sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — Av den anledningen behövdes, enligt Riksdagsstyrelsen, en motsvarande sekretessbestämmelse som den som redan hade införts för rekryter- ingen av regeringens myndighetschefer. I förslaget angavs att Riks- dagens ombudsmän rekryteras ur samma krets av personer som är kvalificerade för högre domartjänster men att ämbetet som justitie- ombudsman har en särställning och inte är helt jämförbart med högre domartjänster; bland annat har JO tillsyn över domstolarna. En annan skillnad som det pekades på i förslaget är att antalet justitieombuds- män är mycket färre än antalet domare. När det gäller riksrevisorer uttalades att riksrevisorerna i huvudsak rekryteras från positioner i samhället som liknar de från vilka regeringens myndighetschefer rekryteras, vilket innebär att det kan befaras att ett offentliggörande av kandidaterna skulle kunna leda till att kandidater avstår från att lämna in intresseanmälningar. Slutligen angavs att förslaget innebar att ett helt slutet system er- sattes med ett ansökningsförfarande som skyddades av sekretess, vilket innebar att förslaget inte skulle leda till någon inskränkning av insynen och öppenheten. Sekretess för ansökningar till tjänst som riksdagsdirektör motive- rades genom en direkt hänvisning till sekretessen för rekrytering av myndighetschefer. Förslagen ledde till en gemensam bestämmelse om sekretess, vid rekrytering av dessa typer av befattningshavare, i 39 kap. 5 c § offent- lighets och sekretesslagen (2009:400).73 73 Se bet. 2013/14:KU46, rskr. 2013/14:351. Ärenden om utnämning av ordinarie domare bereds av Domarnämn- den. I 4 § utnämningslagen anges att nämnden består av nio leda- möter. Av dessa ska fem ledamöter vara, eller ha varit, ordinarie domare. Två ledamöter ska vara jurister verksamma utanför dom- stolarna, varav en ska vara advokat. Två ledamöter ska representera allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. I förarbetena till utnämningslagen angav regeringen att nämndens sammansättning ska vara sådan att dess ledamöter representerar en bred erfarenhet och kompetens inom det juridiska området.1 Vid finns ett kansli. Kanslichefen ska vara, eller ha varit, ordinarie domare eller ha liknande yrkeserfarenhet och kom- petens (5 § utnämningslagen). Det är nämnden som beslutar om an- ställning av kanslichef (7 § förordningen med instruktion för ). Vid kansliet finns även föredragande som är jurister som är tjänstlediga från den särskilda domarutbildningen. I det följande avses med begreppen ordinarie domare och dom- stolar även hyresråd och hyres- och arrendenämnder. 4.2.1Ett ärende i inleds Ett förfarande om rekrytering av en ordinarie domare inleds genom att den domstol som behöver göra en rekrytering anmäler till Dom- stolsverket att det finns ett behov av att rekrytera en ordinarie do- 1 Se prop. 2009/10:80 s. 134 och prop. 2009/10:181 s. 80 samt avsnitt 3.3.4 i detta betänkande. Det kan vara fråga om chefstillsättningar, ersättningsrekryter- ingar eller rekryteringar av ordinarie domare som innebär en utök- ning av antalet domare i domstolen. Om beslutar att en domaranställning får utlysas, underrättar verket om beslutet. 4.2.2Information om lediga anställningar ska på lämpligt sätt informera om lediga anställningar som ordinarie domare (6 § utnämningslagen). På finns en uppdaterad lista med lediga anställningar. Informa- tionen om lediga anställningar publiceras i form av annonser. Informa- tionen finns också på Domstolars webbplatser. I vissa fall sker annonsering även i lokalpress, en eller flera rikstäckande dags- tidningar eller i fackpress. Information om lediga anställningar kan också spridas via sociala medier. Det är som efter samråd med domstolschefen utformar annonser om lediga domaranställningar. Annonserna inne- håller grundläggande information om domstolen och anställningen (under rubriken ”Arbetsbeskrivning”) samt information om anställ- ningsvillkor och praktiska frågor. Vidare innehåller annonsen en krav- profil för den aktuella anställningen (under rubriken ”Kvalifikatio- ner”). Den kravprofil som fastställer i ett visst ärende innehåller en hänvisning till allmänna kravprofil för anställning som ordinarie domare och i förekommande fall till nämn- dens chefsprofil.2 Därutöver kan särskilda krav uppställas för varje enskild anställning, i den konkreta kravprofil som sedan presenteras i annonsen. hämtar inför upprättandet av den kon- kreta kravprofilen in upplysningar från , om det gäller en anställning som domstolschef, eller den aktuella domstolen, om det gäller en annan domaranställning. 2 Se bilaga 2 och 3. Det finns också särskilda kravprofiler för tekniska råd samt för nominering av domare till Europeiska unionens tribunal. uppmärksammar att en viss person kan vara lämplig för en utlyst anställning. Sådan information kan komma exem- pelvis från någon av nämndens ledamöter eller från chefen för den domstol som rekryterar en ordinarie domare. Informationen kan ock- så finnas hos . anser att en viss person har förutsättningar att få den aktuella anställningen om han eller hon söker den, kan nämnden kontakta personen för att informera om den lediga anställ- ningen. Det sker normalt genom att Domarnämndens kanslichef ringer och berättar om anställningen och de aktuella bedömnings- kriterierna. Kanslichefen informerar om att kontakten inte innebär något löfte om att personen kommer att få anställningen om han eller hon söker den. Om den som har kontaktats av på det sätt som har beskrivits vill söka den aktuella anställningen, så gäller samma förfarande som för övriga sökande. Ansökningstiden i ett ärende om anställning av ordinarie domare be- stäms normalt . Därefter förlängs ansökningstiden, om det inte finns tillräckligt många behöriga och för yrket lämpliga sökande. Om ärendet avser endast en anställning bör det finnas minst tre sökande. Den som är intresserad av en anställning lämnar in en ansökan inom den i annonsen angivna tidsfristen3. Ansökningen görs på en särskild blankett som finns på Domstolars och externa webbplatser. Sökanden ska ange sin motivering till varför hon eller han söker den aktuella anställningen, när tillträde tidigast kan ske och, om det är fråga om flera domartjänster, sökandens prioritering mellan dem. 3 Tidsfristen är inte absolut. Om en sökande ger in en ansökan efter fristens utgång, avvisas den inte av . Ansökan ska innehålla en meritförteckning som anger sökandens arbetslivserfarenhet, övriga meriter och genomgångna utbildningar. För den som påbörjat särskild domarutbildning finns ett särskilt ut- rymme för att ange datum för det samt datum för eventuellt assessors- förordnande. Till ansökningen ska sökanden bifoga behörighetshandlingar, bl.a. dokumentation som visar att han eller hon är svensk medborgare, och de övriga handlingar som sökanden vill åberopa i ärendet. Sökanden bör också ange referenspersoner som kan inhämta yttrande från. Sökanden uppmanas att ange referenser från sin nu- varande anställning och från samt – i förekommande fall – referenser avseende notariemeritering och sär- skild domarutbildning eller extern adjunktion. Efter ansökningstidens utgång går Domarnämndens kanslipersonal igenom de ansökningar som har kommit in i ärendet. Om anställ- ningstiden har förlängts och antalet sökande är färre än tre, prövas ärendet ändå. Om det efter en förlängning inte finns någon sökande i ärendet, tar kontakt med den aktuella domstolen för en diskussion om t.ex. ytterligare förlängning av ansök- ningstiden eller avbrytande av rekryteringsförfarandet. Generella intresseanmälningar regleras i 7 § andra stycket utnämnings- lagen. Där anges att en generell intresseanmälan till ska avse anställningar som ordinarie domare. En intresseanmälan kan avse en viss typ av anställning eller flera typer av anställningar. Den kan också begränsas till domstolar i en viss region. När ansökningstiden i ett ärende har gått ut tar kontakt med den eller de som har lämnat in en generell intresse- 4 handläggning regleras förutom i utnämningslagen i förordningen (2010:1793) med instruktion för . anmälan som omfattar den i ärendet aktuella anställningen för att ge tillfälle att antingen söka den utlysta tjänsten eller avstå från det. An- sökan från en person som väljer att tas upp som sökande i ärendet behandlas därefter på samma sätt som övriga sökande. Sökanden ges tillfälle att ge in referenser och andra handlingar i ärendet. Av Domarnämndens arbetsordning framgår att generella intresse- anmälningar får skrivas av från vidare handläggning när har gått från det att anmälningen kom in till . Den som har gett in anmälan bereds tillfälle att yttra sig innan det sker. hämtar in referenser från sökandens nuvarande an- ställning men också från de övriga anställningar som sökanden har haft . Om sökanden har genomgått notarie- meritering, särskild domarutbildning eller tjänstgjort som adjungerad ledamot i domstol, inhämtas vitsorden avseende den tjänstgöringen. Om en sökande har bifogat ett skriftligt tjänstgöringsintyg eller vitsord från en avslutad anställning, gör en bedöm- ning av om ett kompletterande yttrande bör inhämtas eller inte. Om en sökande har sökt en motsvarande anställning tidigare, inhämtas normalt inget nytt yttrande från de referenspersoner som redan yttrat sig över sökanden inom ramen för det tidigare ärendet. Undantag kan göras om det tidigare yttrandet avsåg en då pågående anställning och anser att ett nytt yttrande behövs. Undantag kan också göras om sökanden begär att ett nytt yttrande ska hämtas in. Det händer att en sökande inte kan eller önskar ange referens- personer i sin ansökan. Ett skäl till det kan vara att sökanden har arbe- tat som exempelvis delägare på en advokatbyrå och inte haft någon överordnad som kan yttra sig eller att sökanden har arbetat som en- sam jurist inom ett bolag eller vid en myndighet och inte haft någon överordnad jurist som kan göra en ingående bedömning av skicklig- heten. Ett annat skäl kan vara att sökanden anser det vara känsligt att åberopa en viss person, t.ex. nuvarande chef, som referens. Sökande som är tveksamma i fråga om vilka referenspersoner som bör anges kan vända sig till . ger då sökanden råd om hur sökanden kan gå till väga. En möjlighet är att sökanden åberopar andra slags referenspersoner, exempelvis domare eller parter som sökanden regelbundet uppträder inför. Som andra ex- empel på referenspersoner kan nämnas kollegor och klienter. inhämtar referenser genom ett i huvudsak skriftligt förfarande. Referenspersonerna får ett dokument med en frågelista under rubriken ”Vad ditt yttrande bör innehålla” och Do- marnämndens kravprofil som ett underlag för hur yttrandet bör utfor- mas. Frågelistan syftar till att på ett enhetligt sätt inhämta information i alla de delar som nämns i kravprofiler för ordinarie domare och för befordrade anställningar. upplyser också om att det kan finnas särskilda kompetenskrav som anges i anställningsannonsen. Inledningsvis ges referenspersonen en möjlighet att fritt beskriva sökanden. Därefter följer frågor som syftar till att referenspersonen ska beskriva sökan- dens skicklighet i fråga om –juridiska kunskaper, –analytisk förmåga, –omdöme och personlig mognad, –självständighet och integritet, –förmåga att uttrycka sig i tal och skrift, –arbets- och stresshanteringsförmåga. Under rubriken ”Övrigt som beaktas vid skicklighetsbedömningen” följer sedan frågor om sökandens förmåga att skapa en god stämning på arbetsplatsen, samarbetsförmåga, hjälpsamhet, intresse av att vara handledare samt intresse för utvecklingsfrågor. Referenspersonen ges möjlighet att ange det som han eller hon eventuellt kan vilja lägga till om sökanden efter att ha svarat på de sär- skilt angivna frågorna. Avslutningsvis ges referenspersonen möjlighet att bedöma sökandens lämplighet för den sökta anställningen. I den delen anges följande: Om du bedömer att den sökande är lämplig för den sökta anställningen ser gärna att du graderar den sökandes lämplighet genom att använda dig av något av uttrycken lämpad, väl lämpad, mycket väl läm- pad eller synnerligen väl lämpad. Lämpad innebär att den sökande upp- fyller kraven för anställningen (se annons och kravprofil). Om den sökan- de ligger på en, enligt din bedömning, genomsnittlig nivå bör termen väl Mycket väl lämpad innebär att den sökande är bättre än den genomsnittliga kandidaten. Det högsta vitsordet – synnerligen väl lämpad – bör användas ytterst restriktivt. Om det gäller en chefsdomaranställning är frågelistan utformad på ett delvis annorlunda sätt. Då tillkommer, under rubriken ”Kvalifikatio- ner för en chefsanställning” frågor som syftar till att referenspersonen ska beskriva sökanden i fråga om –administrativ förmåga, –social förmåga, –kommunikativ förmåga, –målmedvetenhet och drivkraft, –stresshanteringsförmåga och emotionell stabilitet samt –utvecklingsområden vad gäller chefskap/ledarskap. har fått referenser från samtliga referensperso- ner förekommer det att kansliet behöver kontakta en referensperson för att be om kompletteringar. Referenserna kan kompletteras genom ett tillägg till det skriftliga yttrandet eller genom att referenspersonen muntligen yttrar sig i de kompletterande delarna. Referenserna sam- manställs därefter i ett dokument. ansvar för att underlaget är fullständigt , som vid sin handläggning ska följa bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223), har ett ansvar för att underlaget för nämndens förslag är fullständigt.5 Det förekommer att uppgifter om en sökande lämnas till av andra än de referenspersoner som har tagit kontakt med eller som annars har åberopats av sökanden. Om sådana uppgifter lämnas anonymt, brukar skicka uppgifterna till sökanden endast för kännedom. I ett fåtal fall har det hänt att ledamöter har ansett att 5 Av 7 § andra meningen förvaltningslagen framgår den s.k. officialprincipen, som innebär att en myndighet vid handläggningen av ett ärende ”skall […] beakta möjligheten att själv inhämta upplysningar och yttranden från andra myndigheter, om sådana behövs”. kansli bör ta en ny kontakt med och ställa ytterligare frågor till en eller flera referenspersoner som har uttalat sig inom ramen för Domar- nämndens inledande beredning. I alla ärenden om tillsättning av ordinarie domare intervjuas de sökande som kan komma i fråga för anställning (se 4 § förordningen med in- struktion för ). I ärenden om utnämning av hovrättsråd, kammarrättsråd eller råd- man bestämmer domstolschefen vilka sökande som ska kallas till in- tervju och det är domstolschefen som intervjuar sökandena. De som har intervjuats av domstolschefen i ett annat utnämnings- ärende eller annars är välkända av domstolen behöver dock som regel inte intervjuas på nytt. Vidare kan en domstolschef avstå från att inter- vjua en sökande som på ett tydligt sätt inte uppfyller kriterierna för anställningen. Inför intervjuerna får domstolschefen del av referens- sammanställningarna. Intervjuerna sker vanligtvis efter det att referenserna har hämtats in. Efter att domstolschefen har hållit intervjuer yttrar sig domstolschefen till om vilka sökande som han eller hon anser bör sättas upp i förslaget till reger- ingen och i vilken ordning sökandena bör rangordnas. I ärenden om anställning som domstolschef, justitieråd, i hovrätt eller kammarrätt, råd tillika vice ordförande eller chefsrådman beslutar vilka sökande som ska tas ut för test- och/eller intervjuförfarande och vilken av nämndens ledamöter som ska genomföra intervjuerna. Om ärendet inte gäller rekrytering av en domstolschef deltar domstolschefen vid intervjun. Det normala är att utser en ledamot som genomför intervjun. Inför intervjuerna har den ledamot som intervjuar, domstolschefen och sökanden tillgång till resultatet av de tester som genomförs när det gäller chefsdomaranställningar. Tester och djupintervjuer avseende chefsdomaranställningar har upphandlat en konsult som anlitas för att genom- föra tester och intervjuer som baseras på testresultaten. Sökandena genomgår två tester. Ett test gäller förmågan till kritiskt tänkande och analytiskt resonemang och ett test gäller personliga egenskaper. Testerna följs upp med djupintervjuer som hålls av konsulten med utgångspunkt i testresultaten. Om en sökande har genomgått testförfarande i ett annat ärende vid görs inget nytt test. När konsulten har genomfört tester och intervjuer och färdigställt sitt utlåtande över sökandena, skickar han eller hon det till . Konsulten lämnar också en muntlig rapport till . Utlåtandet avseende en sökande skickas därefter till den ledamot i nämnden som ska genomföra intervjuer med sökan- dena, domstolschefen och sökanden. Mot bakgrund av det skriftliga underlaget, de intervjuer som har hål- lits samt – när det gäller chefsdomare – resultatet av de tester som har genomförts yttrar sig domstolschefen över sökandena till . I yttrandet ska domstolschefen ange bl.a. om han eller hon bedömer de sökande som lämpliga för anställningen och i vilken ord- ning sökandena bör komma i fråga. Domstolschefen lämnar även uppgift om hur många anställningar som tillsättningsärendet gäller. upprättar ett förslag till beslut avseende vilka sökande som bör sättas upp på förslag i ärendet och hur dessa bör rangordnas i förhållande till varandra. I ärenden om rekrytering av be- fordrade domare upprättas förslaget i samråd med den ledamot som har deltagit i intervjuerna. När kansliet upprättar sitt förslag fästs särskild vikt vid att varje sökandes meriter ska bedömas utifrån praxis för bedömning av skicklighet och lämplighet. Det innebär att kansliets kunskap om praxis kommer nämndens ledamöter till del i varje ärende. sammanträder normalt en gång förutom . före sammanträde skickas ett skriftligt underlag till ledamöter. Underlaget innehåller kans- liets förslag till beslut i de ärenden som ska behandlas vid samman- trädet samt det övriga material – ansökningar, referenssammanställ- ningar, eventuella testresultat, chefsyttrandet och en lista över tidigare anställningar – som ledamöterna behöver för att kunna fatta beslut i respektive ärende. Varje ledamot har alltså inför sammanträdet läst in uppgifterna om alla sökande i varje ärende. Under sammanträdena föredras varje ärende. I de ärenden där ett test- eller intervjuförfarande har ägt rum innefattar föredragningen en muntlig redogörelse för kansliets möte med den konsult som har genomfört tester eller intervjuer. Den intervjuande ledamoten får möjlighet att komplettera föredragningen. Om ärendet avser utnämning av en domstolschef ges de sökande som är aktuella för rangordning tillfälle att presentera sig inför nämn- den. fattar beslut i ett tillsättningsärende förs en dis- kussion mellan nämndens ledamöter om sökandenas vitsord och hur deras respektive skicklighet ska beskrivas och värderas utifrån krav- profilen och i förhållande till medsökandena i varje ärende. Efter diskussionen sker en omröstning bland nämndens ledamöter som resulterar i ett beslut om vilka sökande som ska föras upp på för- slag i respektive ärende och hur de ska rangordnas i förhållande till varandra. En företrädare för får närvara och yttra sig vid sammanträdet men ingår inte som ledamot i nämnden och har inte rösträtt (8 § utnämningslagen). När sammanträdet har avslutats, utarbetar kansliet ett utkast till pro- tokoll. Kansliet inhämtar också uppgifter ur belastningsregistret avse- ende de sökande som nämnden har beslutat att föra upp på förslag (se 4 § tredje stycket förordningen med instruktion för ). protokoll skickas till ledamöterna för synpunk- ter. Till protokollet bifogas information om de föreslagna sökandena förekommer i belastningsregistret. När protokollet är justerat av ordföranden och expedierat till bl.a. sökandena, skickar kansliet över allt material till . Ärendet är därmed i praktiken avslutat vid . Domar- nämndens ärenden avslutas formellt först efter att regeringens utnäm- ningsbeslut kommit in till nämnden. har överlämnat ett ärende om utnämning av en ordinarie domare till regeringen inleds beredningen av ärendet i . Underlaget är detsamma som har haft tillgång till. Inför regeringssammanträdet informeras och domstolschefen om de ärenden som kommer att tas upp vid samman- trädet. Detta för att eller domstolschefen ska hinna slutföra löneförhandlingarna med de kandidater som kan komma i fråga för utnämning vid sammanträdet. I ärenden om vissa chefs- befattningar föregås regeringens beslut av information till de fackliga huvudorganisationerna. Organisationerna ges då också tillfälle att in- om lämna synpunkter eller begära överläggning i ärendet. Regeringens beslut om utnämning av ordinarie domare publiceras på bl.a. Domstolars externa webbplats. 5 En nordisk utblick I bereds ärenden om tillsättning av domare av det självständiga och oavhängiga organet for dommere (fortsättnings- vis: ).1 lämnar förslag till den norska regeringen (formellt: Kongen i statsråd) avseende ordinarie domar- anställningar i alla allmänna norska domstolar utom den norska högsta domstolen, Høyesterett. ordförande har, tillsammans med andra, funge- rat som regeringens rådgivare inför utnämning av domare i Høyeste- rett. Ärenden om utnämning av domare i Høyesterett bereds av det norska . Uppgifter om vilka som söker de an- ställningarna är offentliga med hänsyn till allmänhetens intresse av in- syn i frågor om utnämning av domare till så viktiga maktpositioner. verksamhet regleras i 3 kap. loven om domstolene (domstolloven). består av sju ledamöter. Vid tillsättning av domare i de allmänna domstolarna består det av tre domare, en advokat, en jurist i offentlig sektor och två ledamöter som inte är jurister.2 Inn- 1Information om finns på dess webbplats: /no// Innstillingsradet/ 2Vid tillsättning av s.k. jordskiftedommere (domare vid jordskifterett, som handlägger mål enligt norska jordskifteloven, bl.a. angående fastställelse av fastighetsgränser) består rådet av en jord- skiftedommer, en jordskiftekandidat (som har en genomgått en universitetsutbildning omfattande bl.a. planläggning), två domare, en advokat och två ledamöter som inte är jurister. stillingsrådets medlemmar utses av den norska kungen i det norska statsrådet för en tjänstgöringsperiod med möjlighet till förlängning om en sådan period. Det är kungen som bestämmer vem som ska vara ordförande i rådet. håller nio möten . Ett sekretariat som hör till Domstoladministrasjonen3 ger Inn- stillingsrådet stöd i praktiska frågor. arbetar inte med marknadsföring av domar- anställningar. Det är en uppgift för Domstoladministrasjonen och de enskilda domstolarna att se till att det kommer in ansökningar från tillräckligt många kvalificerade jurister. En domstol som har en ledig domaranställning kontaktar Domstol- administrasjonen, som förklarar anställningen ledig och tar kontakt med , som sätter samman en intervjugrupp bestående av tre av rådets medlemmar. får information från domstolschefen om de even- tuella särskilda kvalifikationer som sökanden bör ha. Om det rör sig om en anställning som chef för domstolen, kommer underlaget till kravprofilen däremot från Domstoladministrasjonen. När ansökningsfristen har gått ut får intervjugruppen en förteck- ning över sökandena. I anslutning till det ber dom- stolschefen om synpunkter på vilka sökande som bör kallas till inter- vju. Efter att domstolschefen har kommit med sitt förslag kontaktar ordföranden i intervjugruppen dess övriga medlemmar. Intervjugrup- pen enas om vilka som ska kallas till intervju. Intervjuer, tester och referenser Vid intervjuerna deltar förutom intervjugruppen en representant för Domstoladministrasjonen och domstolschefen. Domstolschefen del- tar dock inte om ärendet avser anställningen som chef för domstolen. 3 Den norska motsvarigheten till . Intervjugruppens ordförande leder intervjuerna. Frågor på en frågelista används som utgångspunkt för intervjuerna men vilka frå- gor som ställs i det konkreta fallet anpassas efter varje sökande. Nor- malt sett hålls fem till sex intervjuer per dag.