sou · H5B330 · 2017-03-31 00:00:00 — Vidare har fått känne- dom om att tillämpningen av lotterilagen och tillståndsgivningen till bingospel inte är helt enhetlig mellan länsstyrelserna. Enligt bransch- företrädare skiljer sig tillståndsgivningen av bingoverksamhet avse- värt åt mellan länsstyrelserna. Det görs gällande att det exempelvis är stora skillnader vid bedömningen av hur behållningen från bingo- verksamheten ska fördelas mellan berörda föreningar. Även kon- trollantarvodena skiljer sig åt mellan olika län utan att detta motiveras av storleken på bingohallarna. Dessutom är det ofta tjänstemän på länsstyrelserna som har kontrollantsysslan som bisyssla. Bransch- företrädare uppger vidare att flera länsstyrelser har gett tillstånd till verksamhet som inte haft typgodkänd kontrollutrustning och att det även förekommit illegala spelautomater i vissa bingohallar som trots detta fått fortsatt bingotillstånd. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? Kommunerna i är 290 stycken och samtliga är tillstånds- och tillsynsmyndighet för lotterier. Omsättningen på de kommu- nala lotterierna enligt 16 § lotterilagen är, som framgått ovan, låg. Av den enkät som skickade till kommunerna framgår att det även inom kommunerna är få årsarbetskrafter som sysslar med handläggning av lotterifrågor. Det bör nämnas att också kommunernas tillståndsgivning har varit föremål för kritik. Det har exempelvis hänt att kommuner gett tillstånd till lotterier som de inte har kunnat ge tillstånd till. sation (Svebico) anser att en framtida spelmyndighet bör vara an- svarig för tillståndsgivningen för bingohallar. Svebico anser att en sådan ordning bl.a. leder till en likabehandling av tillståndsansök- ningarna och en bättre och jämnare kvalitet på kontrollanter och deras arbetsinsats. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att fortsättningsvis ska svara för tillståndsgivningen (i det nya systemet licensgivningen) och tillsynen av bingo och lokala lotterier. Den prövning som görs i samband med ett registreringslotteri har en starkt lokal prägel och förutsätter kännedom om de lokala förhållandena. Att överföra dessa lotterier till för- utsätter att kommunen alltjämt har en framträdande roll vid de prövningar som ska göras. Utredningen föreslår mot bakgrund av detta, och med hänsyn till registreringslotteriernas tämligen utförliga reglering, att prövningen av registreringslotterierna blir kvar hos kom- munerna. För att bättre synkronisera registeringarna med övrig licensgiv- ning enligt spellagen bör en registrering kunna vara giltig för . Med hänsyn tagen inte minst till de allt mer komplexa lotterikoncept som förekommer bör kommunerna ha möjlighet att förena registreringen med villkor, både i samband med registrering- en och under registreringens giltighet. Enligt 49 § lotterilagen gäller för registreringslotterier att kom- munen ska förordna en kontrollant och förordna om arvodet till kontrollanten. Arvodet ska betalas av den som registrerats som an- ordnare av sådant lotteri. Vidare gäller att den som efter registrering anordnar lotterier till kontrollanten ska redovisa de lotterier som har anordnats under föregående kalenderår. Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? vid utgången av varje tillståndsperiod lämna kommunen uppgift om insatsernas sammanlagda belopp i de lotterier som har anordnats . Liksom den tidigare föreslog i betänkandet Folkrörelsernas lotterier och spel (SOU 1987:52) bl.a. att tillstånds- tvånget skulle slopas för vissa lotterier och att dessa i vissa fall skulle omfattas av ett krav på registrering i syfte att förenkla förenings- livets möjligheter till lotteriintäkter. I förarbetena till lagändring- arna med anledning av utredningens förslag anför dep. chefen följande i denna fråga (prop. 1987/88:141, om ändring i lotterilagen (1982:1011) m.m., s. 29). Som utredningen föreslagit bör det åligga den som anordnar lotteri med stöd av 14 § att varje årsskifte lämna en redovisning för de lotte- rier som anordnats . En sådan uppgiftsskyldighet bör åvila anordnarna utan särskild anmodan. Genom införandet av lotterilag förtydligades regleringen till vad som anges i 49 § andra stycket. Utredningen ser ingen anledning att ändra på denna ordning eller reglerna beträffande kontrollanter och arvode. Nuvarande reg- lering föreslås därför gälla även i den nya spelregleringen med den justeringen att lotterierna ska ha en utsedd kontaktperson i stället för en utsedd lotteriföreståndare (se avsnitt 12.6.4). Enligt utredningens förslag regleras eventuella krav på insats- och vinstbegränsningar och krav på viss vinståterbetalning i de allra flesta fall av regeringen. Avseende registreringslotterier föreslår ut- redningen att regeringen ska bestämma insats- och vinstbegränsning- ar och krav på viss vinståterbetalning. är registreringsperioden och får omfatta lotterier vars omsättning sammanlagt uppgår till högst 20 prisbasbelopp. I förslaget till ny reglering höjs registre- ringsperioden till maximalt . Mot denna bakgrund föreslår utredningen att regeringen även höjer prisbasbeloppsgränsen från 20 till 30. Det förekommer lotteriverksamhet där man kan köpa för- slutna fysiska lotter i en särskild automat. Utredningen anser att sådan försäljning bör vara möjlig även i den nya regleringen. Därför före- slår utredningen att förbudet att försäljning av lotterier inte får ske med hjälp av teknisk eller elektronisk utrustning som tillhandahålls av spelföretaget eller ombudets och som hanteras av spelaren själv Vilka spelformer ska inte konkurrensutsättas i licenssystemet? inte ska gälla vid försäljning av förhandsdragna fysiska lotter som omfattas av registrering. Sådan utrustning får givetvis inte vara för- sedd med en slumptalsgenerator eller ett elektroniskt minne. Att det som central tillsynsmyndighet ankommer på Spelmyn- digheten att genom tillsynsvägledning löpande ge stöd till och följa hur kommunerna bedriver sin tillsyn av registreringslotterier följer av avsnitt 23.7. bör också ha rätt att meddela före- skrifter om denna tillsyn. Sammanfattningsvis föreslår alltså utredningen att all tillstånds- givning (licensgivning) och tillsyn av lokala lotterier och bingo över- förs till . Vidare föreslår utredningen att registrering av och tillsyn över registreringslotterier alltjämt bör vara kommu- nernas ansvarsområde, men att genom stöd, väg- ledning och föreskrifter ska bistå kommunerna i deras tillsyn på detta område. 13 Andra angelägna förändringar Med automatspel avses i detta sammanhang spel på spelautomater som kan ge vinst och där vinsten inte enbart består i rätt till fortsatt spel. Spel på spelautomater som inte ger vinst eller ger vinst endast i form av frispel regleras i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen). Spel enligt automatspelslagen kom- mer inte att beröras närmare här. Enligt nu gällande reglering är det möjligt att ge tillstånd till tre olika typer av spelautomater; penningautomater, värdeautomater och varuspelsautomater. Värdeautomaterna har behandlats i föregående kapitel. Mekaniska spelautomater dök upp i vid . uppskattades det att det fanns mellan 10 000 och 20 000 s.k. enarmade banditer i . Förklaringen till att auto- matspelet kunde få en sådan utbredning, trots restriktiva bestäm- melser förklaras i proposition 1977/78:9 om spel på s.k. enarmade banditer enligt följande. Från automatföretagens och lokalinnehavarnas sida gjordes gällande att vinstpolletterna inte löstes in utan fick användas endast för fortsatt spel. Automatspel bedrivet i den formen ansågs nämligen inte falla under dåvarande lotteriförordningens bestämmelser. Denna uppfatt- ning bekräftades genom en hovrättsdom. På grund härav synes flertalet polismyndigheter inte ha funnit skäl ingripa mot automatspel, om det inte kommit fram att polletterna löstes in. Erfarenheten visade dock i många fall att lokalinnehavarna tog emot polletterna som betalning för varor eller för inlösen mot pengar. Det var ogörligt för polismyndig- heterna att övervaka att polletterna inte löstes in. Ett betydande illegalt automatspel kunde därför växa fram. Spel på automater, som var upp- ställda i privata lokaler, skedde ofta med höga insatser och vinster samt regelmässigt med kontanter. Utbredningen av det illegala automatspelet ledde till att mekaniska eller elektroniska apparater (automatspel) som erbjuder vinst i form av pengar, värdebevis, spelpolletter eller liknande förbjöds fr.o.m. . Sådant spel var dock möjligt att ge tillstånd till under förutsättningen att det skedde på fartyg i internationell trafik. Utredningens förslag: Högsta möjliga insats för spel på varu- spelsautomater bör höjas. Utredningens bedömning: Högsta möjliga insats för spel på varu- spelsautomater höjs från 1/7 000 prisbasbelopp (cirka 6,30 kro- nor) till 1/4 000 prisbasbelopp (). Regleringen av spel på varuspelsautomater bör i övrigt förbli oförändrad. Varuspelsautomater, dvs. automater som betalar ut vinst i form av varor, är ett undantag från huvudregeln att tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000) endast får ges till staten och folkrörelserna. Tillstånd att anordna spel på sådana automater kan således ges till privata in- tressenter (25 §). Spel på varuspelsautomater får anordnas bara i samband med offentlig nöjestillställning (eller liknande). efter lotterilagens ikraftträdande visade sig att varuspelautomaterna kom att användas på ett sätt som lagstift- aren inte förutsett. De varor som erhölls vid vinst på varuspelsauto- materna hade efter hand ändrat karaktär. utgjordes vinsterna av t.ex. teddybjörnar, klockor och choklad. var vinsterna vid spel på varuspelsautomater huvudsak- ligen mindre smycken, plaketter eller dylikt som ofta växlades in mot kontanter. De automater som användes liknade till utseendet värde- automater, eftersom ett värdebevis och en inplastad amulett behövde ungefär lika stort utrymme för att komma ut ur automaten. Varu- spelen kom att konkurrera direkt med de nya värdeautomaterna. Varuspelsautomaterna fick inledningsvis finnas på fler ställen än värde- automaterna. Tillstånd fick lämnas om spelet anordnades i samband med offentlig nöjestillställning, hotell- och restaurangverksamhet, om det för rörelsen fanns tillstånd till servering av spritdrycker, vin eller starköl enligt dåvarande alkohollag (1994:1738), eller om det ändå kunde antas att spelet utan olägenhet kan anordnas i samband med verksamheten, eller i samband med bingospel. Spel på värde- automater fick förekomma om spelet anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet om det för rörelsen fanns tillstånd till servering av spritdrycker enligt alkohollagen. Regleringen medförde således att antalet varuspelsautomater ökade dramatiskt , från 637 stycken automater till cirka 3 000. Sedan reglerna om att spel på varuspelsautomater endast får an- ordnas i samband med offentlig nöjestillställning (eller liknan- de), infördes , har antalet utställda automater minskat från nämnda dryga 3 000 till 135 (). är varuspelsautomaterna i huvudsak ett automatspel med vinster som riktar sig mot barn (man kan vinna s.k. mjukisdjur och andra leksaker) med en åldersgräns . Denna problematik leder till att spelplatserna av Lotteriinspektionen ofta får påpekan- den i fråga om bristande tillsyn av åldergränsen. Utredningens grundläggande utgångspunkt har varit att det inte är rimligt att ha någon form av spelautomat som riktar sig mot under- åriga. Detta i överensstämmelse med grundprincipen att spel om pengar och pengars värde är en tjänst som ska rikta sig mot vuxna. Utredningen har också övervägt att ändra regleringen beträffande varuspelsautomater så att vinsterna inte skulle få ha den karaktären att de riktar sig till barn och ungdomar . Detta är emeller- tid komplicerat eftersom vuxna inte torde vara särskilt intresserade av varuvinster till så lågt värde som det är fråga om. Vad gäller frågan om nivån på insatserna har Lotteriinspektion- ens tillsyn visat att många utställda automater har en insats om . Detta är i strid med nuvarande reglering där den maximala insatsen är 1/7000 prisbasbelopp (pris- basbelopp), dvs. Det har till utredningen framförts önskemål från utställarnas sida om att justera insatsbe- gränsningen så att det blir möjligt att göra en insats på tio kronor.1 1 Se skrivelse från dagtecknad . En justering som möjliggör en insats om skulle troligt- vis innebära att tillsynsmyndighetens anmärkningar i fråga om varu- spel skulle minska. Härtill kommer att det fråga om ett ringa antal automater som är utställda. Några risker för problemspelande finns inte heller. Sammantaget finner utredningen att insatsen bör höjas till 1/4 000 prisbasbelopp vilket innebär att det blir möjligt med en insats om . I övrigt ser utredningen ingen anledning till att föreslå ändringar i fråga om regleringen av varuspelsautomaterna. 13.2Landbaserat kommersiellt kasinospel (restaurangkasino) Utredningens förslag: Högsta möjliga insats och vinst för land- baserat kommersiellt kasinospel ska höjas. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vilka spel som får eller inte får omfattas av licens till landbaserat kommersiellt kasinospel. Utredningens bedömning: Högsta möjliga insats för roulett- och tärningsspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/6 000 prisbasbelopp () till 1/4 000 prisbas- belopp (). Högsta vinst i samma spel höjs från 1/200 prisbasbelopp () till 1/100 prisbasbelopp (). Högsta möjliga insats för kortspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/600 prisbasbelopp () till 1/400 prisbasbelopp (). Högsta vinst i samma spel höjs från 1/400 prisbasbelopp () till 1/250 prisbas- belopp (). Regeringen bör meddela föreskrifter om vilka spel som får eller inte får omfattas av licens. Regleringen av spel på landbaserat kommersiellt kasinospel bör i övrigt förbli oförändrad. Från kasinospel enligt nu gällande kasinolag måste skiljas de s.k. restaurangkasinona, dvs. roulettspel, tärningsspel och kortspel som anordnas i samband med restaurang- eller hotellverksamhet, offent- liga nöjestillställningar inom nöjesparker eller på fartyg i internatio- nell trafik. Denna verksamhet har till det yttre formen av kasinospel men förutsättningarna skiljer sig i väsentlig mån från kasinospel en- ligt kasinolagen, t.ex. genom att endast förhållandevis låga insatser och vinster medges vid restaurangkasinospel. Av 32 § lotterilagen framgår att värdet av högsta insats på varje särskild vinstmöjlighet avseende roulett- och tärningsspel får vara högst 1/6000 prisbas- belopp och att värdet av den högsta vinsten på varje särskild vinst- möjlighet får vara högst 1/200 prisbasbelopp. Avseende kortspel är enligt 34 § lotterilagen motsvarande begränsningar 1/600 prisbas- belopp respektive 1/400 prisbasbelopp. Restaurangkasinon är ett av ett fåtal undantag från huvudregeln att privat vinstintresse inte får förekomma på den svenska spelmark- naden Det ska dock observeras att verksamheten är tänkt att utgöra ett komplement av förströelsekaraktär till annan verksamhet. Restau- rangkasinon är således inte förbehållna staten eller allmännyttan och i praktiken anordnas allt spel på restaurangkasinon av privata företag. Cirka 180 anordnare hade tillstånd att bedriva sådant spel . Cherryföretagen är marknadsdominerande. Av de övriga anordnarna är merparten små företag. Till skillnad från kasinospel som bedrivs i därför avsedd lokal kan tillstånd till restaurangkasinospel inte omfatta spelautomater som ger vinster. Det kan dock finnas värde- automater utställda av på samma spelplatser som det finns restaurangkasinospel. Anordnare av restaurangkasinonspel är också de enda anordnare som är föremål för vandelsprövning enligt lotteri- lagen. Av 33 § lotterilagen framgår att tillståndsmyndigheten ska be- akta sökandens erfarenheter på området, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse. I fråga om aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska eller ideella föreningar ska prövningen även omfatta 1.verkställande direktören och andra som genom en ledande ställ- ning har ett bestämmande inflytande över verksamheten, 2.styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekonomiska intresse har en väsentlig gemenskap med den juridiska personen som är grundad på andelsrätt eller därmed jämförligt ekonomiskt intresse, och 3.bolagsmännen i handelsbolag. Som närstående till en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant anses den som enligt 4 kap. 3 § första stycket konkurslagen (1987:672) är att anse som närstående till gäldenären. () erbjuder och roulett på restauranger och krogar. är landets största företag när det gäller restaurangkasino. Tillsammans sysselsätter branschen omkring 1 000 personer, varav merparten är croupierer. Enligt talar utvecklingen inom branschen sitt tydliga språk; har antalet spelplatser halverats och försvinner om- kring 20 spelplatser och 40 arbetstillfällen. är övertygad om att branschen kan fördubbla arbets- styrkan utan att äventyra ett ansvarsfullt spelande. Nyckeln till att skapa dessa jobb är att höja maxinsatsen för men också att en modernisering av branschen sker. För att vända en nedåtgående trend inom restaurangkasinobran- schen föreslår bl.a. följande åtgärder. •Licensiering av anordnaren av restaurangkasinospel, med krav på bl.a. att sökande bör ha dokumenterad erfarenhet av restaurang- kasinobranschen, ett skriftligt test av kunskaper jämförbart med alkohollagsprovet ska göras, att verksamheten ska bedrivas i aktie- bolagsform och att det inte ska vara samma bolag som bedriver restaurangverksamheten i lokalen som bedriver restaurangkasino- verksamheten. anser att anordnaren av restaurangkasino ska ha skriftlig information tillgänglig angående problemspelande. Vidare anser att anordnaren ska utbilda samtlig personal i problemspelsidentifiering och ha en handlingsplan för åtgärder vid upptäckt av spelare med problem. •Utökade befogenheter till Lotteriinspektionen () innebärande att myndigheten ska kontrollera bl.a. att lagstadgad kassaterminal används, hela flödet i restaurangkasinobolagen såsom omsättning, återköp av marker, personalliggare, att personal- löner betalas korrekt och nyckeltalsanalys. •Myndigheten bör vidare kunna justera insatsnivåerna och ge till- stånd till nya spelformer. •Spelformer och insatsnivåer. önskar också – i varierande grad – ökade maxinsatser och maxvinster samt förändrade spel- regler för , Roulett och tärning samt rätt att anordna spelet Hold’em Bonus. Visita, Svensk besöksnäring är bransch- och arbetsgivarorganisation för den svenska besöksnäringen. Visita är bekymrad över att utveck- lingen av restaurangkasinon varit negativ . Enligt Visita har denna utveckling medfört negativa konsekvenser för re- stauranger där spelverksamhet förekommer. Organisationen menar att restaurangkasinon har ett stort underhållningsvärde och är en spelform som bedrivs under social kontroll i miljöer som står under myndigheternas tillsyn samt med personal med spelansvarsuppgifter och utbildning. utgör restaurangkasinon mindre än en procent av den totala spelmarknaden och enligt Visita är framtids- utsikterna för denna spelform mycket oroande. Visita har till föreslagit följande åtgärder.2 Den högsta tillåtna insatsnivån för restaurangkasinon är 1/600 av prisbasbeloppet, . Visita anser att insats- nivån för bör höjas till en maxinsats på av prisbasbeloppet, vilket blir . Visita anser att detta belopp kan avrundas till . De anser att även med denna insatsnivå skulle spelformen hållas på en förströelsenivå. 2 Synpunkter till . Visita anser att det är viktigt att spellagstiftningen, i högre grad än som är fallet , försvårar verksamhet för oseriösa aktörer. De menar att det finns goda skäl att i samband med en insatshöjning också införa exempelvis utbildnings- och kunskapskrav för den som vill bedriva kasinoverksamhet på restauranger. Visita anser även att privata aktörer bör få möjlighet att tillhanda- hålla fler spelformer än vad som är tillåtet under förutsättning att det är seriösa aktörer. Exempel på sådana spelformer är spel på värdeautomater (Vegas), andra former av kasinospel än restaurang- kasino samt fysiskt pokerspel. Som framgår av avsnitt 14.13.4 bör det vara regeringen som med- delar föreskrifter om insatser, vinster och därmed också vinståter- betalningsprocent också för nu aktuell spelform. Som nämnts ovan är restaurangkasinonverksamheten (numera landbaserat kommersiellt kasinospel) tänkt att utgöra ett komplement av förströelsekaraktär till annan verksamhet. Det rör sig om låga in- satser och vinster. Även med en viss höjning av gränser för insatser och vinster kvarstår förströelsekaraktären hos denna spelform. Någon uppluckring när det gäller spelansvarsåtgärder är det inte heller fråga om. Mot denna bakgrund anser utredningen att insatser och vinster för landbaserat kommersiellt kasinospel bör höjas enligt följande. Högsta möjliga insats för roulett- och tärningsspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/6 000 prisbasbelopp (enligt prisbasbelopp) till 1/4 000 prisbasbelopp (). Högsta vinst i samma spel höjs från 1/200 pris- basbelopp () till 1/100 prisbasbelopp (). Högsta möjliga insats för kortspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/600 prisbasbelopp () till 1/400 prisbasbelopp (). Högsta vinst i samma spel höjs från 1/400 prisbasbelopp () till 1/250 prisbasbelopp (). För detta och förslag rörande tillåtna spel, se bilaga 7. Som angivits i avsnitt 8.2.1 ska spelpolitiska frågor delegeras till regeringen. Delegationen till regeringen omfattar bl.a. de grundläg- gande förutsättningarna för att få anordna spel, inte minst när det gäller insatser, vinster och vinståterbetalningsprocent. bör också bestämma vilka spel som får eller inte får anordnas inom ramen för en licens. Detta bör också gälla för landbaserat kommer- siellt kasinospel. Regleringen av spel på landbaserat kommersiellt kasinospel bör i övrigt förbli oförändrad. Utredningens förslag: Inom ramen för en licens rörande land- baserat kommersiellt spel ska det vara möjligt att anordna kortspel (i första hand poker) i turneringsform. Förutsättningarna är bl.a. att minst 8 och högst 48 spelare deltar i turneringen, det i lokalen inte förekommer annat spel om pengar och endast personer som fyllt vistas i de lokaler där turneringen äger rum samt god ordning råder i lokalen där turneringen bedrivs. Ett spelföretag med licens att anordna kasinospel online får, ensamt eller tillsammans med annat sådant spelföretag, ansöka om licens att anordna högst en årlig landbaserad turnering i kortspel. För sådant turneringsspel gäller andra bestämmelser avseende deltagarantal, insatser och vinster. För båda licensformerna gäller särskilda regler om licenstid, avgifter och betalningar. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vilka kortspel som får anordnas i tur- neringsform, om kontrollåtgärder och andra krav för spelets be- drivande. Utredningens bedömning: Regeringen bör meddela föreskrifter om vilka kortspel som får anordnas i turneringsform, medan Spel- myndigheten bör meddela föreskrifter om andra krav för spelets bedrivande. ska lämna förslag på en spelreglering som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsu- mentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Utredningsdirektiven nämner inte uttryck- ligen poker, men under alla förhållanden är utredaren oförhindrad att ta upp andra frågor än de som nämns i direktivet, om det be- hövs för att uppdraget ska fullgöras på ett tillfredsställande sätt. Det är bara AB () som har till- stånd att anordna pokerspel i , dels på de statliga kasinona (AB Casino Cosmopol), dels poker online.