sou · H5B364 · 2017-06-29 00:00:00 — Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen innebär att motsvarande även gäller om byggnaden lig- ger utanför ett område med detaljplan som inte heller utgör en tätbebyggelse. Angående betydelsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen anges att det inte finns något krav på bygglov för att inom ett område med detaljplan färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på en- eller tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggna- dens eller områdets karaktär. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att motsvarande även gäller inom en tätbebyggelse utanför ett område med detaljplan. Angående bety- delsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. Ändringen i andra stycket innebär att kommunen, trots första stycket, i områdesbestämmelser kan bestämma att bygglov krävs. I paragrafen anges att det inte finns något krav på bygglov för att inom ett område med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande byggnadsdel, om den inte place- ras närmare gränsen än . Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att motsvarande undantag även gäller inom en tätbebyggelse utanför ett område med detaljplan. Angående betydelsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om när det inte krävs bygglov för vissa åtgärder utanför ett område med detaljplan. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringarna i första och tredje stycket innebär att uttrycket ”sam- manhållen bebyggelse och bygglov behövs med hänsyn till omfatt- ningen av byggnadsverk i bebyggelsen” byts ut mot termen samlad bebyggelse. Angående betydelsen av termen samlad bebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen anges att det inte finns något krav på bygglov för att inom ett område med detaljplan, på andra byggnader än en- eller två- bostadshus och tillhörande komplementbyggnader, färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård om åtgärden inte väsentligt ändrar bygg- nadens eller områdets karaktär. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att motsvarande även gäller inom en tätbebyggelse utanför ett område med detaljplan. Angående be- tydelsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. Ändringen i andra stycket innebär att kommunen, trots första stycket, i områdesbestämmelser kan bestämma att bygglov krävs. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall bygglov inte krävs då kommunen bestämt detta i en detaljplan eller områdesbestämmelser med stöd av 4 kap. 15 eller 42 §. I andra stycket finns bestämmelser om villkor för att åtgärden ska få vidtas utan bygglov. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i andra stycket innebär att termen sammanhållen be- byggelse ändras till samlad bebyggelse och att efterledet ”om ett så- dant medgivande behövs med hänsyn till omfattningen av bygg- nadsverk i bebyggelsen” utgår. Angående betydelsen av betydelsen av termen samlad bebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om att det utöver vad som följer av 2–7 §§ krävs bygglov i den utsträckning som framgår av föreskrifter som regeringen har meddelat eller som kommunen har bestämt i en detaljplan eller i områdesbestämmelser. Övervägandena finns i av- snitt 5.6.9. Ändringen i första stycket 3 innebär att termen sammanhållen be- byggelse ändras till samlad bebyggelse. Angående betydelsen av ter- men samlad bebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall det krävs rivningslov inom och utanför ett område med detaljplan. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.9. Första stycket 2 är en ny punkt som innebär att motsvarande krav även ska gälla inom en tätbebyggelse utanför ett område med detalj- plan, om inte kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att rivningslov inte krävs. Första stycket 3, som bytt beteckning från första stycket 2, har ändrats så att motsvarande krav ska gälla utanför ett område med detaljplan som inte heller utgör en tätbebyggelse, om kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att rivningslov krävs. Angående betydelsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall det krävs marklov för schaktning och fyllning inom ett område med detaljplan. Över- vägandena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att motsvarande krav även ska gälla inom en tätbebyggelse utanför ett område med detaljplan, om inte kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att marklov för schaktning eller fyllning inte krävs. Angående betydelsen av termen tätbebyggelse, se kommentaren till 1 kap. 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall det krävs marklov för schaktning och fyllning i ett område utanför detaljplan. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att motsvarande krav även gäller utanför ett område med detaljplan som inte heller utgör en tätbebyg- gelse. Angående betydelsen av termen tätbebyggelse, se kommen- taren till 1 kap. 4 §. I paragrafen finns bestämmelser om vad ett förhandsbesked som innebär att en åtgärd ska tillåtas ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. Den nya punkten 4 innebär att om förhandsbeskedet avser en åt- gärd som ska vidtas inom ett område som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 och som inte omfattas av en detaljplan, så ska även skälen för att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan framgå av förhandsbeskedet. Hänvisningen till 4 kap. 2 § första stycket 5 innebär att den sökta åtgärden, för att träffas av bestämmelsen, ska vidtas inom ett område som antingen redan är ianspråktaget eller som genom åtgärden kan tas i anspråk för någon av de verksamheter och åtgärder som räknas upp i bestämmelsen. Ändringen är föranledd av kravet i artikel 4.4 i MKB-direktivet på att den s.k. behovsbedömningen ska göras tillgänglig för allmänheten. I paragrafen finns bestämmelser om vad som ska framgå av ett bygg- lov. Övervägandena finns i avsnitt 4.6.4. Det nya fjärde stycket innebär att om den sökta åtgärden ska vid- tas inom ett område som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 och som inte omfattas av en detaljplan, så ska även skälen för att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan framgå av bygglovet. Hänvisningen till 4 kap. 2 § första stycket 5 innebär att den sökta åtgärden, för att träffas av bestämmelsen, ska vidtas inom ett område som antingen redan är ianspråktaget eller som genom åtgärden kan tas i anspråk för någon av de verksamheter och åtgärder som räknas upp i bestämmelsen. Ändringen är föranledd av kravet i artikel 4.4 i MKB-direktivet på att den s.k. behovsbedömningen ska göras tillgänglig för allmänheten. I paragrafen anges att om ett byggnadsverk inom ett område med detaljplan innebär stora olägenheter för trafiksäkerheten på grund av att förhållandena har ändrats får förelägga ägaren att ta bort byggnadsverket eller vidta någon annan åtgärd för att avhjälpa eller minska olägenheterna. Övervägandena finns i av- snitt 5.6.9. Ändringen i första stycket innebär att möj- lighet att besluta om föreläggande utvidgas till att även avse bygg- nadsverk utanför ett område med detaljplan. Det nya tredje stycket anger att första och andra styckena inte gäller sådana byggnadsverk som avses i 52 § väglagen (1971:948). I 52 § väglagen finns bestämmelser om för vilka byggnadsverk och i vilka situationer får besluta om att ett byggnadsverk ska tas bort eller andra åtgärder vidtas. I paragrafen anges att får förelägga ägaren av en fastighet eller en byggnad inom ett område med detaljplan att an- ordna stängsel eller ändra utfart eller annan utgång mot gator eller vägar, om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.6.9. Ändringen innebär att möjlighet att besluta om förelägganden utvidgas till att även avse områden utanför detalj- plan. Ändringen innebär också att paragrafen inte ska tillämpas i fråga om sådan anslutning till allmän väg som avses i 40 § väglagen (1971:948). Om det behövs med hänsyn till trafiksäkerheten eller framkomligheten på en allmän väg, får väghållningsmyndigheten en- ligt 40 § väglagen besluta och verkställa förordnandet om att en en- skild vägs anslutning till den allmänna vägen ska spärras eller ändras. Detsamma gäller i fråga om utfarter från fastigheter och bryggor. Paragrafen, som innehåller bemyndiganden för regeringen att med- dela föreskrifter om planer och områdesbestämmelser, har i huvud- sak ändrats genom att två nya bemyndiganden införts. Övervägan- dena finns i avsnitt 4.6.2. I punkten 2 har ordet när ersatts med lokutionen i vilka fall. Någon ändring i sak är inte avsedd. I den nya punkten 3 har det införts ett bemyndigande för reger- ingen att meddela föreskrifter om i vilka fall en åtgärd som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. Syftet med bemyndigandet är att ska kunna tillämpa kriterier som anges på förordningsnivå när den prö- var om åtgärden kräver planläggning enligt den nya bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 5. Vid denna prövning behöver bygg- nadsnämnden göra en s.k. behovsbedömning. Enligt MKB-direkti- vet ska denna bedömning ske utifrån vissa kriterier som anges i bilaga 3 till direktivet. Dessa kriterier återfinns i bilaga 2 till förord- ningen om miljökonsekvensbeskrivningar (1998:905). I den nya punkten 4 har det införts ett bemyndigande för reger- ingen att meddela föreskrifter om att vissa slag av åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Syftet med bemyndigandet är att regeringen ska kunna underlätta för byggnads- nämnderna i bygglovsprövningen genom att meddela föreskrifter om gränsvärden eller kriterier för vilka åtgärder som alltid respektive aldrig kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Bemyndigan- det införs med stöd av preambel 10 i MKB-direktivet. Ändringarna i 4 kap. 2 och 34 §§, 9 kap. 39 och 40 §§ samt 16 kap. 1 § ska inte tillämpas på ärenden om detaljplan, bygglov eller för- handsbesked som har påbörjats före . Ändringarna i 9 kap. 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11 och 13 §§ ska inte till- lämpas på åtgärder som har påbörjats före . Ett ärende om detaljplan anses ha påbörjats när ett formellt beslut att inleda planläggningen har fattats. I den mån planärendet har inletts med ett detaljplaneprogram bör ärendet emellertid anses ha påbörjats först då kommunen beslutat att upprätta detaljplanen. 8.5Förslaget till förordning om betydelsen av termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse I förordningen, som är ny, finns bestämmelser om betydelsen av ter- merna tätbebyggelse och samlad bebyggelse. Förordningen består av nio paragrafer. Övervägandena finns i avsnitt 5.4 och 5.5. I paragrafen finns en upplysning om vilka bemyndiganden eller annat lagstöd som har utnyttjats för bestämmelserna i förordningen. I paragrafen anges de förordningar i vilka termen tätbebyggelse förekommer och där betydelsen av denna term kopplas till ett sådant område som har beslutat utgör tätbebyggelse med stöd av bemyndigandet i 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.2. I paragrafen anges de förordningar i vilka termen samlad bebyggelse förekommer och där betydelsen av denna term kopplas till ett sådant område som har beslutat utgör samlad bebyggelse med stöd av bemyndigandet i 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.2. I paragrafen anges kriterierna för tätbebyggelse. Bestämmelsen, som riktar sig till (), anger att vissa kart- och registerdata ska användas för att avgöra om ett område avser tät- bebyggelse eller inte. Bestämmelsen kan sägas utgöra en kodifiering av den GIS-modell som SCB behöver bygga upp och förvalta för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt 8 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.4. Enligt första stycket 1 ska en bebyggelsegrupp av viss omfattning och täthet anses utgöra tätbebyggelse. Byggnaderna ska vara minst 50 till antalet och måste även ligga på ett visst avstånd från varandra för att de ska uppfylla kriterierna. Som grund för denna bedömning ska SCB använda Lantmäteriets fastighetskarta respektive fastighets- registrets byggnadsdel. Enligt första stycket 2 ska även vissa områden som enligt fastighets- kartan används till vissa typer av bebyggelse eller på ett visst sätt anses utgöra tätbebyggelse. Det förutsätter emellertid att området berör ett sådant område med tätbebyggelse som avses i punkten 1. Om så är fallet ska alltså ett sådant område som avses i punkterna a–j i sin helhet anses ingå i tätbebyggelsen. Motsatsvis gäller att sådana områden inte ska anses utgöra tätbebyggelse, om det inte i någon del berör ett sådant område med tätbebyggelse som avses i punkten 1. Punkterna a–j tar sikte på sådana ytor i fastighetskartan som utgör markdata. Till skillnad från de kartdata som avses i punkten 1 avses här inte bara de ytor som upptas av en byggnad utan även sådana tomter och andra områden som kan sägas utgöra funktionella enheter i anslutning till byggnaderna. Med punkterna a–f avses sådana områden som enligt fastighets- kartan utgör ”ytskikt med bebyggelse”, dvs. ospecificerad bebygg- else, låg bebyggelse, hög bebyggelse, sluten bebyggelse, industri- område och torg. Med punkterna g–j avses sådana områden som enligt fastighets- kartan utgör ”ytskikt med anläggningar eller områden”. Dessa indelas i sin tur i anläggningsområden, idrottsplaner respektive start- och landningsbanor. Av punkterna h och i framgår att vissa anläggnings- och idrottsplaner inte ska inkluderas i tätbebyggelse. Med ett anläggningsområde avses i fastighetskartan ett område som är avsett och iordningsställt för ändamålet samt framträdande i landskapet. I anläggningsområden ingår även motionsområden och vissa andra områden som inte kan sägas utgöra tätbebyggelse. Därför framgår av punkten h att vissa anläggningsområden inte ska anses utgöra tätbebyggelse, nämligen i de fall anläggningsområdet enligt fastighetskartan är kodat som plantskola, fröplantage, golfbana, skjut- bana, täkt eller rengärde. I den mån det finns en byggnad inom anlägg- ningsområdet kommer byggnaden likafullt anses ha ett byggnads- område på det sätt som avses i punkten 1, även om anläggnings- området ska exkluderas till följd av att det används för något av de ändamål som anges i punkten h. Även vissa idrottsanläggningar ska exkluderas, nämligen om dessa enligt fastighetskartan är kodade som golfbana eller motionsanlägg- ning. Som framgått kan en golfbana följaktligen ingå i såväl kategorin anläggningsområde som i kategorin idrottsplan, men ska aldrig räk- nas in i tätbebyggelse. Finns det byggnader på eller i anslutning till golfbanan eller motionsanläggningen ska dessa likafullt anses ha ett byggnadsområde på det sätt som avses i punkten 1. Med start- och landningsbana avses i fastighetskartan rullbanor och taxibanor inom en flygplats. Enligt första stycket 3 ska även ett område vars area understiger och som helt eller till övervägande del ligger inom ett sådant område som avses i punkten 1 eller 2 anses utgöra tätbebyggelse. Det kan t.ex. handla om att byggnaderna ligger på ett sådant sätt i för- hållande till varandra att det uppstår en ”lucka” mellan dem som inte utgör en tätbebyggelse enligt punkten 1. Så kan vara fallet om marken används som parkmark, en trafikplats eller liknande. Innebörden av punkten 3 är att även en sådan lucka ska anses utgöra tätbebyggelse, om ”luckans” area understiger och luckan helt eller till över- vägande del omgärdas av ett sådant område som avses i punkten 1 eller 2. Att luckan helt omgärdas av det område som utgör tätbebyg- gelse kan liknas vid att det har uppstått ett hål i den yta som utgör tätbebyggelse. Att luckan till övervägande del omgärdas av tätbebyg- gelse kan liknas vid att det uppstått en ”vik” i ett sådant område som utgör tätbebyggelse enligt vad som följer av punkten 1 eller 2, t.ex. på grund av att det finns en motorled eller liknande som leder in mot bebyggelsen och att det därigenom inte finns några sådana bygg- nadsområden som avses i punkten 1. Att luckan till övervägande del är omgärdad av tätbebyggelse innebär att luckans öppning inte kan bli hur bred som helst. Den totala längden på den del av ”viken” som gränsar mot ett sådant område som följer av punkten 1 eller 2 måste alltså överstiga den tänkta luckans bredd. Av andra stycket framgår vissa byggnader inte ska anses ha ett byggnadsområde enligt första stycket 1. Det gäller om byggnaden antingen utgör en komplementbyggnad, vars area är eller mindre, eller om den är markerad som avregistrerad enligt fastighetsregistrets byggnadsdel. sådana byggnader som enligt fastighetskartan är markerad som en komplementbyggnad. Av tredje stycket framgår att även sådana byggnader som ännu inte är byggda i vissa fall ska anses ha ett byggnadsområde. Det gäller om byggnaden är markerad som planerad i fastighetsregistrets byggnads- del. En byggnad registreras som planerad när bygglov har getts. När slutbesked har getts ändras byggnadens status till gällande. Av fjärde stycket följer att ett sådant byggnadsområde som följer av första stycket 1 som huvudregel inte ska anses utgöra tätbebyggelse i den del som byggnadsområdet utgör vattenyta enligt fastighetskartans ytskikt med vatten (sjöar och större vattendrag). Det gäller däremot inte när även en byggnad som avses i första stycket 1 är belägen inom vattenområdet, t.ex. i de fall det är frågan om sådana fast förankrade husbåtar som anses utgöra byggnader enligt definitio- nen av byggnad i 1 kap. 4 § (2010:900). Använd- ningen av termen vattenyta innebär att ingen hänsyn ska tas till sådana vattendrag som redovisas i fastighetskartans linjeskikt över hydrografi, dvs. vattendrag vars bredd understiger . Se kommentaren till 4 §. Enda skillnaden i kriterierna mellan samlad bebyggelse och tätbebyggelse är antalet byggnadsområden som krävs enligt första stycket 1. För samlad bebyggelse är det 20 jämfört med 50 för tätbebyggelse. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.4. I paragrafen finns ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om vilka geografiska områden som utgör tätbebyggelse och samlad bebyggelse enligt kriterierna i 4 och 5 §§. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.5. I första stycket finns, förutom bemyndigandet, en bestämmelse om att , innan den meddelar sådana föreskrifter, ska ge , , , länsstyrelserna i angränsande län, och kommunerna i länet tillfälle att yttra sig över förslaget om föreskrifter. I andra stycket finns en bestämmelse om att får göra undantag från kriterierna för tätbebyggelse och samlad bebyggelse om det finns särskilda skäl. Bestämmelsen tar sikte på de situationer när behöver göra en anpassning av de gränser som framkommer i den GIS-analys som SCB ska genomföra och förse med enligt 8 §. Ett sådant särskilt skäl kan vara att ta bort omotiverade ”hål” som i enstaka fall kan komma att uppstå utifrån de kriterier som ligger till grund för GIS-analysen. Att ta bort ett sådant hål innebär att läns- styrelsen utvidgar det område som ska anses utgöra tätbebyggelse eller samlad bebyggelse till att även omfatta ett närliggande område som inte direkt omfattas av kriterierna i 4 respektive 5 §. En förut- sättning för att en sådan lokal anpassning ska få göras bör vara att fördelarna med anpassningen överväger de nackdelar som denna kan medföra från allmän eller enskild synpunkt. Särskilda skäl kan även anses föreligga genom att det område som följer av kriterierna utvidgas i en eller flera riktningar. Ett industri- område, en idrottsanläggning, ett hamnområde eller ett liknande om- råde bör alltså anses utgöra tätbebyggelse eller samlad bebyggelse i sin helhet, även om de kriterier som ligger till grund för GIS-analysen ger vid handen att endast en del av området ska anses utgöra sådan bebyggelse. I enstaka fall kan det också tänkas finnas skäl att se två mindre bebyggelsegrupper, som var för sig har färre än 20 respektive 50 hus, som en större enhet, trots att avståndet mellan två enskilda hus över- stiger de som följer av kriterierna. En förutsättning i så- dana fall bör emellertid vara att det totala antalet hus i de båda bebyggelsegrupperna överstiger 20 respektive 50 och att det även i övrigt vore oskäligt att betrakta de två bebyggelsegrupperna som två separata enheter, t.ex. när det gäller täthet och funktionella samband. Särskilda skäl kan även föreligga i det omvända fallet, dvs. när bedömer att ett område inte ska utgöra tätbebyggelse eller samlad bebyggelse – trots att området uppfyller något av de krite- rier för sådan bebyggelse som följer av förordningen. Det kan exem- pelvis vara fallet när det finns brister i underlaget. Om kartunderlaget anger en viss markanvändning eller bebyggelse, som leder till att området enligt kriterierna ska anses utgöra tätbebyggelse eller samlad bebyggelse, kan det anses vara motiverat att justera gränsen manuellt om känner till att kartredovisningen är felaktig. Vid prövningen av om det finns särskilda skäl bör i första hand beakta behovet av den reglering som är kopplad till att området anses utgöra tätbebyggelse eller samlad bebyggelse. Avsik- ten är att möjlighet att avvika från kriterierna ska till- lämpas restriktivt. Det är inte meningen att möjligheter att avvika från kriterierna ska användas för att peka ut fler mindre eller glesare bebyggelseområden på landsbygden som normalt inte faller inom kriterierna för tätbebyggelse eller samlad bebyggelse. Särskilda skäl kan inte anses föreligga om avsikten är att mera allmänt skydda kul- turvärden i bebyggelsen genom att kraven på bygglov, marklov och rivningslov är mera omfattande inom områden med tätbebyggelse eller samlad bebyggelse (9 kap. 2 § andra stycket, 3 §, 6 § första stycket, 10 § första stycket, 11 § första stycket och 13 § första stycket [2010:900]). I paragrafen anges att ska redovisa på en karta vilka om- råden i länet som utgör tätbebyggelse och samlad bebyggelse enligt 6 §. Kartan ska uppdateras . Myndigheter och enskilda som behöver känna till vilka områden som utgör tätbebyggelse eller samlad bebyggelse kommer att utgå från den karta som bestäm- melsen handlar om. bör en gång ta ställning till om avgränsningen av tätbebyggelse och samlad bebyggelse i länet är korrekt. Bestämmelsen ska förstås i relation till 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.5.5. I paragrafen anges att SCB ska förse med en karta över de områden som avser tätbebyggelse och samlad bebyggelse enligt kriterierna i 4 och 5 §§. När länsstyrel- sen enligt 6 § tar fram eller uppdaterar föreskrifter om vilka områden som utgör tätbebyggelse och samlad bebyggelse, kommer den att utgå från den kartredovisning som SCB ska tillhandahålla enligt 8 §. Även om det inte direkt framgår av bestämmelsen förutsätts att det underlag som SCB utgår från i sin GIS-analys är aktuellt. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.5.5. I paragrafen anges att när ett beslut om föreskrift enligt 6 § meddelas eller ett tidigare beslut ändras eller upphävs ska beslutet kungöras på det sätt som är föreskrivet för författningar i allmänhet, jfr lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. En kungörelse om beslutet ska också införas i ortstid- ning, jfr lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myn- dighet m.m. Kartan över tätbebyggelse och samlad bebyggelse ska göras tillgänglig på webbplats. Övervägandena finns i avsnitt 5.556. 8.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd I paragrafen förekommer termen tätbebyggt område. Termen förekommer i andra författningar men saknar en legaldefinition. Ändringen innebär att termen tätbebyggt område ändras till samlad bebyggelse. Övervägandena finns i avsnitt 5.4, 5.5 och 5.6.2.