sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — Mot denna bakgrund bedömer jag sammanfattningsvis att med- borgaskap inte ska vara ett kriterium som återigen ska införas eller beaktas för att en person ska bedömas som bosatt eller för annan tillhörighet till de svenska sociala trygghetssystemen. 59Danelius, H. (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, s. 632. Artikel 3 i fjärde tilläggs- protokollet till kan en person inte utvisas eller förvägras rätt att resa in i den stat som han eller hon är medborgare. 60EU-domstolens dom, Bidar, C-209/03, ECLI:EU:C:2005:169. Bosättning som villkor för att omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet En fråga som får betydelse för förslaget är hur svenska myndig- heter och domstolar ska förhålla sig till äldre svensk rättspraxis om egentlig hemvist. Mitt förslag innebär att nuvarande bestämmelse i 5 kap. 2 § SFB ska fortsätta att gälla för icke gränsöverskridande situationer. Gällande 5 kap. 3 § SFB innebär förslaget om bosättning i gräns- överskridande situationer en ny lydelse samt flera nya och vidareut- vecklade bedömningskriterier. Den föreslagna bosättningsbedöm- ningen i gränsöverskridande situationer är mer omfattande än den hittillsvarande bedömningen av egentlig hemvist. Vissa av kriterierna som ska beaktas vid bedömningen av bosättning har varit föremål för prövning i domstol. Jag bedömer att vissa delar av tidigare rättspraxis skulle kunna stå sig även framöver, men det är mest rimligt att svenska myndigheter och domstolar skapar ny rättspraxis och vägledning för bosättningsbedömningen för bosättning i gränsöverskridande situa- tioner. rättspraxis kan ge viss vägledning. Barns bosättning kan ha betydelse både vid tillämpning av SFB samt förordning 883/2004. I enlighet med förordning 883/2004 kan, när det gäller exempelvis familjeförmåner, underåriga barn ses som familje- medlemmar.61 Det kan ge rätt till familjeförmåner i olika gränsöver- skridande situationer, såsom exempelvis det svenska barnbidraget. har uttalat att ett barns bosättning i en annan med- lemsstat i princip innebär att förordningens bestämmelser blir tillämpliga.62 Artikel 67 förordning 883/2004 innebär att det i vissa fall, när förordningen är tillämplig, inte kan vidhållas ett nationellt krav på att en familjemedlem, exempelvis ett barn, även ska vara bosatt i den behöriga medlemsstaten för rätt till familjeförmåner. 61Se artikel 1 i) i förordning 883/2004. Enligt artikel 67 förordning 883/2004 ska personer ha rätt till familjeförmåner enligt lagstiftningen i den behöriga medlemsstaten, även för sina familjemedlemmar som är bosatta i en annan medlemsstat, som om de vore bosatta i den förra medlemsstaten. 62EU-domstolens dom, Humer, C-255/99, ECLI:EU:C:2002:73. Bosättning som villkor för att omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet bär att det inte kan krävas att ett barn till en person som är försäk- rad enligt förordning 883/2004 i också ska vara bosatt här i landet för rätt till familjeförmåner. Barns rätt till pensionsgrundande inkomst (PGI) är dock obero- ende av om barnets bosättning är i eller i ett annat land. Ett barns bosättning kan ha betydelse för att kunna beräkna pensions- grundande belopp (barnår) för en förälder. Dock krävs det då att barnet både bor i och bor tillsammans med föräldern. Det pensionsgrundande beloppet bildar, tillsammans med den PGI, ett pensionsunderlag som sedan används för att fastställa pensions- rätter för föräldern. För ett barn som har fått inkomster från arbete ska PGI beräknas, förutsatt att inkomsten uppgår till ett visst lägsta belopp. PGI kan fastställas oavsett barnets ålder.63 Det inne- bär att så fort barnet har en inkomst, till exempel inom teater eller reklam, får barnet fastställd. Minimiåldern för att kunna börja arbeta har fastställts internationellt till av konven- tion 138.64 I har gränsen i flertalet fall satts i och arbetsmiljölagstiftningen.65 I SFB blandas begreppen bosatt och försäkrat barn för rätt till vissa förmåner. Exempelvis anges gällande föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning samt underhållsstöd, att barn ska vara bosatta i landet.66 Inom vissa andra förmåner anges i stället att ett barn ska vara försäkrat för att det ska finnas rätt till en förmån. Det avser barn- bidrag67, vårdbidrag68, assistansersättning69, bilstöd70 och efterlevande- stöd.71 Att ett barn är försäkrat eller bosatt borde dock ha mot- svarande betydelse och innebär ingen väsentlig skillnad mellan förmånerna. 6360 kap. SFB. 64Konventionen om minimiålder för tillträde till arbete antagen i , ratificerad i . 65För lättare arbeten gäller generellt en åldersgräns 13–i enklare arbeten. Barn mellan 16–kan arbeta i alla typer av arbeten utom sådana som är direkt farliga såsom arbete med maskiner och kemikalier. 6611 kap. 8 § SFB samt 18 kap. 2 § SFB. 6715 kap. 2 § SFB. 6822 kap. 3 § SFB. 6951 kap. 2 § SFB. 7052 kap. 3 § SFB. 7179 kap. 2 § SFB. Bosättning som villkor för att omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet 19.4.1Barns bosättning ska bedömas enskilt Förslag: Barns bosättning ska bedömas och fastställas fristående från föräldrarnas bosättning. Skälen för förslaget: I och med en vårdnadshavares tillsynsansvar för barn kan det anses vara naturligt att låta ett barn följa vårdnads- havarens bosättning och försäkring i stället för att fastställa barnets bosättning.72 Men görs vid tillämpning av SFB bedöm- ningar av om barn ska anses bosatta här i landet. I många situationer, såväl nationella som gränsöverskridande, behöver Försäkrings- kassans handläggare bedöma och fastställa ett barns faktiska bosätt- ning för att kunna bedöma rätten till en förmån. Mot bakgrund av att ett barns bosättning kan få betydelse för vilket regelverk som blir tillämpligt samt för rätten till förmåner, anser jag att det tydligt ska framgå att ett barns bosättning ska be- dömas och fastställas enskilt. Det innebär att i samtliga fall där SFB ställer krav på att ett barn ska vara bosatt eller försäkrat för rätt till förmån ska barnets bosättning fastställas. Jag bedömer att det inte behövs särskilda kriterier för att göra en bosättningsbedömning för barn, utan den bör kunna göras genom att använda flertalet av kri- terierna som gäller för bosättningsbedömning i . När det gäller förmåner som exempelvis föräldrapenning och barnbidrag anges det uttryckligen att barnet ska vara bosatt i . Dessa förmåner hanteras till största delen maskinellt och jag bedömer att införa krav på att barnets bosättning ska bedömas enskilt kommer att öka administrationen för . Mitt förslag kan leda till att behöver göra något fler bedömningar av barns bosättning än , men det finns redan en upparbetad rutin och erfarenhet av sådana bedömningar. Jag bedömer mot bakgrund av detta att förslaget troligtvis inte kommer att medföra stora admi- nistrativa kostnader. Jag bedömer att det är angeläget ur ett legitimitets- och rätts- säkerhetsperspektiv att ett barn bosättning bedöms fristående från vårdnadshavarna, i de fall det krävs att barnet är bosatt i för att erhålla förmånerna. I en situation som råder med flykting- 6 kap. 2 § . Bosättning som villkor för att omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet strömmar kan det inträffa att vårdnadshavare och barn inte alltid kommer till . Om barnet alltid skulle följa vård- nadshavarens bosättning skulle det kunna medföra att barnet anses bosatt här tidigare än vad som faktiskt är verkligheten. Att kunna bedöma barnets bosättning fristående kan särskilt bli aktuellt för de föreslagna ändringarna att begränsa föräldrapenningen, där antalet föräldradagar för personer som kommer till är relaterat till barnets bosättning.73 Dock är det värt att notera att förordning 883/2004 kan vara tillämplig för tredjelandsmedborgare genom förordning 1201/2010 och barn omfattas också av personkretsen i förordning 883/2004. När förordning 883/2004 är tillämplig vill jag särskilt lyfta konse- kvenser som är knutna till klassificeringen av föräldrapenningen. är föräldrapenningen klassificerad som en moderskaps- och likvärdig faderskapsförmån, vilket innebär att det är en kontantför- mån som bara kan begäras av den som är individuellt försäkrad i och inte av familjemedlemmarna i en annan medlemsstat (se vidare i kapitel 23.5 om klassificering av föräldrapenning). I SFB blandas begreppen bosatt och försäkrat barn för rätt till vissa förmåner. När det gäller förmånskapitlen i SFB bedömer jag att det inte finns någon direkt skillnad mellan att ett barn är försäk- rad eller bosatt i . I är man försäkrad för en förmån genom bosättning eller arbete. Det senare är inte tillämpligt för barn . Jag har inte funnit någon förklaring till använ- dandet av två olika begrepp och konstaterar därför att de förefaller avse samma sak. 73 SOU 2016:73, Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 20 EU-rättslig bosättning i 20.1Allmänt om EU-rättslig bosättning i I artikel 1 j i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygg- hetssystemen (förordning 883/2004)1 definieras bosättning som den ort där den enskilde är stadigvarande bosatt. Begreppet stadigvarande bosatt innebär att bedömningen av bosättning ska göras utifrån var den enskilde har sitt varaktiga centrum för sina intressen. Bosättnings- bedömningen är en sammanvägning av olika kriterier, såsom vistelsens varaktighet och kontinuitet samt personens situation (se vidare kapitel 19). Det EU-rättsliga2 bosättningsbegreppet ligger till grund för att be- döma huruvida en person som ingår i personkretsen för samordnings- bestämmelserna ska omfattas av socialförsäkringssystemet, hälso- och sjukvårdssystemet och arbetslöshetsförsäkringen i genom EU- rättslig bosättning. finns ingen enhetlig, nationell tillämpning av detta begrepp utan det kan bli aktuellt med flera parallella bedömningar beroende på vilka system och myndigheter som berörs. Bedömningen för socialförsäkringsområdet, med undantag för pensioner, görs av För- säkringskassan. För pension och pensionsrelaterade förmåner görs denna bedömning av . tar även beslut om rätt till ersättning vid gränsöverskridande vård i annan unionsstat, ofta i samråd med landstingen, samt utfärdar intyg om till- gång till hälso- och sjukvård i eller i andra unionsstater, som till exempel europeiska sjukförsäkringskortet. För arbetslöshetsför- säkringen görs denna bedömning av arbetslöshetskassorna. 1EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. 2Europeiska unionen (EU). När det gäller själva prövningen rapporterar flera myndigheter att det finns tillämpningssvårigheter med gällande regelverk. Det gäller mer specifikt vad det EU-rättsliga bosättningsbegreppet omfattar och när bedömningen av bosättning ska göras utifrån eller den nationella rätten. Till exempel förefaller folkbokföringen i viss mån vara ledande för bedömningen av bosättning i situationer som omfattas av samordningsbestämmelserna trots att den nuvarande tillämpningen av folkbokföringen i vissa fall kan anses strida mot den EU-rättsliga principen om likabehandling. Tillämpningen av bosatt i betydelsen folkbokförd för tillgång till vissa förmåner kan utgöra en indirekt diskriminering eftersom detta krav främst ute- sluter migrerande personer (både yrkesaktiva och icke yrkesaktiva) i olika gränsöverskridande situationer i . Att ha mer restriktiva krav för migrerande personer i olika gränsöverskridande situationer som faller inom ramen för samordningsbestämmelserna än för indi- vider som inte befinner sig i en gränsöverskridande situation (exem- pelvis personer som bor och arbetar i ) kan alltså strida mot (se vidare kapitel 10). Exempelvis visar egna rapporter att folkbok- föringen är den omständighet som oftast framkommer som moti- vering till varför myndighetens handläggare bedömer att en person ska anses bosatt i vid tillämpningen av det EU-rättsliga bosätt- ningsbegreppet. Det framkommer även att i ungefär var femte av de granskade ärendena ansågs underlagen för beslut om EU-rättslig bosättning vara undermåliga.3,4 Det bör dock nämnas i detta samman- hang att bara har tillämpat det EU-rättsliga bosätt- ningsbegreppet och att myndigheten arbetar med att åt- gärda de påvisade bristerna. Även det svenska SOLVIT-centret5 har uppmärksammat utredningen på ett flertal problematiska situationer för enskilda unionsmedborgare som är orsakade av bosättningskravet i folkbokföringslagen (1991:481). Överlag är problem relaterade till 3Försäkringskassan (2015). Svar på regeringsuppdrag, utredning av stadigvarande bosättning. 4Försäkringskassan (2015). EU-rättslig bosättningsbedömning, rättslig kvalitetsrapport, rättslig upp- följning 2015:5. 5SOLVIT är ett informellt nätverk i Europeiska kommissionens regi som syftar till att lösa hinder för den grundläggande EU-rättigheten till fri rörlighet, det vill säga att fritt kunna bo, arbeta, studera, exportera eller importera varor, erbjuda tjänster eller etablera sig i vilket EU-land som helst. Det finns ett SOLVIT-center i varje EU-land (och i , och ). folkbokföringen ett av de största hindren för enskilda unionsmed- borgare att utnyttja sina EU-medborgerliga rättigheter att bosätta sig, arbeta, studera, etablera sig och erbjuda tjänster i , som rapporteras till SOLVIT. De vanligaste SOLVIT-ärendena, som bygger på anmälningar från enskilda eller företag, är relaterade till socialförsäkring, uppehållsrätt och erkännande av yrkeskvalifika- tioner.6 Även Europeiska kommissionen har påpekat att det i prak- tiken har funnits svårigheter för personer som bör ha tillgång till svensk hälso- och sjukvård (till patientavgift) utifrån samordnings- bestämmelserna, men som inte är folkbokförda i landet, att få tillgång till sådan vård. Anledningen till detta verkar bland annat ha varit att folkbokföringen har använts felaktigt som grund för att bedöma tillgång till svensk hälso- och sjukvård för vissa personer som om- fattas av samordningsbestämmelserna. Avslutningsvis framgår av en granskningsrapport, publicerade av Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen , att det finns potentiella risker i arbetslöshets- kassornas nuvarande hantering och bedömning av bosättningsland utifrån artikel 11 i och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygg- hetssystemen (förordning 987/2009).7 Detta gäller särskilt under- lagen för bedömningen samt bristfällig dokumentation.8 20.2Tolkning av det EU-rättsliga bosättningsbegreppet Bedömning: Det finns behov av att se över tolkningen av det EU- rättsliga bosättningsbegreppet samt om möjligt utveckla gemen- samma nationella riktlinjer för hur begreppet ska tolkas av tillämp- ande myndigheter. Skälen för bedömningen: Även om det finns EU-rättslig vägled- ning när det gäller kriterierna som ligger till grund för att bedöma 6SOLVIT årsrapport (2014). 7EUT L 284, 30.10.2009, s. 1. 8Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016). Arbetslöshetskassornas bosättnings- bedömningar kan förbättras, rapport 2016:24. en persons EU-rättsliga bosättning, finns ett visst nationellt tolk- ningsutrymme för medlemsstaterna gällande villkor för bosättning, men dessa kan endast få genomslag vid bedömning av bosättning utifrån samordningsbestämmelserna om de inte strider mot EU- rätten (se kapitel 10). Som redovisats ovan, rapporterar flera myn- digheter att tillämpningen av gällande regelverk är svåröverskådlig och -tolkat i praktiken, och att det finns problem i tillämpningen. Jag anser därför att det finns behov av att se över tolkningen av det EU-rättsliga bosättningsbegreppet samt om möjligt utveckla gemen- samma nationella riktlinjer för hur begreppet ska tolkas av tillämp- ande myndigheter. I denna process kan vägledning hämtas från mitt förslag gällande socialförsäkringsrättslig bosättning (se kapitel 19). Utvecklandet av sådana nationella riktlinjer skulle, enligt mig, bidra till att säkerställa en mer enhetlig och rättsäker nationell tillämpning, vilket i sin tur även kan bidra till ett mer effektivt administrativt förfarande. 21Tillgång till social trygghet för vissa särskilda personkategorier Detta kapitel behandlar bosättning och arbete som villkor för att omfattas av svensk social trygghet för statligt utsända till annat land, biståndsarbetare samt deras familjemedlemmar. Det finns särskilda bestämmelser för dessa grupper (så kallade särskilda personkategorier) gällande omfattning av svensk social trygghet vid längre utlands- vistelse. Utformningen av dessa särskilda bestämmelser har diskuterats länge och det finns ett behov av att se över det sociala skyddet för dessa personkategorier. Ytterst handlar detta om vilka villkor svenska staten ska kunna erbjuda sina anställda och deras familjemedlemmar när det tjänstgör utomlands. Det skulle vara möjligt för staten som arbetsgivare att erbjuda löne- och försäkringsmässiga lösningar som ger ett tillräckligt bra skydd i dessa fall. Detta är sannolikt en mer kostsam lösning för staten än att göra särlösningar för denna grupp inom de sociala trygghetssystemen. innebär den här typen av särskilda bestämmelser att i övrigt generella principer för systemen åsidosätts för en viss grupp. Jag presenterar nedan ett antal förslag för hur ett bättre skydd för dessa särskilda personkategorier kan för- bättras inom ramen för social trygghet. 21.1Biståndsarbetare och deras medföljande familjemedlemmar Det finns flera hundra enskilda organisationer som bedriver svenska biståndsinsatser i utvecklingsländer och katastrofdrabbade områden. En del av organisationerna finansieras genom medlemsavgifter, en- Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier skilda fonder eller genom ideellt arbete. Biståndsarbetet kan även finansieras med statliga biståndsmedel, exempelvis genom bidrag från Sida och . Det finns särregler i socialförsäkringsbalken (SFB) gällande social- försäkringsskydd för utsända biståndsarbetare och deras medföljande (5 kap. 6 och 8 §§, 26 kap. 24 §, 12 kap. 38 § SFB). Biståndsarbetare som är anställda av en svensk ideell organisation som bedriver bi- ståndsverksamhet eller ett svensk trossamfund eller organ som är knutet till sådant samfund kan omfattas av det svenska socialför- säkringssystemet under utlandsvistelsen. Förutsättningen för att anses vara fortsatt bosatt i är att utlandsvistelsen kan antas pågå som längst (5 kap. 6 § SFB). 1990/91:100 framgår att både organisationer respektive svenskt trossamfund ska ha styrelsesäte i , ha stadgar och revisorer, samt avge verksamhetsberättelse. Därutöver ska anställ- ningsavtalets för biståndsarbetaren ha ingåtts i och den ut- sände ska ha varit bosatt i sedan minst sex månader.1 För information om vilka organisationer som uppfyller dessa vill- kor hänvisas till (Sida) eller Forum Syd, samarbetsorganisation inom folkrörelse- biståndet.2 När det gäller trossamfund kan vägledning hämtas från förordning (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. I 2 § i förord- ningen framgår att med trossamfund avses en sammanslutning för religiös verksamhet i vilken det ingår att anordna gudstjänst eller en grupp av samverkande församlingar eller trossamfund (samverkans- organ). avses en sammanslutning som bedriver lokal religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Utredningen har varit i kontakt med representanter för svenska biståndsorganisationer (och samt Svenska Röda Korset) för att utreda om det finns några särskilda problem för utsända biståndsarbetare i relation till social trygghet.3 och Svenska Afghanistan- 1Med förslag till statsbudget /92, bilaga 7, s. 43 f. Se även SOU 1997:72, s. 313. 2En vägledande organisationsförteckning finns på Forum Syds webbplats. I fråga om trossamfund i punkt 2 kan exempelvis ledning hämtas från förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. 3Utredningen kontaktade Forum Syd som samordnar ett nätverk för generalsekreterare i biståndsorganisationer. De vidarebefordrade utredningens frågor till cirka 20 bistånds- organisationer. har sammanställt sitt underlag efter samtal med repre- Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier kommittén har uppgett att den definition som anges i SFB inte skapar några problem för de ideella organisationerna eller trossamfunden. Det finns dock frågetecken om vad som menas med ”organ som är knutet till ett sådant samfund” i 5 kap. 6 § SFB och ett förtydligande angående denna lydelse vore därför, enligt de konsulterade organisa- tionerna, önskvärt. Den femårsfrist som finns för utlandsvistelsen anses av och som bra och väl- avvägd. Enligt är utlandsvistelsen för deras biståndsarbetare sällan mycket längre än så eftersom det är viktigt att det sker en återkoppling till organisationen i för att förmedla kunskap om arbetet i tredje land. Svenska Röda Korset uppger där- emot att det inte är ovanligt inom organisationen med långtidsupp- drag eller flera uppdrag efter varandra, antingen för samma organisa- tion eller olika organisationer. Svenska Röda Korset anser att fem- årsgränsen kan vara en begränsande faktor. Ett annat problem som lyftes är att det är oklart hur länge en biståndsarbetare måste återvända och vara i innan han eller hon kan påbörja en ny utsändningsperiod. Enligt information från För- säkringskassan krävs vistelse i för att kunna påbörja ett nytt utsändningsuppdrag. Detta kan skapa svårigheter för de bistånds- arbetare som byter organisation eller arbetsgivare eller har en specialistkompetens som behövs omgående i tredje land, vilket gör att det inte är önskvärt att avvakta till nästa utsändningsperiod. Som ett ytterligare problem nämndes även rätten till arbetslös- hetsersättning för de medföljande familjemedlemmarna. Det rör de fall som lönen inte utbetalas i . Avslutningsvis lyftes även pro- blemen kring nuvarande reglering av efterskyddstiden för medföljande familjemedlemmar till biståndsarbetaren (se rubrik nedan). Biståndsarbetare som är anställda av svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet eller svensk trossamfund eller ett organ som är knutet till sådant samfund kan omfattas av det svenska social- sentanter från , Pingstmissionens utvecklingssamarbete och . Även Svenska Röda Korset har bidragit. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier försäkringssystemet under utlandsvistelen. En förutsättning för att omfattas av det svenska bosättningsbaserade delen av socialför- säkringen är att biståndsarbetaren ska ha varit bosatt i omedel- bart före utlandstjänstgöringen samt att utlandsvistelsen antas vara som längst fem år.4 Även medföljande familjemedlem omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen under utlandsvistelsen enligt 5 kap. 6 § och 8 § SFB. Dessa måste ha varit bosatta i före utlandsvistelsen för att omfattas av den bosättningsbaserade för- säkringen. Biståndsarbetare omfattas inte av den arbetsbaserade försäkringen . Dock finns en specialregel gällande tillhörig- heten till den arbetsbaserade socialförsäkringen för denna grupp. Enligt 6 kap. 12 § SFB ska efterskyddstiden för biståndsarbetare, som till följd av utlandsarbete inte omfattas av den arbetsbaserade för- säkringen, börja löpa först efter återkomsten till om utlands- vistelsen varat som längst . Detta gäller de som efter utlandsvistelsens slut återvänder till . Regeln innebär att biståndsarbetaren blir försäkrad för arbetsbaserade förmåner vid återkomsten till i samband med att efterskyddstiden börjar löpa.5 Bestämmelsen om efterskyddstiden gäller dock inte för med- följande familjemedlemmar. I 26 kap. 24 § SFB regleras möjlighet till vilande sjukpenninggrundad inkomst (SGI) under utlandsvistelsen för sådana personer som enligt 5 kap. 6 och 8 §§ SFB anses bosatta i även under vistelse utomlands. Den sjukpenninggrundande inkomsten ska vid återkomsten till motsvara lägst det belopp som utgjorde dessa personers sjukpenninggrundande inkomst före utlandsresan. Det innebär att de i samband med återkomsten till får en fastställd SGI som lägst motsvarar det belopp som var fastställt före utlandsvistelsen.6 26 kap. 24 § SFB 45 kap. 6 § SFB. Se även prop. 1998/99:119 s. 136.