sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Det försäkringsskydd som studenten då garanteras, exempelvis vid längre sjukdom eller då han eller hon blir förälder, gör det möjligt att växla mellan arbete och studier utan att skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten försvinner. När det gäller graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning, innebär regleringen om SGI-skyddad tid i kombination med bestäm- melsen om studietids-SGI (26 kap. 19 § SFB) att förälderns sjuk- penninggrundande inkomst utifrån förhållandena före studierna blir vilande . Den SGI:n kan aktiveras igen först när studierna har avslutats eller avbrutits (se prop. 1983/84:127, s. 26 f. och 35). är det i stället studietids-SGI, som grun- dar sig på inkomster från sådant arbete som den studerande kan ha vid sidan av studierna, som ligger till grund för ersättning. Årsarbets- tiden, såvitt den är relevant, beräknas då på det antal arbetstimmar som studeranden kan antas ha i det arbetet. (Se dock 26 kap. 22 § SFB för ett undantag från denna reglering.) I detta sammanhang är det relevant att ha i åtanke att graviditetspenning och tillfällig föräldra- penning endast kan lämnas till en person som har ett arbete som han eller hon avstår från. Vid beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivå gäller inte bestämmelsen om studietids-SGI (se 12 kap. 25 § andra strecksatsen SFB). När det gäller den ersättningen innebär bestämmelserna om SGI-skydd därmed att föräldrapenning på sjukpenningnivå beräknas med utgångspunkt i en skyddad SGI, om den sjukpenninggrundande inkomsten då blir högre än om den hade beräknats med beaktande av förhållandena under studie- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? tiden, dvs. utifrån ett eventuellt arbete parallellt med studierna. Till skillnad från de ovan behandlade förmånerna kan föräldrapenning lämnas både till den som inte har ett arbete och den som har ett arbete som han eller hon avstår från. Det kan här noteras att en SGI är skyd- dad även under tid då en försäkrad förälder eller likställd förälder helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn som inte har fyllt (se 26 kap. 15 § SFB). Förslag om att utvidga skyddet för sjukpenninggrundande inkomst En arbetsgrupp inom har i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande (, 2017b) föreslagit att SGI-skydd ska gälla även under tid då den försäkrade utan att uppbära studiestöd bedriver studier på minst halvtid för vilka studiemedel får lämnas en- ligt studiestödslagen. En förutsättning är att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå eller bedrivs från och med det andra kalender- halvåret det år den försäkrade fyller . Promemorian har remit- terats och regeringen anger att avsikten är att nya regler ska finnas på plats när startar.30 Bakgrunden till förslaget är att de som inte uppbär studiestöd eller som inte har rätt till studiestöd enligt den nuvarande regleringen inte omfattas av skyddet för sin SGI. För de föräldrar som av olika skäl inte uppbär studiestöd, exempelvis för att de inte har rätt till stödet eller önskar finanisera studierna på annat sätt, kan ett krav på att fak- tiskt uppbära studiestöd för att omfattas av skyddet innebära att SGI sätts till noll när han eller hon börjar studera eller när rätten till studie- stöd upphör. Det kan drabba föräldrar som exempelvis återgår till påbyggnadsstudier efter att ha arbetat och där antalet veckor med studiemedel är slut. Det kan vidare innebära att en förälder som blir återbetalningsskyldig för studiemedel på grund av för hög in- komst förlorar sitt skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten. har till exempel i HFD 2015 ref. 67 funnit att SGI-skydd inte gäller för den tid som studiemedel har åter- krävts för. Förslaget som har remitterats innebär en lättnad för de föräldrar som önskar skydda sin SGI utan att behöva ta ut studiestöd. 30 Se /pressmeddelanden/2017/08/starkt-skydd-for-studenter-vid-sjukdom/ Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Antalet personer som omfattas av utvidgningen anges i promemorian vara totalt cirka 7 000 personer , där alla inte är föräldrar. Oavsett utvidgningen av skyddsbestämmelsen är det fortsatt av stor vikt att studenter, såväl de som redan är föräldrar som de som blir föräldrar , får god information om hur man kan skydda sin SGI, exempelvis efter det att studierna har avslutats eller i samband med föräldraledighet. Det inkluderar kunskap om skydds- bestämmelser som är specifika för föräldraförsäkringen och tolk- ningen av dessa, t.ex. kravet att använda föräldrapenning i oavbruten följd efter barnets ettårsdag för att få behålla skyddet för sin SGI (se de allmänna råden till 26 kap. 15 § SFB i all- männa råd [RAR 2002:2] om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid). För forskarstuderande är skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten beroende av finansieringsformen för studierna. I de fall den studerande har utbildningsbidrag för doktorander omfattas han eller hon av SGI-skyddet under studier och den SGI som han eller hon har haft före studierna hålls vilande. Det kan också vara fallet om stu- dierna sker inom det egna yrkesområdet. Om doktoranden däremot finansierar studierna med stipendier omfattas denne inte av skyddet för SGI, vilket kan innebära att en tidigare SGI sätts till noll. Det inne- bär exempelvis att om doktoranden blir förälder och begär föräldra- penning kan enbart grundnivån betalas ut. För de doktorander som är antagna vid ett svenskt statligt universitet eller en statlig högskola finns det en försäkring hos Kammar- kollegiet för de fall där doktorandens stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna. Doktorander som kommer till och finansierar sina forskarstudier med hjälp av stipendier anses inte bosat- ta i (se 5 kap. 7 § andra stycket SFB). Det innebär att de inte har rätt till bosättningsbaserade förmåner som exempelvis föräldra- penning på grundnivån. Det gäller även om de har beviljats permanent uppehållstillstånd i . (Se Förvaltningsrätten i dom i mål nr 6144-15, som rörde den bosättningsbaserade förmånen barnbidrag. Prövningstillstånd meddelades inte i de högre instanserna.) Om den studerande är anställd som forskare kan lönen för det arbetet ligga till grund för SGI. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning kan enbart betalas till dem som förvärvsarbetar Graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning är arbetsbaserade förmåner och kan därmed enbart betalas ut till studerande som är försäkrade för sådana förmåner och som i övrigt uppfyller villkoren för ersättning, bl.a. att personen har ett arbete som han eller hon måste avstå från. Om en förälder inte arbetar parallellt med studierna kan därmed tillfällig föräldrapenning inte betalas ut eftersom studenten inte har behov av att avstå arbete på grund av att barnet exempelvis är sjukt eller smittat. Det finns i stället ett skydd inom studiestödssystemet som i stort är harmoniserat med reglerna för tillfällig föräldrapen- ning, där den studerande får behålla studiemedel om denne helt av- står studier och barnet är . Anmälan till CSN om att för- äldern avstår från studier för att vårda barn ska helst ske . Skyddet innebär vidare att de veckor för vilka studie- medel utbetalas när barnet är sjukt inte räknas vid beräkning av det maximala antalet veckor som studiemedel kan utbetalas, att kraven på studieresultat blir lägre och att lånedelen kan skrivas av. Det maxi- mala antalet veckor som studiemedel kan behållas när barnet är sjukt eller smittat är . Om barnet har en allvarlig sjukdom kan tiden sträckas ut. Det kan jämföras med förvärvsarbetandes möjlig- heter att få tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt eller smittat med möjlighet till förlängning om barnet är allvarligt sjukt. Om barnets ordinarie vårdare är sjuk kan studiemedlen behållas och i samband med barns födelse eller adop- tion kan studiemedel behållas . Att en studerande som inte arbetar inte har rätt till tillfällig för- äldrapenning innebär att det inte finns någon möjlighet att avstå rätten till tillfällig föräldrapenning till någon annan försäkrad som i stället för föräldern kan avstå arbete för att vårda barnet. Detta har lyfts upp som ett problem för föräldrar som exempelvis inte kan fullgöra examina- tioner, tentor eller praktik på grund av att barnet blir sjukt och ingen annan kan vårda barnet med tillfällig föräldrapenning. Det ligger dock i sakens natur att någon som inte är försäkrad för en förmån inte hel- ler har möjlighet att avstå denna förmån till någon annan. Den person- krets som kan använda tillfällig föräldrapenning för ett barn, på egen grund eller genom överlåtelse av dagar är relativt vid men även där gäl- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? ler rätten under förutsättning att dessa personer är försäkrade för arbetsbaserad försäkring. Om det finns andra föräldrar till barnet för- utom den studerande som är försäkrade och har rätt till tillfällig för- äldrapenning finns möjlighet för någon av dem att överlåta sådan för- äldrapenning till en annan försäkrad. För de föräldrar som är ensamma i sitt föräldraskap och inte har rätt till tillfällig föräldrapenning finns ett försörjningsskydd genom att studenten har möjlighet att behålla sina studiemedel. När det gäller möjligheten att avstå studier , t.ex. vid vissa undervisningsmoment eller examinationer, kan stu- denten dock bli hänvisad till lärosätets flexibilitet och möjligheter till anpassning. (Se även avsnitt 7.10.3 om utredningens överväganden kring möjligheten att överlåta rätt till föräldrapenning till en annan försäkrad.) Graviditetspenning kan betalas ut om förälderns arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av graviditeten eller då det finns risker i arbetsmiljön. För anställda som riskerar att utsättas för risker i arbetsmiljön finns ett omfattande omplaceringskrav på arbets- givaren och först när möjligheterna till omplacering är uttömda kan graviditetspenning komma i fråga. För studerande som exempelvis har praktik som kan medföra risker i arbetsmiljön gäller dock inte motsva- rande regler, på grund av att de inte genom praktiken är försäkrade för arbetsbaserade förmåner som graviditetspenning. Det kan därför lyf- tas fram som ett problem att möjligheten till graviditetspenning inte omfattar studerande (se t.ex. studentråd ). Det finns dock viktiga skillnader mellan praktik och arbete. Oavlönad praktik, även med studiestöd, medför inte att föräldern är försäkrad för arbetsbase- rade förmåner eller att praktiken kan ge upphov till en sjukpenning- grundande inkomst. När det gäller förhållandena på praktikplatsen är ansvaret delat. Högskolan har ett ansvar att välja en lämplig praktik- miljö medan företaget eller platsen där praktiken sker har ansvar för arbetsmiljön och därmed att skydda praktikanten från skador. Arbets- rättsligt anses utbildning som sker i ett företag ofta som jämställt med annat arbete som utförs i företaget och studenten blir då att anse som arbetstagare (se t.ex. Arbetsdomstolens domar AD 71/1981 och AD 110/1981). En reglering motsvarande den som gäller då en stude- rande förälder är frånvarande från studier för att vårda ett sjukt barn, dvs. att studenten får behålla studiemedlen, omfattar inte den situation som beskrivs ovan. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? 4.3.4Föräldraledighet, studier och ekonomi Vid beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivå beaktas inte studiemedel utan det är inkomst från arbete som kan utgöra SGI och ligga till grund för föräldrapenning på den ersättningsnivån. Den som saknar inkomst från förvärvsarbete får ersättning på grundnivå för de föräldrapenningdagar som avses. Studerande utan tidigare eller med begränsad arbetslivserfarenhet kan vara en av dessa grupper. Av de kvinnor som var studerande hade av dagarna med föräldra- penning (exklusive lägstanivådagarna) när barnet var betalats ut på grundnivå. Motsvarande för män var . Att studerande män hade en så pass låg andel dagar på grundnivå kan del- vis förklaras med att de inte i lika stor utsträckning som kvinnor är föremål för den kvalificeringstid som 240-dagarsvillkoret innebär eftersom de oftast tar ut föräldrapenning senare i barnets liv. En annan förklaring är att män generellt sett är äldre när de blir föräldrar och därför i högre utsträckning kan ha hunnit arbeta före studierna och därmed ha en skyddad sjukpenninggrundande inkomst. Det är också en högre andel av de studerande männen med barn som förvärvsarbe- tar parallellt med studierna och som därmed kan ha en sjukpenninggrundande inkomst utifrån inkomsterna från det arbe- tet, beräknad enligt de grundläggande bestämmelserna om SGI. (Se mer om grundnivå och studerande i kapitel 6.) Bland de kvinnor och män som blir föräldrar tidigt och därmed oftast går i grund- eller gymnasieskolan när de blir föräldrar kan det finnas särskilda utmaningar i att kombinera studier och föräldraskap. Det är en betydligt högre andel av dessa unga som inte fullföljer en gymnasieutbildning än bland de jämnåriga som inte blir föräldrar (2012). Möjligheterna att kombinera studier med föräldraskap kan vara begränsade, t.ex. beroende på problem med att anpassa utbildningstakten eller ordna med barnpassning samt av eko- nomiska skäl. En ung studerande som blir förälder får i hög utsträck- ning föräldrapenning på grundnivå eftersom det är få som så tidigt har upparbetat en SGI överstigande grundnivån. är föräld- rarna försörjningspliktiga för barn som är , eller för dem om de fortfarande går i gymnasieskolan, även om barnet har fått ett eget barn. Det innebär att när en ung förälder åter- går till gymnasieskolan kan möjligheterna till ekonomiskt stöd för den unga och dess barn vara begränsade. Från att ha haft möjligheten Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? att få föräldrapenning som del av försörjningen så är det studiehjälp som betalas ut, förutsatt att föräldern studerar på heltid. Det finns hel- ler inga möjligheter för den studerande föräldern att få tilläggsbidrag för barn på det sätt som är möjligt när det är studiemedel som utbeta- las. Det innebär att en inkomst via föräldrapenningen på före skatt som föräldraledig, dvs. i genomsnitt vid fullt uttag av föräldrapenning, ersätts med ett månadsbelopp på när den unga föräldern återupptar sina studier.31 I vissa fall kan en studerande vid sidan av studiebidraget få studiehjälp i form av extra tillägg. Extra tillägg inne- bär ett stöd till dem med låg inkomst och ges med olika belopp utifrån ett visst ekonomiskt underlag, som omfattar exempelvis lön och för- äldrapenning. Den studerandes föräldrars inkomster räknas som huvudregel med, dock inte om studeranden är gift eller det annars föreligger synnerliga skäl. (Se 2 kap. 7 § tredje stycket studiestöds- lagen och 2 kap. 9–14 §§ studiestödsförordningen.) En situation då föräldrarnas inkomster inte räknas med är då den studerande föräldern bor med en person som studeranden har barn tillsammans med och inte med sina föräldrar. Den studerande förälderns inkomst räknas då utan hänsyn till föräldrarnas inkomst efter att barnet är fött.32 Det har tidigare, bl.a. från , , och Studiesociala utredningen, framförts att studenters ekonomi under föräldraledigheten bör förstärkas genom att det ska vara möjligt att basera beräkningen av SGI på studentens inkomst från studiemedel och studielån, alternativt att ersättningen inom föräldrapenningen ska ligga på motvarande nivå (Noleryd 2011; TCO 2009; SFS m.fl. 2009). I Studiesociala utredningens betän- kande Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) framför- des att ett effektivt sätt att gynna ökat barnafödandet bland personer som är i studier vore att förbättra nivåerna i föräldrapenningen för studerande. Utredningen ansåg i enlighet med detta att en möjlighet är att ersättningsnivåerna överensstämmer med totalbeloppet i studie- medlet. Det lämnades dock inga sådana förslag eftersom det bedöm- des att ytterligare analyser behövs. 31En höjning av studiebidraget till per studiemånad har aviserats i prop. 2017/18:1, utg.omr. 15, med föreslaget ikraftträdande men med tillämpning på bidrag som betalas ut . 32Se /komv-folkh-gymn/studiehjalp/hur-mycket-kan-du-fa/extra-bidrag-1.2845 Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? att det fanns någon anledning att skapa någon särlösning för stude- rande (SOU 2009:28). Att räkna studiemedel som inkomstgrundande för föräldrapenning skulle innebära ett avsteg från inkomstbortfallsprincipen, eftersom studiemedel och studielån inte ses som inkomst av arbete och heller inte medför inbetalningar för finansieringen av socialförsäkringssyste- met. Sedan betänkandena och 2009 har grundnivån i föräldra- penningen höjts vilket har förbättrat den ekonomiska situationen för såväl studenter som andra grupper som inte har haft en sådan förank- ring på arbetsmarknaden att de har fått en SGI innan de blev föräldrar. Ersättningen på grundnivå ligger på . För en förälder som har studiemedel innebär ett avbrott i studierna för föräldraledighet med ersättning på grundnivå en möjlig ersättning på maximalt efter skatt (med för- äldrapenning på en månad, skattesats ). Om färre än tas ut för att föräldern vill sprida och ha möjlighet till minskar ersättningen från för- äldrapenningen. Det kan jämföras med den ekonomiska situation som studenten hade under studierna, innan han eller hon fick barn. Om en student hade fullt studiebidrag och studielån innan barnet kom var den disponibla inkomsten, utan andra bidrag, i måna- den , varav var studiebidrag. Det innebär en kom- pensationsgrad på , vilket är lägre än den nivå som de som har kvalificerat sig för en föräldrapenning på sjukpenningnivå har. Där ligger kompensationsgraden, vid fullt uttag av föräldrapenning , strax om inkomsten inte är så pass hög att den överstiger taket i föräldrapenningen (tio prisbasbelopp). För studerande som är och som har förvärvs- arbetat finns också möjligheten att ansöka om tilläggslån (se 3 kap. 14 § studiestödslagen och 3 kap. 12 § studiestödsförordningen), vilket ger ett mindre inkomstbortfall vid övergång från arbete till studier men som kan förstärka inkomstbortfallet vid en senare övergång till föräldraledighet om föräldern inte har en skyddad SGI som kan läggas till grund för föräldrapenning på sjukpenningnivå. Studerande får därmed ofta en betydligt lägre inkomst när de av- bryter studier för att vara föräldralediga med föräldrapenning, och en lägre kompensationsgrad än förvärvsarbetande föräldrar. Den dispo- nibla inkomsten påverkas dock även av andra möjliga inkomster under Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? föräldraledigheten, exempelvis barnbidrag och i vissa fall möjligheten att få bostadsbidrag. Omställningen kan ändå bli stor. För föräldrar som börjar studera förstärks studiemedlen med tilläggsbidrag som kan betalas ut till föräldrar som har barn . För en studerande förälder som uppbär studiemedel och tilläggsbidrag och avbryter studierna när han eller hon är föräldraledig med ett andra barn kan kompensationsgraden från föräldrapenningen därmed vara lägre än för en student som är föräldraledig med sitt första barn, eftersom tilläggsbidraget försvinner då det enbart betalas ut när föräldern har studiemedel. Om den andra föräldern studerar kan tilläggbidraget betalas ut till honom eller henne. Tillkommande in- komster till hushållet är det allmänna barnbidraget för det andra bar- net och flerbarnstillägg. Om den sjukpenninggrundande inkomsten skulle motsvara stu- dentens studiebidrag och studielån och utgöra en grund för föräldra- penning skulle det innebära en relativt låg årsinkomst eller SGI. Stu- diemedel ges normalt sett . En sammanlagd inkomst baserad på studiemedel skulle därmed, med dagens nivåer på studiemedel33 och beräkning av föräldrapenning, innebära ett dag- belopp för föräldrapenning som ligger under den nuvarande grund- nivån på . Grundnivån i föräldrapenningen är således mer generös än vad följden av att räkna studiemedel som sjukpenning- grundande inkomst skulle bli, förutsatt att föräldern inte även har in- komst från arbete vid sidan av studierna att räkna med. Om tanken i stället, i enlighet med t.ex. vad Studiesociala utredningen föreslog 2003, skulle vara att ge föräldrapenning på samma nivå som studie- bidrag och studielån innebär per dag för de månader som studiemed- len omfattar, skulle dagbeloppet behöva höjas till (räknat som en ersättning som tas ut ). Det skulle innebära en substantiell höjning jämfört med dagens nivå. Ett dag- belopp på skulle innebära att föräldrar med en förvärvs- inkomst på skulle få ersättning på grundnivå i stället för på sjukpenningnivå. Vidare skulle ett sådant sätt 33 Regeringen har föreslagit att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med per studiemånad vid heltidsstudier (prop. 2017/18:1, utg.omr. Det innebär att studerande föräldrar, liksom övriga studerande med studiemedel, kan få en förstärk- ning av sin ekonomiska situation. innebär det att skillnaden mot grundnivån i för- äldrapenningen ökar. Omräknat som ett dagbelopp skulle den nya nivån av studiemedel (bidrag och lån) motsvara (utan hänsyn till indexering). Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? att räkna innebära att studerande inte får någon reducering alls av sin inkomst vid avbrott för vård av barn när arbetstagare får maximalt av sin tidigare inkomst täckt av föräldrapenningen. Det kan också noteras att för den student som har en skyddad sjukpenninggrundande inkomst kan föräldrapenningen bli betydligt högre än grundnivån och den inkomst av studiemedel som föräldern hade under studierna. Eftersom SGI:n kan vara skyddad (med studiemedel, totalt 12 termi- ner, dvs. sammanlagt ) innebär dagens regelverk att det vid ut- betalning av ersättning baserat på en sådan SGI i vissa fall enbart finns en svag anknytning till den tidigare arbetsinsatsen och inbetalningen av socialavgifter. Grundnivån utgör ett grundskydd för föräldrar som inte förvärvs- arbetar. Den är inte indexerad på så sätt att den kontinuerligt omräk- nas med hänsyn till prisbasbeloppet, vilket studiemedel och tilläggsbidrag gör. Eftersom inkomstbortfallsprincipen även fortsatt ska utgöra grunden för försäkringen kan grundnivån inte vara för hög, då en för hög nivå kan minska incitamenten till arbete. Studerande föräldrars ekonomiska situation varierar kraftigt, liksom den kan göra för övriga föräldrar beroende på exempelvis hushållets sammansättning och dess sammanlagda inkomster. Den disponibla inkomsten kan också påverkas av möjligheten till andra familjeeko- nomiska stöd som bostadsbidrag och underhållsstöd. Föräldrapenning kan normalt sett inte utbetalas som stu- denten bedriver bundna heltidsstudier, men om studierna medger det kan föräldern använda både föräldrapenning och studera på deltid och då ha studiemedel som motsvarar mindre än heltidsstudier. I vissa fall kan även heltidsstudier förenas med uttag av föräldrapenning. För- äldrapenningen räknas in i den inkomstprövning som görs när studie- medlen fastställs (se 3 kap. 19 § studiestödslagen). Den som har både studiemedel och föräldrapenning, vilket kan vara möjligt, eller som har föräldrapenning på sjukpenningnivå delar av halvåret kan alltså få re- ducerade studiemedel om den sammanlagda inkomsten överstiger fri- beloppet. Fribeloppet för heltidsstudier under en ter- min 2017 är , vilket motsvarar en genomsnittlig månads- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? För en förälder med enbart ersättning på grundnivån i föräldrapenningen kan alltså ingen reducering av studie- medlen bli aktuell eftersom summan (× 6 månader × 250 kro- nor per dag) understiger fribeloppet. avstod att beröra frågan om det bör vara möjligt att uppbära exempelvis för- äldrapenning under studierna, då det ansågs vara en fråga som inte rör det utbildningspolitiska området (SOU 2009:28, s. 488).