är pantförskriven. Annars riskerar köparen att få lägga ut pengar för att freda lägenheten från exekutiv försäljning för annans skuld. Redan enligt dagens ordning gäller, för det fall en bostadsrätt utmäts eller betalningssäkras, att ska underrätta bostadsrättsföreningen (11–14 §§ lagen om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter och 6 kap. 3 § andra stycket andra meningen utsökningsbalken). I det tredje stycket har överlåtelse bytts ut mot övergång och över- låtelseavtalet har ersatts av fångeshandlingen. Överlåtelse betyder i princip köp, byte eller gåva eller därmed jämförligt fång. Termen övergång är ett vidare begrepp än överlåtelse och innefattar även familjerättsliga och associationsrättsliga fång. Ändringarna innebär således att fångeshandlingen ska ges in till föreningen i samband med övergång av bostadsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 10.9.2. Paragrafen har också ändrats språkligt. Enligt paragrafens nuvarande lydelse är uppgifterna i lägenhets- förteckningen enbart tillgängliga för bostadsrättshavaren. Uppgifterna i lägenhetsförteckningen är inte av så känslig natur att det med hänsyn till den enskildes intressen hindrar en öppenhet kring förteckningen. Inte heller bestämmelserna i personuppgifts- lagen (1998:204) talar emot att uppgifterna i förteckningen görs till- gängliga för var och en. När det gäller fastigheter framgår samma uppgifter av fastighetsregistret, vilket är tillgängligt för alla. Ändringen innebär att lägenhetsförteckningen, med undantag för fångeshandlingen, ska hållas tillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den. Fångeshandlingen undantas eftersom den inte sällan innehåller för den enskilde känsliga uppgifter. Om förteck- ningen förs med automatiserad behandling, ska föreningen ge var och en som begär det tillfälle att hos föreningen ta del av en aktuell utskrift eller annan aktuell framställning av förteckningen. Även vid sådan utskrift eller framställning ska fångeshandlingen undantas. Bostadsrättshavaren ska alltjämt ha rätt att begära ett utdrag ur förteckningen beträffande lägenhet som han eller hon innehar med bostadsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 10.9.2. Av paragrafen framgår att bestämmelserna i föreningslagen om revision i tillämpliga delar gäller även för bostadsrättsföreningar. Av paragrafen följer även att bestämmelserna i bokföringslagen (1999:1078) och i årsredovisningslagen (1995:1554) gäller för ekono- miska föreningar och därmed också för bostadsrättsföreningar. Genom tillägget i första stycket förtydligas att revisorn även ska uttala sig huruvida lägenhetsförteckningen har skötts på ett riktigt sätt. Övervägandena härom finns i avsnitt 10.9.2. Andra stycket är nytt. Av stycket framgår att en bostadsrätts- förening ska fördela anskaffningsvärdet för en fastighet på bety- dande komponenter. Typiskt sett har en fastighet betydande kom- ponenter som förbrukas väsentligt olika. I en fastighet med till- hörande byggnad, är mark en sådan komponent. Även byggnaden har ett flertal betydande komponenter såsom stomme, stammar, fasad, tak och liknande. Dessa komponenter har vanligtvis väsentlig olika nyttjandeperioder och byts därför ut med olika tidsintervall i takt med sin förbrukning. Hur avskrivning ska göras av de olika komponenterna framgår av årsredovisningslagen och tillämpning av god redovisningssed. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.5. I paragrafen anges i fråga om bostadsrätt vilka beslut som kan överklagas från hyresnämnd till . Tillägget i första stycket innebär att det är möjligt att överklaga hyresnämndens beslut gällande tillstånd till åtgärd i lägenhet enligt 7 kap. 7 a §. Det finns vissa hyresnämndsbeslut som inte kan överklagas. De avser ofta ärenden där det kan förutses att ett överklagande skulle medföra att ändamålet förföll, dvs. vid byten och andrahandsupp- låtelser. Så är inte fallet med den nya ärendetypen. De tänkta nya ärendena bör kunna likställas med den motsatta ärendetypen, dvs. när föreningen begär tillstånd att få utföra åtgärder i lägenheten. Eftersom sådana beslut kan överklagas bör rimligen även denna typ av beslut kunna överklagas till . Övervägandena finns i avsnitt 11.6.2. Liksom tidigare kan beslut om att avslå en ansökan om behörighet eller att återkalla behörigheten överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Enligt 3 kap. 3 § utser föreningen själv sina intygsgivare när den behöver intyg om en ekonomisk plan. För att intyget ska vara giltigt krävs dock dessutom, enligt 3 kap. 3 a §, att har godkänt Kravet på godkännande är en nyhet. Om underkänner valet, har det i förevarande paragraf getts möjlighet att överklaga beslutet. Detsamma gäller om underkänt valet av intygsgivare för intygande av en kostnadskalkyl, se 5 kap. 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.5. Lagen träder i kraft . I 3 kap. 3 och 3 a §§ har införts krav på att intygsgivarna ska ha godkänts av . Motsvarande ska, enligt 5 kap. 3 §, gälla vid intygande av kostnadskalkyler. Övergångsbestämmelsen är avsedd för situationen att den ekonomiska planen eller kostnadskalkylen har getts in för registrering före ikraftträdandet men att registrering inte har hunnit ske . Därvid ska de äldre bestämmel- serna vara tillämpliga beträffande utseendet av intygsgivarna. Kriterierna för bostadsrättshavarens rätt att förändra lägenheten har preciserats. I och med ikraftträdandet omfattar de nya bestämmel- serna alla upplåtelser av bostadsrätt, oavsett när upplåtelsen har gjorts. När talan har väckts före ikraftträdandet och talan grundas på 7 kap. 7 § i dess äldre lydelse ska den gamla bestämmelsen läggas till grund för bedömningen. De nya bestämmelserna innebär att en bostadsrättshavare som utan tillstånd utfört åtgärder i lägenheten enligt 7 kap. 7 § ytterst kan få sin nyttjanderätt förverkad (7 kap. 18 § 5 a §). Övergångsbestämmelsen innebär att de nya bestämmelserna får tillämpas, på åtgärder i lägenhet som företagits utan tillstånd före ikraftträdandet, enbart då föreningen efter ikraftträdandet tillsagt en bostadsrättshavare att vidta rättelse. Enligt förevarande övergångsbestämmelse förutsätter föreningens rätt att avhjälpa en brist på bostadsrättshavarens bekostnad att denne efter ikraftträdandet har uppmanats att avhjälpa bristen i lägenhetens skick. Härigenom är bostadsrättshavaren efter införandet av rätten för föreningen alltid tillförsäkrad möjligheten att själv åtgärda bristen så länge detta sker så snart det kan ske. Tillägget i 9 kap. 26 § andra stycket innebär att bostadsrättsför- eningar i årsredovisningen ska tillämpa komponentavskrivning. Det innebär att en bostadsrättsförening ska fördela anskaffningsvärdet för en fastighet på betydande komponenter t.ex. stomme, stammar, fasad, tak och liknande. Dessa komponenter har vanligtvis väsentlig olika nyttjandeperioder och byts därför ut med olika tidsintervall i takt med sin förbrukning. Övergången till komponentmetoden är förknippat med vissa kostnader och arbete, t.ex. måste föreningarna göra en teknisk över- syn av byggnaderna. Bostadsrättsföreningarna som berörs av änd- ringen kommer att behöva på sig för att anpassa sig till tillämpningen av den nya bestämmelsen. Förevarande övergångs- bestämmelse är utformad med beaktande av detta. 16.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Av paragrafen framgår att bestämmelserna i föreningslagen om revision och särskild granskning gäller även för kooperativa hyres- rättsföreningar. Andra stycket är nytt och är innehållsmässigt identiskt med 9 kap. 26 § andra stycket BRL. Av stycket framgår att en kooperativ hyresrättsförening ska fördela anskaffningsvärdet för en fastighet på betydande komponenter. Typiskt sett har en fastighet betydande komponenter som förbrukas väsentligt olika. I en fastighet med tillhörande byggnad, är mark en sådan komponent. har ett flertal betydande komponenter såsom stomme, stammar, fasad, tak och liknande. Dessa komponenter har vanligtvis väsentligt olika nyttjandeperioder och byts därför ut med olika tidsintervall i takt med sin förbrukning. Hur avskrivning ska göras av de olika komponenterna framgår av årsredovisningslagen och tillämpning av god redovisningssed. Övervägandena finns i avsnitt 13.4.2 och 6.4.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka som kan utses till intygsgivare samt om krav på intygsgivares opartiskhet. Bestäm- melsen är i sak identisk med bestämmelsen i 3 kap. 3 § BRL. I ett nytt första stycke anges i klartext att det är den kooperativa hyresrättsföreningen som utser intygsgivare. Detta är ingen saklig nyhet. Ändringen är främst föranledd av det nya kravet enligt 4 a § att föreningens val ska vara godkänt av . Tredje stycket är också nytt och innebär att intygsgivaren ska ha en försäkring för den ersättningsskyldighet som kan uppkomma i intygsverksamheten. Den som ansöker om behörighet som intygs- givare ska visa att denna omfattas av försäkring för skadestånds- ansvar enligt 10 kap. 1 a § BRL. Kravet på ansvarsförsäkring omfattar också dem som redan erhållit behörighet som intygsgivare. När det gäller vilket försäkringsbelopp försäkringen lägst ska gälla med per skada och år bör sådana överväganden göras av . Övervägandena finns i avsnitt 13.4.3 samt 8.5.5 och 8.5.6. Paragrafen är ny och innebär att förenings val av intygsgivare enligt 4 § ska vara godkänt av regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer. Av förordningen framgår att det i praktiken är som ska göra denna prövning. Godkännandet är en förut- sättning för att planen ska kunna registreras. Skälen för denna ord- ning har angetts i allmänmotiveringen, avsnitt 13.4.3 och 8.5.5. Bestämmelsen är identiskt med 3 kap. 3 a § BRL. I paragrafen anges vad ska beakta vid bedömningen av om godkännande ska ges. Verket ska beakta endast de omständig- heter som anges i paragrafen. För det första ska bedöma om intygsgivarna är fristående i enlighet med de krav som uppställs i 3 § andra stycket. För det andra ska bedöma om de två utsedda intygsgivarna kan anses som fristående i förhållande till varandra. Som utvecklats i allmänmotiveringen är det inte ovanligt att intygsgivarna samarbetar parvis, vilket kan vara fördelaktigt. Men det är inte lämpligt att samma personer ständigt samarbetar. Det är således när bedömer att samma perso- ner har arbetat tillsammans i alltför stor utsträckning som skäl kan finnas att inte godkänna föreningens val på denna grund. Under- kännandet bör i denna situation formuleras så att föreningen är fri att behålla en av det två utsedda intygsgivarna, om föreningen så önskar. Om inte godkänner den ena eller någon av de utsedda intygsgivarna kan föreningen utse en eller två nya intygsgivare. Ett annat alternativ är att överklaga beslut (se 6 kap, 3 §). Liksom tidigare kan beslut som rör tillstånd till förskott enligt 2 kap. 13 § och beslut om behörighet som intygsgivare enligt 4 kap. 4 § överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Enligt 4 kap. 4 § utser föreningen själv sina intygsgivare när den behöver intyg om en ekonomisk plan. För att intyget ska vara giltigt krävs dock dessutom, enligt 4 kap. 4 a §, att har godkänt föreningens val. Kravet på godkännande är en nyhet. Om underkänner valet, har det i förevarande paragraf getts möjlighet att överklaga beslutet. Övervägandena finns i avsnitt 13.4.3 och 8.5.5. Lagen träder i kraft . I 4 kap. 4 och 4 a §§ har införts krav på att intygsgivarna ska ha god- känts av . Övergångsbestämmelsen är avsedd för situa- tionen att den ekonomiska planen/kostnadskalkylen har getts in för registrering före ikraftträdandet men att registrering inte har hunnit ske . Därvid ska de äldre bestämmelserna vara tillämpliga beträffande utseendet av intygsgivarna. Tillägget i 2 kap. 20 § andra stycket innebär att kooperativa hyres- rättsföreningar i årsredovisningen ska tillämpa komponentavskriv- ning. Det innebär att en förening ska fördela anskaffningsvärdet för en fastighet på betydande komponenter t.ex. stomme, stammar, fasad, tak och liknande. Dessa komponenter har vanligtvis väsentlig olika nyttjandeperioder och byts därför ut med olika tidsintervall i takt med sin förbrukning. Övergången till komponentmetoden är förknippat med vissa kostnader och arbete, t.ex. måste föreningarna göra en teknisk över- syn av byggnaderna. De kooperativa hyresrättsföreningar som berörs av ändringen kommer att behöva på sig för att förbereda sig på tillämpningen av den nya bestämmelsen. Förevarande övergångs- bestämmelse är utformad med beaktande av detta. 16.6Förslaget till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2011:666) Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet för fastighets- mäklare att tillhandahålla en tilltänkt köpare, som är konsument, en skriftlig beskrivning av bostadsrättslägenheten (objektsbeskrivning). Denna ska bl.a. innehålla uppgifter om pantsättning av bostadsrätten, andelstal, lägenhetens storlek, upplåten mark, årsavgift, beslutade ändringar av lägenheten och driftskostnader. Genom tillägget i andra stycket ska vid förmedling av bostadsrätt även till lägenheten med bostadsrätt upplåtna övriga utrymmen samt lägenhetens andel av föreningens lån anges i objektsbeskrivningen. Ändringen gällande upplåtna övriga utrymmen är en konsekvens av utredningens förslag i avsnitt 9.8.2 och 11.6.1 om att sådan uppgift ska framgå av förhandsavtalet respektive upplåtelseavtalet. De ut- rymmen som oftast blir aktuella är balkonger och takterrasser. Ändringen innebär att det tydliggörs huruvida dessa utrymmen utgör en del av upplåtelsen eller inte. Ur ett konsumentskyddsintresse är det viktigt att de blivande bostadsrättsköparna i samband med förvärvet får del av mer lättill- gängliga uppgifter om bostadsrättens indirekta nettoskuld, dvs. lägenhetens andel av föreningens lån. Genom denna uppgift kan man på ett snabbt och enkelt sätt jämföra olika bostadsrätters prissätt- ning. Det andelstal som avses beräknas utifrån insatserna. Det är så- ledes inte frågan om andelstal som styr månadsavgiftens fördelning. Med föreningens lån aves den uppgift som återfinns i föreningens senaste tillgängliga årsredovisning. Bostadsrättens andel av för- eningens lån bör uttryckas i kronor. Övervägandena finns i avsnitt 12.2.1. 16.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer I bilagan anges de myndigheter som är behöriga myndigheter för reglerade yrken i . Punkten 15 h är ny. Intygsgivare är ett reglerat yrke enligt förord- ningens definition. Då ska också en behörig myndighet för denna yrkeskategori utses. Tillägget innebär att anförtros upp- giften att vara behörig myndighet för intygsgivare i enlighet med yrkeskvalifikationsdirektivet (2005/36/EG). Intygsgivare omfattas automatiskt av såväl den nya lagen som förordningen i och med att direktivets definitioner återges i den horisontella lagen. Bostadsrättslagen och bostadsrättsförordningen innehåller emellertid även egna bestämmelser om ömsesidigt erkän- nande avseende kvalifikationer från andra länder (3 kap. 3 § första stycket p. 2 BRL och 10 a § BRF). Dessa bestämmelser överensstäm- mer med yrkeskvalifikationsdirektivets syfte och bör inte upphävas. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.4. 16.8Förslaget till förordning om ändring i bostadsrättsförordningen (1991:630) I paragrafen finns verkställighetsföreskrifter om innehållet i den ekonomiska planen. I den ekonomiska planen ska bl.a. finnas en beskrivning av fastigheten och uppgift om tidpunkt för upplåtelse och inflyttning, kostnad för fastigheten, kostnader för nödvändigt underhåll och andra åtgärder, finansieringsplan, föreningens löpande kostnader och intäkter samt en ekonomisk prognos och en känslig- hetsanalys. Tillägget om avskrivningar i första stycket punkten 8 motiveras med att den ekonomiska planen så långt som möjligt bör harmoniera med den framtida verksamheten. Det ska kunna vara möjligt att bedöma hur föreningens kostnader kan öka i reala termer. De ekonomiska planerna blir annars missvisande. Som en konsekvens av utredningens förslag i avsnitt 6.4.5 ska avskrivning ske enligt komponentmetoden. Andra stycket är nytt. I stycket ställs krav på att en teknisk under- hållsplan, som visar fastighetens underhålls- och återinvesterings- behov de kommande 50 åren ska bifogas planen. Enligt nuvarande ordning finns det, förutom uppgiften om kostnad för underhåll i den ekonomiska prognosen, inget krav på att redovisa framtida underhåll på . Vid ombildning ska dock till den ekonomiska planen fogas ett besiktningsprotokoll som redovisar husets skick (se 9 kap. 20 § BRL, jfr prop. 1981/82:169 s. 34 f.). Skälet till denna ordning är att det ansetts väsentligt att hyresgästerna vid sitt ställningstagande till ombildningen får kännedom om sådana kostnadsökningar som kan förutses. Dessa kostnader ska anges i den ekonomiska planen. Som framhållits i allmänmotiveringen, avsnitt 7.4.3, visas sam- bandet mellan föreningens långsiktiga hållbarhet och faktorer som direkt påverkar bostadsrättshavarnas personliga ekonomi, t.ex. i form av höjda årsavgifter genom kravet på en teknisk underhållsplan.