sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Tabell 6.5 Antalet inkomna mål med målkoderna 1216 och 2006 och 2015 och hur stor andel av målen som innehåller ett tvistigt yrkande om vårdnad (1216) I våra direktiv anges att det finns anledning att undersöka hur vanligt det är att en förälder yrkar ensam vårdnad. För att kunna få en uppfattning i frågan har vi tittat närmare på antalet inkomna mål , med målkoderna ”1216 Vårdnad” och ”1299 Övriga familjemål” 8. I dessa grupper finns nämligen de allra flesta mål om vårdnad, boende och umgänge. Eftersom vi ska undersöka hur vanligt det är att en förälder yrkar ensam vårdnad har vi i gruppen mål med målkoden tagit bort antalet inkomna mål där socialnämnden varit sökande/kärande.9 Vi har därefter summerat antalet inkomna mål (1216 och 1299) för respektive 2015. Därefter har vi för båda åren räknat ut hur stor andel av det totala antalet mål som innehåller ett mellan föräldrar tvistigt yrkande om vårdnad (1216). Slutsatsen är att det är vanligt att det finns ett tvistigt yrkande om vårdnad i mål som rör vårdnad, boende eller umgänge. Siffrorna talar dessutom för att en allt större del av målen utgörs av mål som innehåller ett tvistigt yrkande om vårdnad. 5Med avdrag för mål med en socialnämnd som kärande/sökande. 6Jfr tabell 6.2. 7Jfr tabell 6.2. 8I gruppen mål med målkoden finns huvudsakligen mål om boende och umgänge. 9I gruppen mål med målkoden finns även ett visst antal mål med en socialnämnd som kärande. I avsnitt 8.6.3 konstaterar vi dock att det är ovanligt att en socialnämnd väcker talan om umgänge. Varför har vårdnadsmålen ökat? 6.4Olika uppgifter inom med anknytning till en vårdnadstvist Utvecklingen när det gäller olika uppgifter inom med anknytning till en vårdnadstvist skulle kunna ge en indikation av- seende utvecklingen av antalet vårdnadsmål i domstol. Nedan redo- visar vi därför en del statistik om samarbetssamtal, s.k. snabbupp- lysningar och vårdnads-, boende- eller umgängesutredningar. Vid tolkningen bör man ha i åtanke att statistiken nedan avser antalet barn som berörs av en viss åtgärd medan domstolsstati- stiken avser antalet mål, där varje mål kan röra fler än ett barn. En annan aspekt att beakta är att en ökning eller minskning av ett visst moment inom inte nödvändigtvis behöver bero på att antalet vårdnadstvister har förändrats. Det kan i stället hänga samman med att domstolen har ändrat sina handläggningsrutiner och alltså i ökad eller minskad utsträckning ger olika uppdrag till socialnämnden inom ramen för en vårdnadsprocess. Av 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att kommunen ska sörja för att föräldrar kan erbjudas s.k. samarbetssamtal, dvs. samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller bl.a. vårdnad, boende och umgänge. Samarbetssamtal kan initieras av för- äldrarna utan att det pågår en domstolsprocess. I mål om vårdnad, boende eller umgänge får domstolen dessutom uppdra åt social- nämnden eller något annat organ att i barnets intresse anordna sådana samtal i syfte att nå enighet mellan föräldrarna (6 kap. 18 § för- äldrabalken [FB]). I tabell 6.6 redovisar vi statistiska uppgifter om antalet barn vars föräldrar har deltagit i samarbetssamtal. Av statistiken framgår inte om det är föräldrarna eller domstolen som har initierat samarbets- samtalen. Som kan utläsas av tabellen ökade antalet barn per 10 000 barn som berördes av samarbetssamtal med 8 barn . Detta motsvarar en ökning . SOU 2017:6 Varför har vårdnadsmålen ökat? Antal barn 0–vars föräldrar deltagit i samarbetssamtal Antal berörda barn per 10 000 Källa: , Familjerätt (s. 18) och Familjerätt (s. 19). publicerar statistiken i ett nytt format, som ett faktablad jämte tabeller. Uppgifterna för är därför hämtade från tabell (, hämtad ). Om det behövs får domstolen besluta om vårdnad, boende eller umgänge för tiden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avtalet godkänts av socialnämnden (6 kap. 20 § första stycket FB och 14 kap. 7 § ). Inför ett sådant interimistiskt beslut kan domstolen inhämta s.k. snabbupplysningar från socialnämnden (6 kap. 20 § andra stycket FB). I tabell 6.7 redovisar vi statistik om antalet barn som varit före- mål för snabbupplysningar. Som framgår av tabellen har antalet barn som berörs av sådana upplysningar ökat . Totalt sett har ökningen varit kraftig och uppgår när det gäller antal berörda barn per 10 000 barn till . Genom vårdnadsreform infördes en bestämmelse i 6 kap. 20 § andra stycket FB om att socialnämnden innan den lämnar snabbupplysningar till domstolen ska höra föräldrarna och barnet om det är lämpligt. Detta kan ha fått till följd att domstolar väljer att i större utsträckning hämta in snabbupplysningar. Varför har vårdnadsmålen ökat? Antal barn 0–som varit föremål för snabbupplysningar Antal berörda barn per 10 000 Källa: , Familjerätt (s. 19), Familjerätt (s. 20) och tabell för (, hämtat ). 6.4.4Antalet vårdnads-, boende- eller umgängesutredningar I ett mål om vårdnad, boende eller umgänge får domstolen uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verk- ställa en vårdnads-, boende- eller umgängesutredning (6 kap. 19 § FB). I tabell 6.8 redovisar vi statistik om antalet barn som varit före- mål för en vårdnads-, boende- eller umgängesutredning. Som framgår av tabellen var antalet barn som berördes av en utredning relativt –2013 för att därefter minska påtagligt . Antalet barn per 10 000 barn som berörs av en ut- redning har minskat med 7 barn , vilket motsvarar en minskning . SOU 2017:6 Varför har vårdnadsmålen ökat? Antal barn 0–som varit föremål för en vårdnads-, boende- eller umgängesutredning –2015 Antal berörda barn per 10 000 Källa: , Familjerätt t.o.m. år och tabell för (, hämtat ). Även uppgifter om antalet barn som har upplevt en separation kan vara en indikation när det gäller utvecklingen av antalet vårdnads- mål i domstol. Det behöver dock nödvändigtvis inte vara ett tydligt samband mellan dessa förhållanden. De flesta separationer resul- terar inte i något mål i domstol. En vårdnadstvist behöver inte heller uppstå i anslutning till en separation utan först . Dess- utom kan en och samma separation ge upphov till upprepade tvister i domstol. Om utvecklingen av antalet barn som berörs av en sepa- ration inte har ökat i samma utsträckning som antalet vårdnadsmål kan det dock innebära att föräldrar i större utsträckning tvistar om sina barn. Vi har därför ansett att det är av värde att redovisa en del uppgifter om separationer mellan föräldrar. Varför har vårdnadsmålen ökat? Av uppgifter hämtade från () stati- stikdatabas framgår att år 201410 upplevde 51 484 hemmaboende barn en separation mellan sina föräldrar. var motsvarande antal 46 025.11 Detta motsvarar en ökning med 12 procent.12 Upp- gifterna omfattar såväl barn som bor i kärnfamiljer som i ombildade familjer. När det gäller ombildade familjer behöver separationen inte innebära att frågor om vårdnad, boende eller umgänge behöver lösas. Personerna kan nämligen ha löst frågorna med barnets eller barnens biologiska föräldrar och separationen aktualiserar därmed inte nya sådana frågor. Uppgifterna är därför inte ett särskilt bra mått på hur antalet separationer hänger samman med antalet vårdnadsmål i domstol. Vi har därför beställt uppgifter från SCB om antalet barn som bor med båda sina biologiska föräldrar eller adop- tivföräldrar och som upplevt en separation – 2015. I dessa fall innebär en separation regelmässigt att föräldrar – på ett eller annat sätt – måste lösa frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Det är därför av intresse att se hur denna statistik förhåller sig till antalet vårdnadsmål i domstol. Uppgifterna redovisar vi i tabell 6.9. Av tabellen framgår att an- talet barn som upplevt en separation minskade . Därefter har detta antal ökat mellan vissa år och minskat mellan andra. upplevde 39 686 barn en separation medan motsvarande antal var 44 722. Den totala ökningen uppgår till 13 procent.13 10Anledningen till att uppgiften för använts är att uppgifterna ingår i en tabell som inte uppdateras. 11http:///pxweb/sv/ssd/STARTLELE0102LE0102X/S eparation/?rxid=b5cb734c-21cf-4715-87e0-981ebc287c6f (hämtat ). 12Under ökade det totala antalet barn från 1 927 626 till 1 977 598, vilket mot- svarar en ökning . 13Under ökade det totala antalet barn som bor med båda sina biologiska för- äldrar eller adoptivföräldrar . SOU 2017:6 Varför har vårdnadsmålen ökat? Antal barn 0–som bor med båda sina biologiska föräldrar eller adoptivföräldrar samt antal barn i samma ålderskategori som upplevt en separation14 –2015 Antal barn som upplevt Källa: SCB, Barn- och familjestatistik. 6.6Vår bedömning när det gäller ökningen av antalet mål om vårdnad Vår bedömning: Antalet tvister i domstol mellan föräldrar om vårdnad om barn har sannolikt ökat med 40–. Den av till oss framtagna statistiken utifrån mål- koden ”1216 Vårdnad” tyder på att antalet vårdnadstvister mellan föräldrar har ökat med mellan åren 2006 och 14 SCB räknar med att personer separerade ett visst år om de var folkbokförda på olika adresser det året under förutsättning att de var boföräldrar på samma adress föregående år och ingen av dem har avlidit . För det fall bägge boföräldrarna har emigrerat, räknas det som att de är sammanboende. Varför har vårdnadsmålen ökat? Statistiken när det gäller Äktenskapskillnadsmål (1217) visar också på en kraftig ökning, nämligen . Slutsatsen är att antalet tvister i domstol mellan föräldrar om vårdnad om barn sannolikt har ökat med 40–. Även de dispositiva tvistemålen har ökat kraftigt () mellan de angivna åren, dock inte i samma utsträck- ning som vårdnadsmålen. Däremot har de gemensamma ansök- ningarna om äktenskapsskillnad endast ökat . 6.7Vad beror ökningen av vårdnadsmål på? Vår bedömning: Ökningen beror på flera faktorer. vård- nadsreform är sannolikt en förklaring. Brister i arbetet med att förebygga vårdnadstvister en annan. Ett mer jämställt föräldra- skap och en ökad konfliktbenägenhet är exempel på andra tro- liga faktorer som påverkat målutvecklingen. Att det numera krävs prövningstillstånd i hovrätten och en ökad förekomst av mål där endast en av föräldrarna finns i är ytterligare exempel på sannolika förklaringar till målökningen. Vi har konstaterat att vårdnadsmålen sannolikt har ökat med 40– . Även om ökningen inte är så stor som den officiella statistiken i kategorin ”Talan om vårdnad om barn m.m.” (se tabell 6.1) ger sken av rör det sig fortfarande om en markant ökning. En uppgift för oss är att identifiera och ana- lysera de faktorer som kan ha bidragit till ökningen av antalet mål. Vi har hämtat in synpunkter från advokater, domare och familje- rättssekreterare i frågan. Flera tänkbara förklaringar har framförts. Vi har också genom våra egna undersökningar identifierat olika tänkbara skäl till målökningen. Mot denna bakgrund har vi kommit fram till ett antal faktorer som kan ha bidragit till målökningen. I följande avsnitt redogör vi för dessa. Varför har vårdnadsmålen ökat? En förklaring till målökningen är sannolikt vårdnadsreform. Före reformen uppfattades rättsläget som att det rådde en presum- tion för gemensam vårdnad och det krävdes mycket starka skäl för att få ensam vårdnad. Med de rättsliga utgångspunkterna bedömde troligen många föräldrar det som lönlöst att ansöka om ensam vårdnad. Genom reformen ändrades rättsläget och någon presum- tion för en viss vårdnadsform finns inte. lyftes föräldrars samarbetsförmåga fram som en omständighet som särskilt ska be- aktas vid bedömningen av vårdnadsfrågan. Ändringarna har – eftersom de öppnat upp för en ökning av vårdnadsformen ensam vårdnad – sannolikt bidragit till att fler för- äldrar ansöker om ensam vårdnad. Vi menar att en viss andel för- äldrar som före reformen bedömt det som lönslöst att ansöka om ensam vårdnad därefter troligen har gjort en annan bedömning i frågan. Många av de advokater, domare och familjerättssekreterare som vi hämtat in synpunkter från har också menat att reformen kan ha fått denna effekt. För att nå framgång med yrkanden om ensam vårdnad fokuserar föräldrar i hög grad på den omständighet som genom vårdnadsreform lyftes fram som betydelsefull vid bedömningen av vårdnadsfrågan, nämligen förmågan att samarbeta (6 kap 5 § andra stycket FB). Vi har vid vår kartläggning av reglerna om gemensam vårdnad kunnat se en fokusering hos parter på oförmågan att sam- arbeta i en rad frågor om barnet, se avsnitt 8.3.4. Genom vårdnadsreform lyftes risken för att barnet far illa fram som ett förhållande av särskilt viktigt slag vid bedöm- ningen av barnets bästa. Av 6 kap. 2 a § andra stycket FB framgår att vid bedömningen av barnets bästa ska det fästas av- seende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. Vid våra kontakter med advokater, familje- rättssekreterare och domare har många haft uppfattningen att på- ståenden om våld har blivit vanligare i vårdnadsmål. Även den ändringen kan alltså ha bidragit till att fler föräldrar har ansökt om ensam vårdnad med hänvisning till just våld. Den undersökning av domar som vi genomfört visar dock inte att påståenden om våld blivit vanligare, se avsnitt 7.2.8. Vi har varit i kontakt med Brotts- Varför har vårdnadsmålen ökat? förebyggande rådet (Brå) för att se om det är möjligt att få fram statistik över hur utvecklingen av våld i nära relation, när det finns barn inblandade, ser ut. Det är dock inte möjligt att ta fram någon sådan statistik.15 En annan tänkbar förklaring till målökningen är hur hanteringen av verkställighetsärendena har utvecklats vårdnads- reform. Genom reformen flyttades verkställighetsärendena från förvaltningsdomstol till allmän domstol. Vid vår utvärdering av den ändringen, se avsnitt 15.8.3, har det bl.a. kommit fram att verk- ställighetsärenden numera inte prövas i sak. Domare och advokater som vi hämtat in synpunkter från har berättat att ett nytt mål om vårdnad, boende eller umgänge ofta inleds parallellt med ett verkställighetsärende. Det nya målet sätts ut till samman- träde följt av ett sammanträde i verkställighetsärendet. I de fall som ett interimistiskt beslut med nytt innehåll fattas i det nya målet om vårdnad, boende eller umgänge får detta till följd att ansökan om verkställighet faller. Verkställighetsansökan har då i praktiken er- satts av ett nytt mål om vårdnad, boende eller umgänge. 6.7.3Brister i det förebyggande arbetet I våra direktiv anges att det kan finnas skäl att undersöka i vilken utsträckning eventuella brister i arbetet med att förebygga vård- nadstvister, t.ex. genom de kommunala samarbetssamtalen, kan ha påverkat antalet vårdnadsmål. Att gå igenom en separation innebär för många en stor livsom- ställning och det är naturligt att det kan finnas behov av stöd och hjälp i en sådan situation. Föräldrar har tillgång till in- satser i form av t.ex. samarbetssamtal. Kommuner erbjuder också andra stöd- och hjälpinsatser anpassade efter hur den enskilda familjens behov ser ut. En stor andel av de familjerättssekreterare och domare som vi varit i kontakt med har menat att det är relativt vanligt att föräldrar och barn i vårdnadstvister har behov av hjälp och stöd som en domstolsprocess inte kan erbjuda. 15 En uppskattning av hur många barn som bor i hushåll där det förekommer våld har gjorts av Brå och avsåg (se rapport 2014:8, Brott i nära relationer. En natio- nell kartläggning, s. 9). Något uppdrag om att göra en uppföljande undersökning har inte getts till Brå. Varför har vårdnadsmålen ökat? utom angetts att det inte är ovanligt att föräldrar har en övertro på vad en domstolsprocess kan lösa. Synpunkten att konflikten inte så sällan bottnar i andra förhållanden än barnet har också förts fram. Många av de domare och familjerättssekreterare vi träffat har haft uppfattningen att det är vanligt att föräldrar inte har tagit del av samarbetssamtal innan de inleder en process i domstol. och Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- stöd (MFoF) har på uppdrag av regeringen kartlagt föräldrars och samtalsledares erfarenheter av samarbetssamtal. Kartläggningen genomfördes bl.a. genom en enkät till samtliga kommuner i landet. MFoF konstaterade att samarbetssamtal hjälper en stor grupp för- äldrar att nå samförståndslösningar och att domstolsprocesser und- viks som många föräldrar ser ett behov av ytterligare stöd både för sig och barnet.16 Vid våra kontakter med familjerätts- sekreterare har många dessutom haft uppfattningen att samarbets- samtal är en bra metod för att få föräldrar att komma överens. Många familjerättssekreterare har också betonat att samarbetssamtal som genomförs före en domstolsprocess är mer framgångsrika än samarbetssamtal som beslutas av domstol. Mot bakgrund av ovan- stående är det rimligt att tro att en viss andel processer om barn hade kunnat undvikas om föräldrar i stället för att vända sig till dom- stol hade genomfört sådana samtal. Vi menar sammanfattningsvis att det finns behov av ytterligare förebyggande stöd- och hjälpinsatser. Det finns också utrymme för en ökad användning av samarbetssamtal. Vidare finns bristande kunskap hos föräldrar om de stöd- och hjälpinsatser som finns och om domstolsprocessen som sådan.17 Slutsatsen är att det finns brister i arbetet med att förebygga vårdnadstvister. Dessa brister har sanno- likt påverkat målutvecklingen. I kapitel 9 återkommer vi till hur vårdnadstvister kan förebyggas på ett bättre sätt än . 16Socialstyrelsens och MFoF:s rapport , Samarbetssamtal. Kartläggning av föräldrars och samtalsledares erfarenheter, s. 7. 17Även om information blir allt mer lättillgänglig, vilket i sig kan leda till fler tvister, kan det vara svårt att hitta ”rätt” slags information. Varför har vårdnadsmålen ökat? 6.7.4Ett mer jämställt föräldraskap En annan trolig förklaring till att vårdnadsmålen har ökat är ett mer jämställt föräldraskap. En klar majoritet av de advokater, familjerätts- sekreterare och domare som vi har haft kontakt med har pekat på detta som en viktig orsak till målökningen. Samhällsutvecklingen har gått mot att föräldrar tar lika ansvar för hem, barn och för- sörjning. Båda föräldrarna är därför i stor utsträckning del- aktiga och engagerade i sina barns liv. Föräldrar som inte lever till- sammans vill fortsätta vara aktiva föräldrar och är beredda att pro- cessa för det. Det finns också en förväntan i samhället på att föräldrar ska vara lika delaktiga. Om föräldrarna inte är gifta med varandra blir barnets mamma ensam vårdnadshavare från barnets födelse. Hennes samtycke krävs för att den andra föräldern ska få del i vårdnaden. Om samtycke inte ges måste den andra föräldern inleda en domstolsprocess för att kunna få del i vårdnaden (jfr 6 kap. 3 och 5 §§ FB). 6.7.5En ökad konfliktnivå och konfliktbenägenhet En hög konfliktnivå mellan föräldrar kan leda till att en förälder inte ser någon annan utväg än att inleda en process i domstol. Under vårt arbete har det blivit tydligt att tendensen är att det finns en högre konfliktnivå än förr mellan föräldrar som processar om barn. Av vår undersökning av domar, se avsnitt 7.2.5, framgår t.ex. att det är vanligt att föräldrar är oense om såväl vårdnad, boende som umgänge. Den omständigheten talar för att konfliktnivån är hög. En stor del av de advokater, domare och familje- rättssekreterare som vi hämtat in synpunkter från har också fram- hållit att tvister mellan föräldrar blivit allt mer infekterade och svår- lösta. Det har också sagts att det finns en stor misstänksamhet mellan föräldrar och att det är vanligt att föräldrar riktar olika anklagelser mot varandra eller anmäler varandra till olika myn- digheter. Det har också funnits en bred enighet om att det blivit allt vanligare att en förälder, vanligtvis en mamma, och barn har skyddade personuppgifter. Att en förälder och ett barn har skyddade person- uppgifter med anledning av förhållandet till den andra föräldern innebär naturligtvis att det i de flesta fall finns en hög konfliktnivå Varför har vårdnadsmålen ökat? Någon annan utväg än att gå till domstol finns sällan i de fallen. Många personer som utredningen har varit i kontakt med har också angett att det finns ett allt större rättvisetänk hos föräldrar kring barn. Synsättet speglas väl av begreppet ”delad vårdnad” som ofta används av föräldrar. Begreppet, som inte har någon juridisk betydelse, tycks utgå från synsättet att frågor om barnet, t.ex. barnets boende, ska lösas på ett så rättvist sätt som möjligt mellan föräldrarna. Vi har också tagit del av synpunkten att föräldrar blivit mer envisa och konfliktbenägna. Den bilden får visst stöd av resultatet av vår genomgång av domar som bl.a. visar att föräldrars påstådda samarbetsproblem rör stort som smått, se avsnitt 8.3.4. Att föräldrar i flera fall, säkert omedvetna om detta, kan sägas ha huvudfokus på sin egen rätt och sina egna behov, i stället för på barnets, kan i förlängningen påverka målutveck- lingen i domstol. Även de dispositiva tvistemålen har ökat markant. Detta skulle kunna tala för att det finns en generell ökad processbenägenhet i samhället vilket i så fall också kan avspeglas i statistiken över anta- let vårdnadsmål. För att hovrätten ska ta upp ett mål om vårdnad, boende eller um- gänge krävs att den beviljar prövningstillstånd. Det är alltså inte längre möjligt för alla tvistande föräldrar att få en dom meddelad av två instanser. Detta kan vara en tänkbar delförklaring till målutvecklingen. Det kan inte uteslutas att föräldrar tidigare hade lättare att acceptera en dom när en sådan hade meddelats även av hovrätten. Att av föräldrarna i vår undersökning haft tidigare vårdnadsmål i domstol kan ge stöd för ett sådant resone- mang (se avsnitt 7.2.6). Vid vårdnadskommittés genomgång fanns en tidigare tvist i av fallen (SOU 2005:43 s. 744). Från advokathåll har också angetts att det händer att en förälder direkt efter att denne fått del av hovrättens beslut om att inte med- dela prövningstillstånd vill påbörja ett nytt mål i tingsrätten. Varför har vårdnadsmålen ökat? Internationella förhållanden kan förklara en viss del av målökningen. Det har angetts att det vid vissa tingsrätter har blivit allt vanligare med yrkanden om ensam vårdnad på grund av att en förälder be- finner sig på okänd ort utomlands. Så kan vara fallet när endast en av föräldrarna kommit till men båda registrerats som vård- nadshavare eller om en av vårdnadshavarna flyttat från . Om en förälder inte går att nå, t.ex. för att han eller hon befinner sig i ett konfliktområde, kan föräldern i behöva få ensam vård- nad om barnet. Den här bosatta föräldern måste då vända sig till dom- stol. Om föräldrar har gemensam vårdnad om ett barn är huvudregeln att vardera föräldern får föräldrapenning under hälften av den ersätt- ningsberättigade tiden (12 kap. 15 § socialförsäkringsbalken). En förälder kan dock avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern (12 kap. 17 § socialförsäkringsbalken). Rätten är begränsad på så sätt att ersättning är reserverad för vardera föräldern. Ersättning för de dagarna kan alltså inte avstås till förmån för den andra föräldern. En förälder som har ensam vårdnad om ett barn får dock för- äldrapenning (12 kap. 14 § socialförsäk- ringsbalken). Familjerättssekreterare har angett att det av ekono- miska skäl förekommer att en förälder har ensam vårdnad om barn trots att föräldrarna lever tillsammans och har lika stor del i barnets liv. På så sätt får den föräldern ersättning också för den andra för- älderns reserverade dagar, vilket kan gynna familjens ekonomi. Vid en separation kan en förälder stå fast vid att hon eller han fort- farande ska ha ensam vårdnad, medan den andra föräldern vill ha gemensam vårdnad. 7Våra undersökningar av domar om vårdnad om barn