sou · H5B338 · 2017-05-09 00:00:00 — I många fall kan det sannolikt vara tillräckligt att begära in uppgifter som inte direkt kan hänföras till enskilda individer. Bestäm- melserna medför således en mycket begränsad spridning av person- uppgifter. Att verksamheterna följs upp är också ofta positivt för kvaliteten i verksamheten och för brukarna. Sammantaget menar utredningen att det är frågan om ett mycket begränsat intrång i den personliga integriteten, som kan motiveras av behovet av en välfungerande uppföljning. Utredningen bedömer därför att de föreslagna bestämmelserna är förenliga med skyddet för enskildas integritet. Kravet på frekvenstillsyn ska tas bort Utredningen föreslår att kravet på frekvenstillsyn av viss verksamhet som står under tillsyn av ska avskaffas, i syfte att frigöra mer resurser för egeninitierad riskbaserad tillsyn, se avsnitt 10.3. Detta kan leda till att viss verksamhet kommer att granskas mer sällan än , vilket skulle kunna medföra negativa konsekvenser för bru- kare om brister i verksamheten inte upptäcks. Syftet med förslaget är dock att genom en riskbaserad tillsyn ska kunna fokusera på de objekt där myndigheten utifrån en bedömning i det enskilda fallet ser behov av tillsyn. Sådana verksamheter kan därmed priori- teras med fler besök än vad som sker . Således bedömer utred- ningen att förslaget sammantaget är positivt för brukare. Sammanfattningsvis syftar utredningens förslag och bedömningar till att öka förutsättningarna för tillsynsmyndigheter och offentliga huvudmän att planera, kontrollera, följa upp och kvalitetssäkra väl- färdsverksamhet. Detta bör ge förutsättningar för mer kvalitativa insatser och därmed i slutändan kunna gynna brukare, patienter, barn och elever. Flera av utredningens förslag syftar till att stärka förutsättningarna för att kontrollera lagstadgade krav på kvalitet, effektivisera till- synen, samt ge bättre förutsättningar för att följa upp och kvalitets- säkra verksamhet. Förslagen ger också förutsättningar att på förbättra uppföljning av välfärdsverksamhet, både av ekonomi och kvaliteten. Sammantaget kan förslagen ge förutsättningar för stärkt kvalitet i välfärdsverksamhet samt ökad insyn i privat utförd verksamhet. God kvalitet i välfärden är en förutsättning för konkurrenskraft, för ett fungerande arbetsliv och kan bidra till att skattemedel används effektivt. När skolan fungerar väl ökar det arbetskraftens konkurrenskraft och bidrar på ett fundamentalt sätt till näringslivets utveckling. Kvalitet i t.ex. förskola, sjukvård, äldre- omsorg och omsorgen om funktionsnedsatta möjliggör för an- höriga och brukare att kunna fortsätta sitt arbetsliv och klara var- dagen. När insatser är av god kvalitet kan det minska kostnader för bl.a. sjukfrånvaro och social utslagenhet. Därför är insatser för att säkerställa och öka kvaliteten i välfärden av stor betydelse för sam- hällets funktionssätt. Utöver god kvalitet i den direkta insatsen finns behov att öka samordningen av insatser. Utredningen bedömer att samverkan mellan huvudmän och verksamheter bör beaktas mer vid överväg- ande om konkurrensutsättning, se avsnitt 11.3.1, samt att kvalitets- mätningar och uppföljningar även bör beakta faktorer som sam- verkan och hur väl insatserna hållits ihop runt de enskilda personerna, se avsnitt 11.3.3. Samverkan är en nyckelfaktor för att insatser ska vara kvalitativa och effektiva, dels för patienter och brukare, dels för samhället i stort. Bättre uppföljning av samverkan kan inte i sig skapa sammanhållna insatser, men kan ge bättre kunskap om hur samverkan sker och vad som begränsar den. Det kan också hjälpa till att lyfta ett perspektiv som lätt hamnar i skymundan för den en- skilda verksamhetens kostnader och resultat. Flera av utredningens bedömningar och förslag syftar till att åstad- komma enhetliga enhetsdefinitioner och förbättra möjligheterna att implementera en informationsmodell för vård- och omsorgs- området. Detta arbete bör kunna gynna flera myndigheter, bl.a. , och (), då det kan leda till att information och uppföljning blir mer enhetlig, samt att arbete som görs av flera myndigheter kan samordnas. Utredningen har ett antal förslag som ger mer direkta konsekvenser för statliga myndigheter. Dessa redovisas nedan under respektive myndighet. Statskontorets uppdrag att följa upp kommunernas uppföljnings- ansvar bör kunna hanteras inom ramen för myndighetens förvalt- ningsanslag och bör inte kräva några ytterligare medel, se avsnitt 11.3.3. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Uppdraget till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att kart- lägga förutsättningar för uppföljning inom bedöms inte kräva ytterligare resurser utan bör kunna prioriteras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag, se avsnitt 10.4. Inspektionen för vård- och omsorg Inspektionen för vård och omsorg, () får förbättrade förut- sättningar att säkerställa kompletta register över vårdgivare och omsorgsgivare, vilket bör leda till viss effektivisering i arbetet med register och tillsyn. Det medför dock också att myndigheten kom- mer att få hantera fler ändringsanmälningar. För gäller redan skyldighet att anmäla ändringar i eller flytt av verksam- heten, liksom om verksamheten läggs ned. För införs däremot ytterligare skyldighet för kommuner och landsting att anmäla ändringar i eller flytt av verksamhet, samt om verksamhet läggs ned. En relevant jämförelse för att uppskatta antalet ändringsanmäl- ningar kan vara de ändringsanmälningar som görs för enskild verk- samhet . Enligt uppgift från uppgick antalet ändrings- anmälningar för verksamheter som bedrivs enligt SoL och LSS till cirka 16 800 för 12 500 verksamheter. Antalet offentliga verk- samheter i är drygt 8 000. Med motsvarande antal ändringar i relation till totalt antal offentliga verksamheter skulle det ge knappt 11 000 ändringsanmälningar . Det kan övervägas om kommunernas och landstingens verksamheter är mer stabila över åren då de troligen befinner sig i mindre expansiv fas än t.ex. en nystartad privat välfärdsverksamhet. Utredningen bedömer därför att antalet ändringsanmälningar skulle bli något lägre än för enskild verksamhet och därför uppgå till cirka 10 000 . bedömer vidare att tidsåtgången per anmälan är , samt att timkostnad per handläggare uppgår till . Det ger en förväntad total kostnad om . Med ett mer uppdaterat register bör kunna arbeta mer effektivt i tillsynsarbetet, vilket gör att vissa effektiviseringsvinster bör uppstå. Det gör att den totala kostnaden för myndigheten bör bli något lägre. Utöver kostnaden för den direkta handläggningen kan det uppstå kostnader i de fall myndigheten beslutar om förelägg- ande. Enligt uppgift från beslutade myndigheten om 25 före- lägganden inom hälso- och sjukvård och socialtjänst . Endast i fem fall ansökte myndigheten om utdömande av vite. Givet att motsvarande andel skulle bli föremål för föreläggande bör kost- naderna för myndigheten inte bli särskilt stora och de bör kunna hanteras inom ramen för befintliga resurser. Att kravet på frekvenstillsyn avskaffas bör leda till minskade kostnader för IVO:s tillsyn. Enligt IVO:s årsredovisning uppgick kostnaderna för frekvenstillsynen till 2016.3 Kostnaderna för frekvenstillsynen har ökat jämfört med och 2015 till följd av ett ökat antal nya verksamheter, framför allt för hem för vård eller boende (HVB) för ensamkom- mande flyktingbarn. Däremot har antalet inspektioner minskat då de lagstadgade kraven på minst två inspektioner avskaffades. Utredningen bedömer att de frigjorda resurserna bör användas för ökad mängd egeninitierad tillsyn varför bör få behålla avsatta medel. Att kravet på frekvenstillsyn avskaffas bör dock ge utrymme för att finansiera ökade kostnader till följd av krav på kommuner och landsting att anmäla ändringar i verksamheter. Utredningen föreslår att särskilt ska redovisa stati- stik för idéburen sektor, se avsnitt 10.6. Detta medför att myndig- heten bör inventera befintlig statistik för att bedöma vilken stati- stik som är relevant att redovisa särskilt för sektorn, samt säker- ställa att det finns förutsättningar för SCB att kunna bistå i arbetet. 3 2016, s. 16. Myndigheterna har förutsättningar att planera för uppdraget och kan samverka om uppdraget. Det bedöms därmed inte medföra omfatt- ande kostnader och bör därför kunna hanteras inom befintliga ramar. Utredningen föreslår att () till- förs permanent för att förstärka arbetet med vägledningar och annat stöd på välfärdsområdet, se avsnitt 11.2.3. Tillskottet bedöms motsvara kostnaden för tre kvalificerade hand- läggare. Ett förbättrat stöd för upphandling bör ge förutsättningar för kommuner och landsting att göra bättre upphandlingar. Kon- kurrensverket har i uppdrag att bedriva tillsyn inom upphandlings- området, samt att bedriva arbete för att öka regelefterlevnaden inom upphandlingsområdet. Med ett förbättrat stöd för upphandling inom välfärdsområdet bör kostnader kunna minska i viss utsträckning. Utredningen bedömer att det är rimligt att de ökade resurserna till UHM finansieras genom motsvarande ned- prioritering inom ramen för förvaltningsanslag. Utredningen föreslår att () får i uppdrag att tillsammans med övriga relevanta aktörer ta fram definitioner för enheter inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst, se avsnitt 10.5.1. Utredningen föreslår att EHM engångsvis tillförs för detta arbete, vilket bör motsvara lite mindre än en årsarbets- kraft. Kostnaderna för uppdraget att ta fram en första enhetsdefini- tion bör vara tillfälliga och således krävs ingen permanent finansier- ing. Då enhetliga definitioner av enheter bedöms kunna bidra till mer effektiv verksamhet för , SCB och föreslås resurstillskottet finansieras genom motsvarande neddragning för dessa myndigheter. Utredningen föreslår att () särskilt ska redovisa statistik för idéburen sektor. Detta medför att myndig- heten bör inventera befintlig statistik för att bedöma vilken statistik som är relevant att redovisa särskilt för sektorn, samt säkerställa att det finns förutsättningar för SCB att kunna bistå i arbetet. Förut- satt att myndigheterna arbetar gemensamt bedöms det inte med- föra omfattande kostnader och därför bör det kunna hanteras inom befintliga ramar. Utredningen föreslår att SCB initialt får i uppdrag att bistå Skol- verket och för att möjliggöra att relevant statistik för privata utförare i välfärden redovisas uppdelat för idéburen sektor. SCB samlar in en stor del av statistiken för skol- väsendet och det finns organisationsnummer i statistik.4 Det bör således inte föranleda större arbete att utveckla redovis- ningen så att den, när så är relevant, kan särredovisas för idéburen sektor när det gäller utbildningsresultat, barn, elever och personal samt kostnader. statistik innehåller inte organisa- tionsnummer i samma utsträckning5, men t.ex. enhetsundersök- ningen inom äldreomsorgen bör kunna redovisas särskilt för idé- buren sektor. För att möjliggöra att statistik redovisas för idéburen sektor bör SCB tillföras för första året och därefter för att bistå och . Beräkningen utgår från en ungefärlig styckkostnad om 30 000 kro- nor, men det bör även finnas vissa kostnader för att förbereda för uppdragen. Tillskottet till SCB föreslås finansieras genom motsva- rande neddragning för och som SCB bistår myndigheterna. 4För skolorna finns även skolenhetsnummer. 5I officiella register över socialtjänstområdet saknas ofta uppgift om den verksamhet som utfört uppgiften och vilket organisationsnummer denna har. Se vidare om register i avsnitt 7.1.2. Som beskrivits ovan bedöms inte antalet ansökningar om förelägg- ande med anledning av utredningens förslag om förbättrade förut- sättningar att säkerställa kompletta register över vårdgivare och omsorgsgivare uppgå till ett stort antal . Således bör kostna- derna som uppstår för förvaltningsdomstolarna kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. 12.4.2Kostnader och intäkter för kommuner och landsting Skyldighet för kommuner och landsting att anmäla ändringar i verksamhet enligt Utredningen bedömer att antal ändringar av verksamhet i egen regi uppgår till cirka 10 000, se ovan. Tidsåtgången per anmälan bör i normalfallet vara liten då kommuner och landsting bör ha god kontroll över verksamhet i egen regi. Det finns redan en väl inarbe- tad process för anmälan hos som är administrativt enkel. Det är därtill troligt att ändringen kan anmälas samlat för flera verksam- heter. Däremot kan det krävas viss insats för kommunerna för att sätta sig in i de förändrade kraven. Även detta bör dock vara relativt enkelt då och kommunerna redan har väl upparbetade kontakter genom tillsynen. Utredningens bedömning är att ändringsanmälan i snitt inte kommer kräva mer än 30 minuters arbetsinsats per ändring. Ändringen bör kunna genomföras av en ekonomiassistent eller motsvarande.6 Det är dock troligt att det kan krävas viss ytterligare administration av jurist.7 Utöver detta tillkommer overheadkostna- der, vilket enligt uppgift från Kommuner och Landsting (SKL) bedöms uppgå till av lönekostnaden. Detta skulle motsvara en samlad årlig kostnad för kommunerna om . Med ett bättre uppdaterat register bör dock kommunerna få minskat arbete i tillsynen för att säkerställa korrekta uppgifter, varför den samlade kostnaden bör bli något lägre. Utredningens bedömning är således att kostnaden för kommunerna 6Enligt SCB:s lönestatistik är månadslönen för en ekonomiassistent i kommun 26 700, vilket ger en timkostnad inklusive sociala avgifter och semester om . 7Enligt SCB:s lönestatistik är månadslönen för en jurist i kommun , vilket ger en timkostnad inklusive sociala avgifter och semester om . Utredningen föreslår att kostnaden finansieras genom en nedprioritering av åtgärder som finansieras inom utgiftsområde 9 i statsbudgeten. Stärkt upphandlingsstöd för välfärdsområdet Utredningens förslag om ökade resurser till UHM syftar till att ge kommuner och huvudmän bättre stöd i upphandlingsarbetet. Det bör kunna ge förutsättningar för dessa att upphandla kvalitativ verk- samhet och bör särskilt kunna stödja mindre huvudmän som inte har möjlighet att avsätta stora resurser för upphandlingsprocessen. 12.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens förslag syftar bl.a. till att stärka kvaliteten i välfärden. Utredningen beskriver i betänkandet Ordning och reda i välfärden (2016:78) att en förutsättning för en stark jämställdhet mellan kvinnor och män är att den offentligt finansierade välfärden funge- rar väl. Kvinnor använder välfärden mer än män och kvinnor utgör en större andel av de sysselsatta i välfärden.8 En bättre kvalitet i väl- färdssystemen kan därmed komma att påverka kvinnor i högre ut- sträckning än män. har i olika rapporter belyst omotiverade skillna- der mellan män och kvinnor i hälso- och sjukvård och socialtjänst.9 konstaterar bl.a. att män och kvinnor får olika insat- ser som inte synes motiverade av olika behov, samt att män synes få mer insatser från trots att det inte finns belägg för att fler män har funktionsnedsättning. Utredningens förslag som rör ökad insyn i privata utförare och bättre data inom kan förbättra möjligheterna att följa både jämlikhet och jämställd- 8Löfgren, , Effektiv omfördelning över livet, i , 2013, s. 35 ff. och SCB Arbetsmarknadsstatistik. 9Mot en mer jämställd vård och socialtjänst – Uppföljning av jämställdheten i hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2008-131-1, Alltjämt ojämlikt! – Levnadsförhållan- den för vissa personer med funktionsnedsättning 2010-6-21, Ojämna villkor för hälsa och vård, Jämlikhetsperspektiv på hälso- och sjukvården, , 2011, Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2015, . Utredningens förslag som gäller jämlikhet kan medföra ett ökat fokus på hur t.ex. upphandlingar eller valfrihetssystem påver- kar olika grupper och kan därmed även medföra ett ökat fokus på att motverka omotiverade skillnader mellan män och kvinnor i utform- ning av t.ex. konkurrens- och ersättningssystem. Förslagen kan där- för få vissa positiva effekter på jämställdheten. 12.6Konsekvenser för det kommunala självstyret Av 14 kap. 3 § RF framgår att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Bestämmelsen ger uttryck för en proportionalitetsprincip vad gäller inskränkningar i den kommu- nala självstyrelsen. Utredningens förslag om att en viss uppgiftsskyldighet för pri- vata vårdgivare och enskilda verksamheter inom ska införas syftar till att förbättra kommuners och landstings möjlig- heter att följa upp verksamhet som överlämnats till privata utfö- rare. Detta kan ses som positivt för den kommunala självstyrelsen. Förslaget att kommuner och landsting ska vara skyldiga att rapportera även förändringar i verksamhet som ska anmälas enligt SoL och LSS är ett nytt åliggande och därmed ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Åliggandet är dock mycket begränsat. Mot bakgrund av de positiva effekterna som finns av bättre funge- rande register, menar utredningen att förslaget är proportionerligt. Utredningen föreslår en avkriminalisering av skyldighet att rappor- tera verksamhet enligt patientsäkerhetslagen. Mot bakgrund av att nuvarande system inte lett till några åtal, menar utredningen att ett system med föreläggande som kan förenas med viten kommer leda till förbättrade möjligheter att få bättre inrapportering, vilket leder till mer välfungerande register på områden. Fungerande register kan i sin tur bidra till en mer effektiv tillsyn som kan förebygga kriminell verksamhet i olika avseenden. Förslaget bedöms därför positivt bidra till minska brottsligheten. Även de regler som innebär att det offentliga på ett bättre sätt kan följa upp privat verksamhet kan få positiva effekter ur detta hän- seende. Utredningens förslag bedöms inte ha några konsekvenser för de skyl- digheter som följer av anslutning till Europeiska unionen, möjligheten att nå de integrationspolitiska målen, sysselsättningen eller offentlig service i olika delar av landet. 13.1Lagändringarna ska träda i kraft Utredningens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Utredningens bedömning: Det saknas behov av övergångs- bestämmelser. Den tid som kan uppskattas för remissförfarandet och beredningen av förslagen inom samt riksdagsbehandlingen och den tid kommuner, landsting och statliga tillsynsmyndigheter behöver för att förbereda sig medför att den föreslagna lagstift- ningen bör kunna träda i kraft . Kommuner och landsting kommer att vara skyldiga att rapportera ändringar i samt flytt eller nedläggning av viss verksamhet som bedrivs enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade . Utredningen bedömer dock att kommuner och landsting har rutiner för att kontrollera och följa upp sina egna verksamheter och att det därför saknas behov av övergångsbestämmelser för att kunna rapportera in de nya uppgifterna. Möjligheten att döma ut böter för vårdgivare som inte anmäler ny eller ändrad verksamhet föreslås avskaffas. Inspektionen för vård och omsorg kommer dock att kunna besluta om föreläggan- den förenade med viten om en verksamhet inte anmäls. Det saknas därför skäl att införa särskilda övergångsbestämmelser. Den nya tystnadspliktsbrytande bestämmelsen om uppgifts- skyldighet innebär krav på privata utförare att lämna uppgifter till kommuner och landsting. De kan dock behöva lämna olika uppgifter inom ramen för ordinarie uppföljning. Det saknas därför skäl för några särskilda övergångsbestämmelser. 14.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:487) om stöd och service till vissa funktionshindrade Ändringen i andra stycket innebär att kommuner och landsting måste anmäla om verksamheten helt eller till väsentlig del föränd- ras, flyttas eller läggs ned. Anmälan ska ske inom efter att ändringen skett. Nedläggningar ska dock anmälas . Bestämmelsen har utformats utifrån motsvarande bestämmelse i patientsäkerhetslagen, se prop. 2009/10:210 s. 192 och prop. 1995/96:176 s. 76 f. och 96 f. Anmälan av förändringar i verksam- heten avser endast sådana ändringar som uppenbart är av betydelse för Inspektion för vård och omsorg att känna till. Om en verksam- het helt eller delvis läggs ned är det ett sådant intresse. Vilka för- ändringar i verksamheten som är att betrakta som väsentliga är naturligtvis beroende av bl.a. verksamhetens omfattning, inriktning och organisationsstruktur. Det är emellertid inte aktuellt att anmäla förändringar i personaluppsättning eller metoder i andra fall än då detta innebär en ny inriktning på verksamheten. Successiva föränd- ringar som var och en för sig bedöms vara av mindre betydelse, men som sammantagna innebär att verksamheten omstöps, ska anmälas när den nya inriktningen kan skönjas. Övervägandena finns i avsnitt 10.3. Paragrafen är ny. I paragrafen regleras en skyldighet för den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet, i de fall tillhandahållan- det av en insats överlämnats genom avtal enligt 17 §, att i vissa fall lämna ut personuppgifter. Uppgiftsskyldigheten gäller till den nämnd som har beslutat om en insats som genomförs i den enskilda verk- samheten, för uppgifter som nämnden behöver för kvalitetssäkring, administration, uppföljning eller utvärdering. Dessa ändamål mot- svarar de ändamål för behandling av personuppgifter som anges i 12 § 10 förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom , med undantag för tillsyn av verksamhet. Bestäm- melsen innebär att den som bedriver den enskilda verksamheten har en skyldighet att lämna ut sådana uppgifter som den offentliga huvudmannen behöver för något av de godkända ändamålen för behandling av personuppgifter som anges. Syftet är att den före- slagna bestämmelsen ska ha samma innebörd som bestämmelsen i förordningen om behandling av personuppgifter inom . Övervägande finns i avsnitt 10.2.3. 14.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Ändringen i andra stycket innebär att kommuner och landsting måste anmäla om verksamheten helt eller till väsentlig del föränd- ras, flyttas eller läggs ned. Anmälan ska ske inom efter att ändringen skett. Nedläggningar ska dock anmälas . Bestämmelsen har utformats utifrån motsvarande bestämmelse i patientsäkerhetslagen, se prop. 2009/10:210 s. 192 och prop. 1995/96:176 s. 76 f. och 96 f. Anmälan av förändringar i verksam- heten avser endast sådana ändringar som uppenbart är av betydelse för Inspektion för vård och omsorg att känna till. Om en verksam- het helt eller delvis läggs ned är det ett sådant intresse. Vilka för- ändringar i verksamheten som är att betrakta som väsentliga är naturligtvis beroende av bl.a. verksamhetens omfattning, inriktning och organisationsstruktur. Det är emellertid inte aktuellt att anmäla förändringar i personaluppsättning eller metoder i andra fall än då detta innebär en ny inriktning på verksamheten. Successiva föränd- ringar som var och en för sig bedöms vara av mindre betydelse, men som sammantagna innebär att verksamheten omstöps, ska an- mälas när den nya inriktningen kan skönjas. Övervägande finns i avsnitt 10.3. Paragrafen är ny. I paragrafen regleras en skyldighet för den som yrkesmässigt bedriver enskild verksamhet, i de fall utförandet av en uppgift överlämnats genom avtal enligt 2 kap. 5 §, att i vissa fall lämna ut personuppgifter. Uppgiftsskyldigheten gäller till den social- nämnd som har beslutat om en insats som genomförs i den enskilda verksamheten, för uppgifter som nämnden behöver för kvalitetssäk- ring, administration, uppföljning eller utvärdering. Dessa ändamål motsvarar de ändamål för behandling av personuppgifter som anges i 12 § 10 förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom , med undantag för tillsyn av verksamhet. Bestämmelsen innebär att den som bedriver den enskilda verksam- heten har en skyldighet att lämna ut sådana uppgifter som den offent- liga huvudmannen behöver för något av de godkända ändamålen för behandling av personuppgifter som anges.