sou · H5B333 · 2017-04-25 00:00:00 — Utredningen ska undersöka hur reglerna om hyresgästers infly- tande över förbättrings- och ändringsarbeten tillämpas och ta ställ- ning till om hyresgästernas inflytande bör stärkas. Utredningen ska särskilt beakta behovet av att hyresgästerna i praktiken har goda möjligheter till inflytande och trygghet i boendet. En utgångspunkt för utredningen ska vara att hyresvärdar i egenskap av fastighetsägare ska ha goda förutsättningar att bedriva en långsiktigt rationell fastighetsförvaltning som är ekonomiskt och miljömässigt hållbar. 4.2Tidigare regler om hyresgästinflytande 4.2.1Direkt inflytande enligt bostadssaneringslagen Enligt bostadssaneringslagen (1973:351) hade hyresgästerna ett direkt inflytande över förbättrings- och ändringsarbeten genom att de under vissa förutsättningar kunde förhindra åtgärder som gick utöver vad som krävdes för att lägenheterna skulle uppnå lägsta godtagbara standard. Hyresgästinflytandet vid ombyggnader kom till i syfte att ge hyresgästerna större bestämmanderätt över sina boendeförhållanden och även stärka deras besittningsskydd. En ombyggnad som hyres- gästen inte godtog, av ekonomiska eller andra skäl, riskerade leda Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete till att hyresgästen tvingades flytta. För att hyresgästerna skulle få ett reellt inflytande ansågs lagregler vara nödvändiga.1 På ansökan av en hyresgästorganisation fick hyresnämnden vid vite förbjuda en fastighetsägare att utföra förbättringsarbeten eller liknande åtgärder, om de inte behövdes för att en bostadslägenhet skulle uppnå lägsta godtagbara standard. Om åtgärden inte var bygg- lovspliktig, förutsattes att det var uppenbart att åtgärden inte var på- kallad av boendehänsyn. Med begreppet boendehänsyn avsågs hänsyn till de boendes intressen i allmänhet och således inte de hyresgäster som vid tid- punkten bodde i fastigheten. Begreppet hade en objektiv innebörd och vägledande för tolkningen var de bostadspolitiska mål som sam- hället uppställde. Bestämmelsen kom i första hand till för att vara en spärr mot att fastighetsägaren utrustade lägenheterna eller huset med inrednings- detaljer som betecknades som ”onödig lyx". Det var endast i mera uppenbara fall som förbud meddelades. Vid bedömningen av om för- bud skulle meddelas skulle det också beaktas om åtgärderna kunde leda till hyreshöjningar.2 Om hyresgästorganisationen motsatte sig en bygglovspliktig åtgärd – som inte behövdes för att uppnå lägsta godtagbara standard – fick åtgärden utföras endast om hyresnämnden medgav det. Ett med- givande lämnades om det fanns särskilda skäl. Som ett riktmärke angavs att fastighetsägaren måste kunna anföra mycket starka skäl för att tillåtas utföra mera omfattande åtgärder, om hyresgästorganisationen motsatte sig åtgärderna. Det var således inte tillräckligt att fastighetsägaren kunde visa att ombyggnaden skulle bli mer lönsamt att förvalta fastigheten om åtgärderna genom- fördes. Endast i de fall där kostnaden för en mindre omfattande ombyggnad inte kunde beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte borde en större ombyggnad eller andra mera omfattande åtgärder tillåtas.3 Frågan om en åtgärd godkänts av en hyresgästorganisation eller av hyresnämnden var även av betydelse i ett bygglovsärende (se 8 kap. 31 § i dess lydelse före ). 1974:150 s. 442 f. 1974:150 s. 509. 1974:150 s. 510. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete I samband med att bostadssaneringslagen avskaffades om- prövades reglerna om hyresgästinflytande. Hyresgästens besittningsskydd ansågs vara ett tillräckligt skydd vid en större ombyggnad (se 46 § första stycket 4 hyreslagen). Vid mindre genomgripande åtgärder, vilka inte innebar att hyresgästen måste flytta från lägenheten, bedömdes skyddet dock som otillräck- ligt. I sådana situationer var det framför allt fråga om att skydda hyresgästen mot hyreshöjningar på grund av åtgärder som inte kan anses motiverade från hyresgästsynpunkt.4 Övervägandena resulterade i att hyresgästens direkta inflytande över åtgärder ersattes av ett indirekt sådant som var kopplat till hyres- sättningen (55 a § hyreslagen). Det krävdes då inte längre tillstånd för att få utföra en åtgärd. I stället skulle hyresnämnden vid hyrespröv- ningen bortse från en åtgärd som hyresvärden hade utfört i lägen- heten, om åtgärden inte hade vidtagits för att lägenheten skulle upp- nå lägsta godtagbara standard och uppenbart inte heller har varit motiverad av boendehänsyn. Om hyresgästen eller hyresnämnden hade godkänt åtgärden eller om det hade gått åtgärden utfördes skulle åtgärden dock beaktas. Ett godkännande från hyresnämnden förutsatte särskilda skäl. Bestämmelsen avsåg endast sådana åtgärder som kan betecknas som ”lyxsanering”. En annan skillnad i förhållande till bostadssaneringslagen bestod i att det indirekta inflytandet endast avsåg åtgärder i hyresgästens lägenhet och således inte åtgärder i andra delar av fastigheten. 4.2.3Återinförande av ett direkt inflytande återinfördes ett direkt hyresgästinflytande(se 18 d–18 h §§ hyreslagen). Bakgrunden var bl.a. att det ansågs vara en svaghet att bara ekonomiska konsekvenserna av vissa åtgärder behandlades och att hyresgästerna därför inte fick en direkt möjlighet att påverka ombyggnaden. Vidare framhölls att hyresgästerna inte hade något inflytande över ombyggnader som inte kunde sägas avse lyxåtgärder. En annan brist ansågs vara att 55 a § hyreslagen endast omfattade 4 Se prop. 1993/94:199 s. 72 f. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete åtgärder i lägenheterna men inte åtgärder i de gemensamma utrym- mena.5 fick reglerna om hyresnämndens prövning av tillstånd till åtgärder sin nuvarande utformning. Bakgrunden till den lagänd- ringen var att bestämmelserna om hyresgästers inflytande inte hade fått den betydelse som varit önskvärd.6 Vid ombyggnader i sam- band med stambyten fick hyresvärdarna regelmässigt tillstånd att förse lägenheterna med modern inredning. I allt väsentligt ansågs hyresgästerna därmed ha ett reellt inflytande endast över s.k. lyx- åtgärder. Lagreglerna ändrades därför så att de skulle ta till vara hyres- gästernas intressen på ett bättre sätt och andra intressen än en modern standard skulle få ett ökat genomslag. 4.3Överblick över dagens regler om hyresgästinflytande 4.3.1För vilka hyresavtal finns hyresgästinflytande? Ett inflytande vid förbättrings- och ändringsarbete finns i fråga om bostadslägenheter(18 d–18 h §§ hyreslagen). Undantagna är upplåt- elser som avser endast ett möblerat rum eller en lägenhet för fritids- ändamål, en lägenhet i ett en- eller tvåfamiljshus eller inom en ägar- lägenhetsfastighet, när upplåtelsen inte ingår i en affärsmässigt be- driven uthyrningsverksamhet, eller en lägenhet som utgör en del av hyresvärdens egen bostad. Det är den person som intar ställning som hyresgäst i förhåll- ande till fastighetsägaren som har ett hyresgästinflytande. En andra- handshyresgäst har således inte något inflytande över fastighets- ägarens eller förstahandshyresgästens åtgärder. En hyresgäst vars hyresavtal har upphört inför ombyggnaden men som har rätt att återflytta till lägenheten efter ombyggnaden, har rätt till inflytande över sådana förbättrings- och ändringsåtgär- der som aktualiseras under ombyggnaden (se 18 d § tredje stycket jämfört med 46 § fjärde stycket hyreslagen). 1996/97:30 s. 62 f. 2001/02:41 s. 23 f. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 4.3.2Vilka åtgärder har hyresgästerna inflytande över? De åtgärder som hyresgäster har inflytande över har delats in i två grupper, dels standardhöjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en lägenhetens bruksvärde, dels åtgärder som, oavsett om de är standardhöjande eller inte, medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten (se 18 d § första stycket hyreslagen). Den första gruppen, standardhöjande åtgärder, avser i praktiken ofta åtgärder i de enskilda bostadslägenheterna, exempelvis byte av inredning eller utrustning i ett kök eller badrum. Men även åtgärder i gemensamma utrymmen i eller utanför huset kan aktualiseras. Sedvanliga underhålls- och reparationsarbeten anses inte höja lägenhetens bruksvärde och omfattas därför inte av reglerna. Ett exempel kan vara omtapetsering av en lägenhet enligt en upprättad plan för fastighetsunderhåll eller utbyte av uttjänta rörstammar. Om hyresvärden i samband med ett stambyte i ett kök (underhåll) höjer lägenhetens standard genom att byta inredningen är den sen- are åtgärden tillståndspliktig. I rättspraxis har förbättringsarbeten som kunde väntas medföra en hyreshöjning på ansetts ha en obetydlig in- verkan på lägenhetens bruksvärde (RH 2011:82). Om den väntade hyreshöjningen klart överstiger torde den i de flesta fall anses tillståndspliktig. Åtgärder som en hyresvärd vidtar för att en bostadslägenhet ska uppnå lägsta godtagbara standard får hyresvärden vidta utan god- kännande av hyresgästen eller tillstånd av hyresnämnden (se 18 d § andra stycket). Som exempel på åtgärder som innebär en inte oväsentlig ändring, enligt den andra gruppen, kan nämnas att en större lägenhet delas i två mindre eller att två mindre lägenheter slås ihop. Vidare nämns att hyresgästerna förlorar sina vindskontor till följd av att nya lägen- heter inreds i vindsvåning eller att det inreds bastu eller motions- rum i källaren. Ändringar som endast har utseendemässig betydelse, t.ex. utbyte av armaturer i trappuppgångar och mindre omdisposi- tioner av uteplatser eller planteringar som inte påverkar funktionen, är inte avsedda att omfattas av bestämmelsen.7 7 Se prop. 1996/97:30 s. 91. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 4.3.3Information till berörda hyresgäster En hyresvärd som vill utföra en tillståndspliktig åtgärd ska skrift- ligen underrätta de berörda hyresgästerna (18 e § hyreslagen). Det ställs inte några särskilda krav på meddelandets innehåll. Syftet med meddelandet är att parterna ska inleda förhandlingar. Om hyres- gästen godkänner att en åtgärd genomförs, kan fastighetsägaren göra det. Något särskilt formkrav på godkännandet finns inte. Om en åtgärd avser gemensamma delar av fastigheten, förutsätts att mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna godkänner åtgärden (18 d § andra stycket hyreslagen). Om en berörd bostadshyresgäst inte godkänner en åtgärd, kan hyresvärden hos hyresnämnden ansöka om tillstånd till den. Ansö- kan får göras tidigast efter att hyresgästen underrättats enligt ovan (18 e § hyreslagen). Hyresvärdens intresse av att utföra åtgärder En första förutsättning för att hyresnämnden ska lämna tillstånd till en åtgärd är att hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att den genomförs. Om hyresvärden med arbetena eftersträvar en standard som mot- svarar den som hyresgäster i allmänhet förväntar sig av en modern lägenhet, anses han eller hon ha ett beaktansvärt intresse av att få genomföra arbetena. Motsvarande gäller beträffande de gemensamma delarna av fastigheten.8 Det kan förekomma att en åtgärd som berör flera enskilda lägen- heter har godkänts av ett flertal hyresgäster, medan ett fåtal mot- sätter sig den. Fastighetsekonomiska eller praktiska överväganden kan då motivera att åtgärden genomförs i alla lägenheter, dvs. även i de lägenheter där hyresgästerna motsätter sig åtgärden.9 1996/97:30 s. 74. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Som ett andra steg i prövningen ska hyresnämnden väga fastighets- ägarens intresse mot de skilda hyresgästintressen som talar i mot- satt riktning. Det ska handla om s.k. objektiva hyresgästintressen, dvs. sådana som motsvarar uppfattningar hos breda grupper av hyres- gäster.10 Ett objektivt hyresgästintresse kan vara av olika slag. Det behö- ver inte vara fråga om ett intresse som flertalet hyresgäster har. Det räcker att intresset finns bland breda grupper av hyresgäster. Det kan t.ex. handla om en vilja att åstadkomma eller behålla en modern boendestandard eller att behålla en äldre men fortfarande väl funge- rande inredning. Intresset att undvika att boendekostnaderna blir opåkallat höga är ett annat exempel. Någon hänsyn till den enskilda hyresgästens ekonomi ska dock normalt inte tas.11 Mer speciella och sällan förekommande önskemål på hyresgäst- sidan ska däremot inte beaktas. Så är t.ex. fallet när hyresgästen vill behålla en mer särpräglad lösning eller inredningar i dåligt skick. Särskilda skäl att beakta hänsyn till en enskild hyresgäst Om det finns särskilda skäl, får omständigheter hänförliga till en enskild hyresgäst beaktas. Det kan handla om att utförandet av en viss åtgärd skulle drabba hyresgästen särskilt hårt på grund av sjuk- dom, hög ålder eller liknande. Ett annat skäl kan vara att hyresgästen har satt in och bekostat ny fast inredning, som skulle för- störas, om den omstridda åtgärden utförs. Avvägning mellan parternas intressen I ett avslutande steg ska hyresnämnden väga hyresvärdens intresse av att vidta åtgärden mot de skilda intressena hos hyresgäster av att åtgärden inte vidtas. Om hyresvärden exempelvis vill ersätta en äldre inredning med en modern inredning, kan hyresvärdens intresse av att vidta åtgärden komma att vägas mot ett objektivt hyresgäst- intresse av att behålla en fungerande äldre inredning. 2001/02:41 s. 70. 2001/02:41 s. 64 och s. 70. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete inredningen är i gott skick eller efter sedvanligt underhåll kan ställas i gott skick, kan hyresgästernas intresse av att behålla inredningen väga minst lika tungt som hyresvärdens intresse av att ersätta den med en ny modern inredning. Ett annat exempel är att en åtgärd kan antas medföra en kraftig hyreshöjning och som går utöver vad en normal och ändamålsenlig förvaltning kräver; hyres- gästernas intresse av att hyran inte höjs kan då väga över hyresvärd- ens intresse av att åtgärden vidtas.12 4.4Andra regler av betydelse för ombyggnader 4.4.1Hyressättningen och ändrings- och förbättringsarbeten Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyresnämnden fastställa den till ett skäligt belopp (55 § första stycket hyreslagen). Hyran är inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruks- värdet är likvärdiga. En lägenhets bruksvärde bestäms av en rad faktorer, bl.a. lägenhetens storlek och standard, den service och de förmåner som erbjuds i fastigheten samt det geografiska läget.13 Förhandlingarna mellan fastighetsägare och hyresgästorganisa- tioner fyller en viktig funktion på hyresmarknaden, både för att långsiktigt definiera en skälig hyresnivå och för att fastställa hyrorna för ett mycket stort antal lägenheter. En hyresvärd är skyldig att hålla en bostadslägenhet i avtalat skick eller det skick som följer av hyreslagens norm om att lägen- heten ska vara fullt brukbar som bostad. I praktiken genomförs underhåll i lägenheter med vissa intervaller, vilket också har förut- setts av lagstiftaren (jfr 15 § andra stycket hyreslagen). Att en lägen- het befinner sig sent i en underhållscykel anses inte minska dess bruksvärde och påverkar därmed inte hyrans storlek. På motsatt sätt anses inte underhållsåtgärder höja lägenhetens bruksvärde och berättigar således inte till en hyreshöjning. Att en fastighetsägare t.ex. lägger ned stora belopp på att byta avloppsstammar påverkar således inte hyrans storlek. Om badrummet moderniseras i sam- band med stambytet kommer detta däremot typiskt sett att höja lägenhetens bruksvärde. 13Se t.ex. prop. 1983/84:137 s. 72. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Om förbättrings- och ändringsåtgärder utförts utan behövligt godkännande av berörd hyresgäst eller tillstånd av hyresnämnd be- aktas åtgärden inte vid en hyresprövning (55 a § hyreslagen). Ordningen har tillkommit för att motverka att hyres- värdar åsidosätter hyresgästinflytande. I praktiken har frågan han- terats så att hyresvärdens begäran om hyreshöjning för standard- höjande åtgärder utan godkännande eller tillstånd lämnats utan bifall.14 4.4.2Hyresgästens besittningsskydd vid ombyggnader Huvudregeln är att en hyresgäst har rätt till förlängning av avtalet. Ett antal undantag finns dock när hyresavtalet kan upphöra efter en uppsägning. Ett sådant avser situationen att huset ska genomgå en större ombyggnad och det inte är uppenbart att hyresgästen kan bo kvar i lägenheten utan nämnvärd olägenhet för ombyggnadens genomförande samt det inte är oskäligt mot hyresgästen att hyres- förhållandet upphör. En bostadshyresgäst ska om möjligt ges tillfälle att efter om- byggnaden hyra en likvärdig lägenhet i huset. Frågan om möjlig- heten finns att flytta tillbaka får beaktas som ett moment i hyres- nämndens bedömning av om det är oskäligt att hyresförhållandet upphör. 4.4.3Särskilda regler om boendeinflytande i allmännyttan Det förutsätts att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen (ofta kallade allmännyttan) erbjuder hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget (1 § lagen [2010:879] om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag). Det boendeinflytande som de allmännyttiga bolagen förväntas erbjuda bör rimligen gå utöver det som följer av hyreslagen. Det anges dock inte närmare i lagen vad som avses med boendeinfly- tande. I stället förväntas detta boendeinflytande utveckla sig ur de lokala förutsättningarna.15 14Se beslut i ÖH 1123-05 och ÖH 4896-13. 2009/10:185 s. 43. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Ändring av byggnader, liksom ändring av andra bygglovspliktiga anläggningar och bebyggelseområden, ska alltid göras varsamt så att deras kulturvärden tas tillvara. I en detaljplan eller områdes- bestämmelser kan en kommun tydliggöra vad varsamhetskravet innebär för ett visst område. Frågan om hur en åtgärd förhåller sig till varsamhetskravet om- fattas inte av hyresnämndens prövning.16 ska dock sända en underrättelse till en nämnd som fullgör uppgif- ter inom plan- och byggväsendet så snart en fråga om varsamhets- kravet kommer upp, se 12 § förordningen (2005:1095) om hyres- nämnd och arrendenämnd. 4.4.5Stöd för renovering och energieffektivisering infördes ett stöd för renovering och energi- effektivisering i vissa bostadsområden. Stöd får, i mån av tillgång på medel, lämnas för att i bostadsområden med socioekonomiska ut- maningar tillhandahålla hyresbostäder med rabatterad hyra i reno- verade och energieffektiviserade flerbostadshus. Ansökan om stöd ska göras till i det län fastigheten är belägen (se för- ordningen [2016:837] om stöd för renovering och energieffektivi- sering i vissa bostadsområden). Stödet ska stimulera renovering och energieffektivisering av hyresbostäder i områden med socioekonomiska utmaningar. Med socioekonomiska utmaningar avses att av hus- hållen har låg köpkraft. 4.4.6Trappningsregel – ett skydd mot snabbt genomslag av kraftiga hyreshöjningar infördes en skyddsregel mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Regeln kom till i samband med att hyres- prövningen ändrades så att allmännyttiga kommunala bostadsbola- gens hyror inte längre skulle vara normerande för vad som är en 16 Se prop. 2001/02:41 s. 27 f. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete skälig hyra utan i stället är kollektivt förhandlade hyror i allmänhet normerande (55 § andra stycket hyreslagen).17 Skyddsregeln innebär att hyresnämnden kan bestämma en ”trappa” för hyreshöjningar, dvs. att ett lägre belopp ska betalas från olika tidpunkter under en skälig övergångstid, till dess den nya hyran ska börja gälla. En förutsättning för trappning är att den nya hyran är väsentligt högre än den tidigare gällande, vilket i allmänhet är fallet vid hyreshöjningar på närmare tio procent.18 Trappning ska inte ske om särskilda skäl talar mot det. Sådana skäl kan bestå i det efter godkännande eller tillstånd har utförts standardhöjande åtgärder eller gjorts tillval som höjt lägenhetens bruksvärde. Det kan då vara motiverat att låta en större hyreshöjning få ett snabbare genomslag.19 Det sägs att det inte finns något absolut undantag för standardhöjande åtgärder. Det fram- hålls även att trappningsregeln är ett skydd för hyresgäster, varför utgångspunkten bör vara att väsentliga hyreshöjningar inte ska genomföras på en enda gång.20 I rättspraxis har trappning skett i samband med att skälig hyra bestämts efter standardhöjande ombyggnation.21. Hovrätten har ut- talat att en större del av höjningen bör få genomslag i trappans första steg, varvid en riktlinje kan vara att det första steget innebär en höj- ning av hyran som motsvarar ungefär hälften av den totala höjningen. Resultatet för hyresgästerna blev att hyrorna efter ikraftträdandet av de nya hyrorna utgick , år två och år tre (RH 2013:9 I). Parterna i det kollektiva förhandlingssystemet kan naturligtvis också komma överens om en trappa för hyreshöjningen i en för- handlingsöverenskommelse. 2009/10:185 s. 69 f. 2009/10:185 s. 91. 21Se RH 2015:18, RH 2014:22 och RH 2013:9 I. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete 4.5Renovering av hyreshus i praktiken 4.5.1Renoveringsbehov och genomförda renoveringar Det har varit känt att det finns ett behov av att renovera många lägenheter i beståndet, framför allt de lägenheter som byggts som går under beteckningen rekord- åren (1961–1975). De bostäder som byggdes inom det s.k. miljon- programmet är från den senare delen av den perioden (1965–1974). fanns det drygt 850 00022 lägenheter i flerbostadshus kvar från det s.k. miljonprogrammet. Knappt hälften av dessa ägdes av kommunala bostadsföretag medan övriga ägdes av privata före- tag eller av bostadsrättsföreningar.23 Frågan om hur stort renoveringsbehovet är i byggnadsbeståndet är svår att besvara eftersom det saknas en entydig definition av be- greppet. Det görs inte heller någon kontinuerlig uppföljning av genomförda renoveringar. Figuren nedan visar på en jämförelse mellan tidigare registrerade renoveringskostnader och förutsedda renoveringskostnader enligt renoveringsgradsantaganden i HEFTIG24, för flerbostadshus.25 Figuren visar en ögonblicksbild av både de renoveringar som har genomförts och de som återstår fram . En topp väntas kulminera , följt av en ny topp . 22Utredningens notering: De uppskattade siffrorna ligger mellan 800 000–850 000 lägen- heter beroende på rapport. 23SABO:s rapport, Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av miljonprogram- met – rekordårens bostäder, 2009. 24HEFTIG är en förkortning för Husens EnergiFramTid I Genomlysning och är ett verktyg som kan användas för att simulera effekter av energieffektiviseringsåtgärder i byggnads- beståndet, se vidare i till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering – Ett samarbete mellan och , 2016:29, s. 121. 25Boverkets rapport till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering – Ett samarbete mellan och , 2016:29, s. 59 f. Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete Figur 4.1 En jämförelse mellan tidigare registrerade renoveringskostnader och förutsedda renoveringskostnader enligt renoveringsgradsantaganden i HEFTIG, för flerbostadshus Källa: Uppgifterna är hämtade från , Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering – Ett samarbete mellan och , 2016:29. Den sammanlagda kostnaden för de renoveringar som ska genom- föras uppskattas bli . De renover- ingar som har genomförts har kostat upp- emot , medan de eftersatta renovering- arna motsvarat cirka 5–per år.26 beräknade att drygt 300 000 lägenheter inom allmännyttan var i behov av renovering och att renoveringstakten i det kommunalägda beståndet var cirka 11 000 lägenheter per år.27 beräknade att många av lägenheterna från rekord- åren redan har rustats upp, men att det återstår uppskattningsvis 165 000 lägenheter från rekordåren varav 125 000 byggdes under miljonprogrammet. Upprustningstakten i har varit drygt 14 000 bostäder .