sou · H5B368 · 2017-09-05 00:00:00 — De finländska reglerna som gäller frihetsberövande finns i tvångs- medelslagen (22.7.2011/806), i lagen om behandling av personer i för- var hos polisen (29.9.2006/841) och i häktningslagen (23.9.2005/768). I tvångsmedelslagen finns bestämmelser som förbjuder oskäligt an- hållande och oskälig häktning, se 2 kap. 6 och 13 §§. I förarbetena till lagen understryks att frihetsberövande av en person som inte fyllt ska tillgripas som sista utväg och , eftersom det kan vara extra skadligt för unga personer att berövas sin frihet. En häktningsförhandling i ska hållas inför domstol utan dröjsmål och senast efter gripandet.3 I samband med häkt- ningsbeslutet ska domstolen även besluta inom vilken tid åtal ska väckas. Om den utsatta tiden visar sig vara för kort kan domstolen på begäran av åklagaren besluta om förlängning av tiden. Det är rätten som beslutar om eventuella restriktioner. Kontakter med nära anhöriga får endast begränsas av särskilt vägande skäl som hänför sig till utredningen av brottet och endast i den utsträckning det är nödvändigt för syftet med häktningen. I lagen om behandling av personer i förvar hos polisen och i häktningslagen finns bestämmelser som anger att en frihetsberövad under ska hållas ”avskild” (en- ligt finländsk terminologi) från andra vuxna om något annat inte är till hans eller hennes fördel eller hans eller hennes intresse kräver något annat. Av lagarna följer också att särskilda behov hos unga per- soner som misstänks för att ha begått brott innan de fyllt ska beaktas. Lagen om rättegång i brottmål, 1 kap. 8 a § och 5 kap. 13 §, föreskri- ver skyndsam behandling av mål där unga är misstänkta eller till- talade. Detta gäller både i fråga om åtalsprövning och i fråga om huvudförhandlingen. Domstolen kan besluta att den muntliga förhandlingen ska ske inom stängda dörrar – om en person är åtalad för ett brott 3 Se redovisningen i SOU 2016:52, s. 88 f., varifrån denna del av framställningen är hämtad. och det inte skulle strida mot ett synnerligen viktigt allmänt intresse att hålla förhandlingen inom stängda dörrar. Förfarandet i brottmål regleras i huvudsak i lov om rettens pleje (rets- plejeloven).4 Lagen är en processlag som är gemensam för brottmål och tvistemål. Brottmål handläggs vid byretterna, landsretterne och Høje- steret. Den danska motsvarigheten till är An- klagelsemyndigheden. I ledningen för det danska åklagarväsendet står Rigsadvokaten.5 Rigsadvokaten driver mål i Højesteret. Under Rigsadvokaten finns tre statsadvokaturer. Statsdvokaterna driver mål i landsretter och har även tillsyn över åklagarna på lokal nivå i polisdistrikten. I är åklagarna inte självständiga i sitt beslut på samma sätt som åklagarna är i . En överordnad åklagare kan därför ge instruktioner till en underordnad åklagare om hur ett visst mål ska drivas (se även 99 och 101 §§ retsplejeloven). Barnets ställning i dansk rätt Bestämmelser om förundersökningen finns i retsplejeloven. Rigsadvo- katen har också, i den s.k. Rigsadvokatmeddelsen, utfärdat riktlinjer för polisens och behandling av unga lagöver- trädare. Detta i ett särskilt avsnitt av Rigsadvokatmeddelsen; ”Behand- ling af sager mod unge lovovertrædere”. Där beskrivs de särskilda regler och förfaranden för den praktiska hanteringen som gäller i för- hållande till denna persongrupp. Rigsadvokatmeddelelsen omfattar bl.a. ett avsnitt som tar sikte på barn som inte är straffmyndiga, personer . Det omfattar också ett avsnitt som tar sikte på barn mellan . 4Se redovisningen i SOU 2013:17, Del 2 (bilaga 4), s. 1047 ff., med där gjorda hänvisningar. 5Redovisningen av åklagarväsendets uppbyggnad är hämtad ur rapport från Åklagarmyn- digheten, Häktningstider och restriktioner, , s. 32. delelsen sträcker sig över förfarandets samtliga delar, från utredningen till förfarandet i domstol och verkställigheten av ett eventuellt straff. När det gäller förundersökningen omfattar retsplejeloven och med- delelsen bl.a. bestämmelser om underrättelser till föräldrar, sociala myndigheter och biträde av försvarare. Vidare finns där regler om skyndsam handläggning. Utredningen som involverar bl.a. polis, åkla- gare och sociala myndigheter får som utgångspunkt inte pågå längre För unga misstänkta som är bosatta i ett ”särskilt utsatt bostadsområde” gäller speciella krav på skyndsam handlägg- ning. I meddelelsen finns vidare utförliga regler om de sociala myndig- heternas medverkan, väckande av åtal m.m. Barn mellan som är misstänkta för brott har rätt till för- svarare enligt vad som framgår i retsplejeloven (se 333 och 733 §§). Den misstänkte kan också själv utse sin försvarare (offentlig försva- rare förordnas om han eller hon inte själv utsett någon försvarare). Offentlig försvarare utses om den misstänkte inte har valt försvarare. Enbart advokater kan få ett s.k. beneficium – vilket är en förutsätt- ning för att komma i fråga för ett försvararuppdrag. Även de danska häktningsreglerna finns i retsplejeloven.6 Ett gripande av en person kan göras efter de allmänna reglerna i retsplejeloven (se 755 §). Av Rigsadvokatmed- delsen följer att bedömningen ska präglas av särskild hänsyn till den unges ålder. En häktningsförhandling ska hållas inför domstol från det att den misstänkte blev gripen. Om det behövs av utredningsskäl kan dock domstolen besluta att den misstänkte ska vara fortsatt anhållen ytterligare , som mest till, innan en häktningsförhandling måste hållas. Vid häktningsförhandlingen håller åklagaren ett s.k. grundlovsförhör som nedtecknas av dom- stolen och förs in i en för målet särskilt upprättad rättsbok. 6 Se redovisningen i SOU 2016:52, s. 86 ff., varifrån redovisningen i detta avsnitt i flera delar är hämtad. Om den misstänkte häktas och häktningen består måste den om- prövas senast och får förlängas med som mest åt gången. Häktningstiden ska alltid vara så kort som möjligt. Av Riksadvokatmeddelsen följer också att häktning ska vara den sista utvägen för unga lagöverträdare.7 Häktningen får, för vuxna, som längst pågå eller, om det för brottet är stadgat fängelse , . För personer är motsvarande tids- gränser . Om det föreligger särskilda omständigheter kan respektive tidsgräns förlängas. Om häktnings- tiden ska förlängas för en person krävs det dock alldeles särskilda omständigheter. Vid bedömningen ska såväl brottets karak- tär som nödvändigheten av fortsatt häktning beaktas. För att alldeles särskilda omständigheter ska anses föreligga ska det vara fråga om allvarlig personfarlig brottslighet där påföljden förväntas bli fängelse. De angivna tidsgränserna avser tiden fram till huvudför- handlingens början i första instans. Om rätten angett kollusionsfara som grund för häktningsbeslutet får åklagaren, utan särskilt beslut från rätten, besluta t.ex. att vissa besök eller telefonsamtal ska förbjudas eller övervakas (även polisen kan fatta beslut om att förbjuda besök med hänsyn till ändamålet med häktningen. Beslutet kan underställas rättens prövning). Om åkla- garen däremot anser att det även finns behov av att avskärma den häktade från kontakt med övriga frihetsberövade (”isolering” enligt dansk terminologi) krävs det ett beslut av rätten. ”Isolering” får, för vuxna, enbart ske om behovet inte kan tillgodoses genom mindre ingripande åtgärder. En sådan mindre ingripande åtgärd är att polis och åklagare placerar personer som är misstänkta i samma mål på olika häkten. För att en person ska isoleras krävs att det föreligger alldeles speciella omständigheter. Sådana omständigheter kan t.ex. föreligga om den misstänkta brottsligheten avser mycket allvarlig narkotikabrottslighet eller brott mot person, om en eller flera medgärningsmän är på fri fot och om det dessutom finns skäl att tro att det finns en allvarlig risk för att den misstänkte försöker försvåra utredningen. Vid bedömningen ska läggas stor vikt vid den miss- tänktes ålder. Isolering ska inte komma i fråga om den misstänkte är 7 Se även redovisningen i Grund- og nærhedsnotat. Vedrørende Kommissionens forslagt til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om retssikkerhedsgarantier for børn, der er mistænkt eller tiltalt i straffesager, , Retsudvalget 2013-14, REU . Del Bilag 141, Dokument 1049077. Inte heller bör isolering ske om en misstänkt under har erkänt gärningen. En noggrann proportionalitetsbedömning bör göras. Maxgränsen för isolering av personer är , med undantag för om det handlar om brott mot rikets yttre eller inre säkerhet. En åklagare som vill att en häktad person ska vara isolerad mera än måste inhämta ett godkännande från Rigsadvokaten. Häktade personer placeras på en ungdomsinstitution, såvida det inte är nödvändigt att isolera den häktade. I så fall placeras han eller hon på ett häkte. Av retsplejeloven, 853 §, följer att den tilltalade som huvudregel ska vara personligen närvarande under hela huvudförhandlingen.8 Under rättegången i domstol aktualiseras bl.a. 29 § i retsplejeloven som omfattar regler om stängda dörrar m.m. när den misstänkte eller tilltalade är . De viktigaste lagarna om förfarandet i brottmål är lov om retter- gangsmåten i straffesaker (straffeprocessloven) och lov om domsto- larna (domstolsloven).9 Domstolsloven är gemensam för tvistemål och brottmål. Den norska domstolsorganisationen liknar i allt väsentligt den svenska. De allmänna domstolarna är tingsrettene, lagmansrettene och Høyesterett. Den norska motsvarigheten till är . har tre nivåer. I ledningen för åklagarverksamheten står Riksadvokaten. Under denna finns stats- advokater. Även polisen hör till myndigheten. är alltså integrerad i polisdistrikten, som leds av polismestrene. 8Jfr även redovisningen i vid föregående not a. grund- og nærhedsnotat. 9Se närmare redovisningen i SOU 2013:17, Del 2 (bilaga 4), s. 1 035 ff. samt i rapport från Åkla- garmyndigheten, Häktningstider och restriktioner, , s. 36 ff. Se även där gjorda hänvis- ningar. Barns ställning i norsk rätt Enligt straffeprosessloven gäller vissa särregler för personer . En person räknas som straffmyndig, varför denna inte är föremål för någon särbehandling i straffprocessuellt hänseende. I finns det inte någon särskild lag som omfattar processuella regler för barn – på det sätt som det gör i . Barn kan inte straffas (se straffeloven 2005, 20 §). Polisen ska ändå som utgångspunkt inleda en utredning om den misstänkte gärningsmannen var vid gärningstill- fället (se 224 § andra stycket straffeprosessloven). Om gärnings- mannen var har polisen rätt att inleda en utredning (224 § tredje stycket straffeprosessloven). I samtliga fall där en utredning inleds mot personer – och det inte rör sig om brott av bagatellartad karaktär – ska polisen underrätta ”barneverntjenesten”. Utgångspunkten enligt straffeprosessloven är att åtalsfrågan ska beslutas om den misstänkte var vid tid- punkten för gärningen (se 249 § andra stycket). Fristen räknas från den tidpunkt när den unge blev att anse som misstänkt. Den är inte absolut – det finns utrymme för att beakta särskilda förhållanden (t.ex. om det är nödvändigt att förlänga fristen med hänsyn till utred- ningen). När den misstänkte förhörs ska han eller hon informeras om ankla- gelsen och sina rättigheter. Han eller hon ska bl.a. informeras om sin rätt att vara tyst (se 232 § straffeprossessloven). Enligt den s.k. påtale- instruksen ska misstänkta, vid polisförhör, också informeras om att han eller hon har rätt till tillgång till försvarare i varje steg av för- farandet. Det finns ett generellt krav på att informationen till miss- tänkta ska förmedlas på ett sätt som gör det möjligt för honom eller henne att ta tillvara sina rättigheter. Är den misstänkte under ska den som leder förhöret särskilt beakta detta när han eller hon informerar den unge om sina rättigheter. Detta följer av Europadom- stolens dom i målet Panovits mot Cypern.10 10 Se dom . När den misstänkte är har även vårdnadshavarna parts- rättigheter (se 83 § straffeprosessloven). De bör därmed, som regel, ges tillfälle att närvara vid polisförhör och att uttala sig vid dessa (232 § tredje stycket straffeprosessloven). Är den misstänkte under finns också viss särreglering i påtaleinstruksen. Där anges bl.a. att den misstänkte ska tillfrågas om vårdnadshavarnas namn och hem- vist. Även av påtaleintruksen följer att vårdnadshavarna, i regel, ska underrättas om förhöret och ges möjlighet att närvara och uttala sig. En representant för ”barneverntjenesten” ska också, så långt det är möjligt, ges tillfälle att närvara. Misstänkta som var för gärningen har en utvidgad rätt till offentlig försvarare. Enligt straffeprosessloven ska barn få försvarare när det står klart att de inte kommer att släppas efter ett gripande. För vuxna personer är regeln . Om den misstänkte var för gärningen och fängelse, samhällstjänst eller s.k. ungdomsstraff kan komma att bli aktuellt ska han eller hon alltid ha försvarare vid huvudförhandling eller vid en eventuell s.k. tilståelsedom (ett enklare domstolsförfarande). Detta följer av 96 § tredje stycket och 99 § för- sta stycket straffeprosessloven. Är den misstänkte under väljer vårdnadshavarna försvarare (se 94 § andra stycket straffeprosessloven). Om personen var vid gärningstillfället gäller en utvidgad skyldighet att föranstalta om personutredning (se 161 § straffepro- sessloven). Personutredning ska alltid genomföras om åtal ska väckas för gärningen, förutom i de fall en utredning bedöms som ”uppenbart onödig”. Syftet med utredningen är att ge , dom- stolarna och ett bättre underlag för åtal, i påföljdsfrågan och vid verkställighet av påföljd. De norska reglerna om häktning finns i straffeprosessloven och genomgick en större reform 2002 i syfte att minska användningen av restriktioner och isolering.11 En misstänkt under bör inte gripas om det inte är särskilt påkallat (særlig påkrevet). En häktningsförhandling ska hållas senast dagen efter gripandet om den misstänkte är . Åklagarmyn- digheten ska underrätta ”barnverntjenesten” om häktningsförhand- lingen. Enligt straffeprocessloven, 184 §, får personer inte häktas om det inte är ”tvingande nödvändigt”. Häktningstiden får normalt inte överstiga , men kan förlängas åt gången om det behövs. För personer gäller dock särskilda regler. Enligt 185 § straffeprosess- loven ska häktningstiden vara så kort som möjligt och får inte över- stiga . Häktningstiden kan förlängas åt gången. Det finns ingen tidsbegränsning för hur en häktning får pågå. Det är rätten som beslutar vilka eventuella restriktioner som ska gälla. Den som är ska alltid få ta emot besök eller brev av nära anhöriga om det inte finns särskilda omständigheter (se 186 § straffeprosessloven). Om den misstänkte har fyllt kan rätten, om det finns behov av det, besluta att den intagne inte får träffa några andra frihetsberövade (”fullständig isolering” enligt norsk terminologi). ”Fullständig isolering” ska pågå och som längts . För personer , dvs. barn gäl- ler dock ett förbud mot ”fullständig isolering” (se 186 a § straffeprosessloven). Huvudförhandling i tingsrätten ska påbörjas och senast efter att målet inleddes om den misstänkte var vid gärningstillfället. Vid lagmansretten (dvs. hovrätten enligt svensk terminologi) är fristen . 11 Se även redovisningen i SOU 2016:52, s. 89 f., varifrån framställningen i detta avsnitt del- vis är hämtad. Det finns utrymme för att beakta särskilda förhållanden. Enligt straffeprosessloven ska någon jury inte delta i förhandlingen i högre rätt om den tilltalade var för gär- ningen – och inte yrkat och det i den över- klagade domen inte dömts ut fängelse i mer än två år.12 12 Det bör här anmärkas att beslutade att upphäva juryordningen. Lagändringen har dock inte ännu trätt i kraft. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.