sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Inget hindrar givetvis att en advokat, en biträdande jurist eller någon annan som är intresserad av att företräda barnet även i ett längre perspektiv utses som särskilt förordnad vårdnadshavare med stöd av den nu gällande regleringen. Förordnandet följer i så fall regleringen för särskilt förordnade vårdnadshavare. När det gäller de processuella formerna för hur en tillfällig vård- nadshavare ska utses kan man tänka sig olika alternativ. Ett är att socialnämnden, inom ramen för ett mål om vårdnadsöverflyttning, yrkar att en tillfällig vårdnadshavare ska utses i avvaktan på att nämn- den kan föreslå någon för uppdraget som särskilt förordnad vård- nadshavare. En väsentlig nackdel med detta alternativ är att målet skulle förbli oavslutat . Enligt vår bedömning är det därför bättre att en tillfällig vårdnadshavare utses i ett fristående förfarande. En sådan reglering skulle lämpligen kunna tas in i en ny paragraf i den upphävda 6 kap. 10 d § FB. Frågan om överflyttning av vårdnaden till en tillfällig vårdnadshavare bör hand- läggas som ett tvistemål. En grundläggande förutsättning för att en tillfällig vårdnads- havare ska utses är alltså att det finns skäl att flytta över vårdnaden till en särskilt förordnad vårdnadshavare. Det måste också finnas ett behov av en särskilt skyndsam överflyttning. Så är fallet när det närmast skulle framstå som stötande eller kränkande för barnet att låta en förälder kvarstå som vårdnadshavare. Regleringen tar sikte på fall där det har förekommit allvarligt våld i familjen och är avsedd att tillämpas endast i undantagsfall. När det gäller hur tillämpnings- området närmare bör avgränsas är ett alternativ att på något sätt knyta regleringen till brottmålsprocessen. Exempelvis skulle kunna föreskrivas att en tillfällig vårdnadsöverflyttning under vissa förut- Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad sättningar kan ske om en förälder är misstänkt för vissa särskilt an- givna brott begångna mot den andra föräldern. En fördel med en sådan bestämmelse är att tillämpningsområdet skulle bli tydligt av- gränsat men är det svårt att hitta en utformning som täcker in samtliga åsyftade situationer. Regleringen skulle också sannolikt förutsätta en samordning med olika utfall av den pågående brott- målsprocessen. Vi bedömer därför att det är bättre med en mer öppen skrivning som gör det möjligt att flytta över vårdnaden till en tillfällig vård- nadshavare om det finns skäl att utse en särskilt förordnad vårdnads- havare men de praktiska förutsättningarna för ett sådant förord- nande för tillfället saknas. Även om regleringen huvudsakligen tar sikte på fall av dödligt våld inom familjen kan den också i vissa fall tillämpas vid annat all- varligt våld riktat mot den andra föräldern eller barnet. Det kan inte heller uteslutas att det kan uppstå andra situationer, som inte handlar om familjevåld, men där behovet av en snabb vårdnadsöver- flyttning är så starkt att det kan vara motiverat att flytta över vård- naden till en tillfällig vårdnadshavare. Att bestämmelsen bara är avsedd att tillämpas i undantagsfall bör markeras genom att det ska krävas särskilda skäl för att en överflyttning av vårdnaden till till- fällig vårdnadshavare ska få ske. 13.8.6Vilket ansvar har en tillfällig vårdnadshavare? Vårt förslag: En förutsättning för att en tillfällig vårdnadshavare ska kunna utses är att den faktiska vården om barnet är tillgodo- sedd. I övrigt har en tillfällig vårdnadshavare samma ansvar för barnet som en annan vårdnadshavare. Även en tillfällig vårdnadshavare har ansvar för att barnets be- hov av umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med så långt möjligt tillgodoses. En tillfällig vårdnadshavare är normalt också barnets förmyn- dare. En förutsättning för att en tillfällig vårdnadshavare ska kunna utses är att den faktiska vården om barnet är tillgodosedd. I övrigt bör en tillfällig vårdnadshavare ha samma ansvar, uppgifter och rätt att be- Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad stämma i frågor som rör barnet som en annan vårdnadshavare (se avsnitt 13.2.1). Eftersom en tillfällig vårdnadshavare inte är barnets förälder så gäller dock inte principalansvaret avseende skadestånd för en sådan person. Enligt 6 kap. 15 § första stycket FB har ett barn rätt till umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med. Umgänget kan ske genom att barnet och föräldern träffar varandra eller genom att de har annan kontakt. Av paragrafens andra stycke följer att såväl barnets föräldrar som särskilt förordnade vårdnadshavare har ansvar för att barnets behov av umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med så långt möjligt tillgodoses. Enligt vår be- dömning bör motsvarande gälla för en tillfällig vårdnadshavare. Om umgänge mellan barnet och föräldern bör ske, och i så fall på vilket sätt, bör bestämmas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet med beaktande av vad som är bäst för barnet. Liksom när det gäller en särskilt förordnad vårdnadshavare bör en tillfällig vårdnadshavare i regel också vara barnets förmyndare. Även i denna situation bör dock någon annan kunna utses till för- myndare om det finns särskilda skäl för det. I förarbetena nämns som exempel på särskilda skäl att den underåriges förmögenhets- förhållanden är komplicerade och vårdnadshavaren eller vårdnads- havarna saknar erfarenhet av eller förutsättningar för att förvalta en förmögenhet av sådan beskaffenhet (se prop. 1993/94:251 s. 192). Om en advokat eller en biträdande jurist utses till tillfällig vårdnads- havare anser vi dock att utrymmet för att utse någon annan till för- myndare bör vara begränsat. 13.8.7Vilken rätt till ersättning har en tillfällig vårdnadshavare? Vårt förslag: En tillfällig vårdnadshavare ska ha rätt till ett skäligt arvode för uppdraget och ersättning för de utgifter som har varit skäligen påkallade för uppdragets fullgörande. Beslut om arvode och ersättning för utgifter fattas av över- förmyndaren. Arvodet och ersättning för utgifter ska betalas av kommunen. Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad Vår bedömning: Timkostnadsnormen enligt rättshjälpslagen (1996:1619) bör vara ett riktmärke vid bedömningen av vad som utgör ett skäligt arvode. Enligt vår bedömning bör en tillfällig vårdnadshavare ha rätt till ett skäligt arvode för uppdraget. Vad som utgör ett skäligt arvode får bestämmas från fall till fall utifrån bl.a. uppdragets komplexitet. Vi bedömer att den timkostnadsnorm som tillämpas vid ersättning enligt rättshjälpslagen är ett rimligt riktmärke vid fastställande av ersättningsnivån. En tillfällig vårdnadshavare bör dessutom ha rätt till ersättning för de utgifter som har varit skäligen påkallade för uppdragets fullgörande. Även om det, i vart fall initialt, i de allra flesta fall finns en koppling till ett pågående brottmål bedömer vi att denna koppling inte är tillräckligt stark för att det ska vara motiverat att låta staten stå för kostnaden för den tillfälliga vårdnadshavaren. Liksom när det gäller övrigt stöd åt enskilda i sociala angelägenheter bör i stället kommunen bära dessa kostnader. Enligt vår bedömning är det lämp- ligt att överförmyndaren, precis som för t.ex. förordnade förmyn- dare, beslutar om arvode och ersättning till en tillfällig vårdnads- havare. Enligt vår bedömning kan, som framgått, en tillfällig vårdnads- havare även i vissa fall vara målsägandebiträde för barnet. För de upp- gifter som utförs inom ramen för det senare uppdraget utgår ersätt- ning enligt regelverket för detta uppdrag. 13.8.8När och hur upphör ett uppdrag som tillfällig vårdnadshavare? Vårt förslag: Om en tillfällig vårdnadshavare har utsetts för ett barn, ska socialnämnden verka för att en eller två särskilt för- ordnade vårdnadshavare i stället utses för barnet. När förutsätt- ningar för ett sådant förordnande finns ska rätten, på talan av socialnämnden, flytta över vårdnaden från den tillfälliga vårdnads- havaren till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Vid handläggningen av denna fråga ska barnets förälder eller föräldrar ges tillfälle att yttra sig. Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad Ett uppdrag som tillfällig vårdnadshavare upphör i övrigt under samma förutsättningar som ett uppdrag som särskilt förordnad vårdnadshavare. Om en tillfällig vårdnadshavare entledigas eller dör, ska rätten efter ansökan av socialnämnden utse en annan person att vara tillfällig vårdnadshavare. Avsikten med den av oss föreslagna regleringen är att snabbt er- bjuda en tillfällig lösning för barnet. Strävan måste vara att hitta en mer permanent lösning av vårdnadsfrågan. Vi har därför övervägt att föreslå en viss yttersta tidsfrist för hur länge ett uppdrag som tillfällig vårdnadshavare kan bestå. Erfarenheterna från handlägg- ningen av dessa mål visar att en sådan tidsfrist i så fall inte bör vara för kort. Under alla förhållanden skulle en tidsfrist behöva för- ses med en ventil för att inte ett barn, som redan är så utsatt, plöts- ligt skulle riskera att stå utan vårdnadshavare. Vi bedömer dock att det finns en risk för att en fastställd tids- frist skulle vara kontraproduktiv, genom att en tillfällig vårdnads- havare regelmässigt skulle kvarstå under hela denna tidsfrist. Ambi- tionen måste vara att en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare utses så snart som det enskilda fallet medger. Vi har därför stannat för att föreslå att det i stället endast ska föreskrivas en skyldighet för socialnämnden att verka för att ett sådant förordnande sker. Överflyttningen av vårdnaden från en tillfällig vårdnadshavare till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare förutsätter en ny process i domstol. Det bör vara socialnämndens ansvar att väcka en sådan talan. I 6 kap. 10 § FB finns en bestämmelse som gör det möjligt att efter prövning i domstol flytta över vårdnaden från en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare till den ena eller båda av barnets föräldrar. Vi föreslår att denna bestämmelse även ska gälla i för- hållande till en tillfällig vårdnadshavare. En förälder som vill återfå vårdnaden kan alltså väcka talan enligt denna reglering. Enligt vår bedömning bör därför handläggningen av en talan om vårdnads- överflyttning från en tillfällig vårdnadshavare till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare huvudsakligen koncentreras kring frågan om den eller de av socialnämnden föreslagna personerna är lämpliga för ett sådant uppdrag. Vi föreslår alltså att det är socialnämnden och den tillfälliga vårdnadshavaren som är parter i denna process. Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad Enligt vår bedömning bör det dock föreskrivas att barnets förälder, eller i förekommande fall föräldrar, ges tillfälle att yttra sig i detta förfarande. Handläggningen bör i övrigt följa reglerna för tvistemål. Om en förälder vill föra talan om att vårdnaden ska flyttas över till honom eller henne bör det enligt vår bedömning ofta finnas skäl att handlägga målen gemensamt om förutsättningarna för detta i övrigt är uppfyllda. Under vissa förutsättningar ska en särskilt förordnad vårdnads- havare entledigas. Enligt 6 kap. 10 b § första stycket FB har en sådan person alltid rätt att på begäran bli entledigad från sitt uppdrag. I 6 kap. 10 c § föreskrivs att en särskilt förordnad vårdnadshavare ska entledigas, om han eller hon vid utövandet av vårdnaden gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller av någon annan orsak är lämplig som vårdnadshavare. Enligt vår bedömning bör motsvarande gälla för en tillfällig vårdnadshavare. I 6 kap. 10 c § FB finns en bestämmelse om att rätten ska utse en eller två andra personer att vara särskilt förordnade vårdnadshavare om barnets båda särskilt förordnade vårdnadshavare entledigas eller dör. En sådan fråga prövas efter ansökan av socialnämnden. Det finns ett behov av en motsvarande bestämmelse för det fall en till- fällig vårdnadshavare entledigas eller dör. Vi föreslår därför att rätten i en sådan situation, efter ansökan av socialnämnden, ska utse en annan person att vara tillfällig vårdnadshavare. Om det finns en lämplig person som är villig att åta sig ett uppdrag som särskilt för- ordnad vårdnadshavare ska socialnämnden i stället ansöka om att en sådan ska utses. Vårt förslag: En faderskapsbekräftelse ska kunna godkännas av en tillfällig vårdnadshavare för barnet. En tillfällig vårdnadshavare ska få föra barnets talan om fast- ställelse av faderskap eller föräldraskap. En tillfällig vårdnadshavare ska kunna lämna samtycke till adop- tion av barnet. ska få lägga ner en påbörjad utredning om fader- skapet, om det har lämnats ett samtycke av en tillfällig vårdnads- havare till adoption av barnet. Allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad När en dom eller beslut om att vårdnaden flyttas till en till- fällig vårdnadshavare har vunnit laga kraft ska ett meddelande sändas till överförmyndaren. Vi bedömer att förslaget om att utse en tillfällig vårdnadshavare kommer att medföra behov av vissa följdändringar. Detta för att en tillfällig vårdnadshavare ska få samma befogenheter som en särskilt förordnad vårdnadshavare. Det är svårt att veta hur kortvarigt en tillfällig vårdnadshavares uppdrag kommer att bli. Det är vidare vik- tigt att frågor som rör barnet kan lösas som barnet har en tillfällig vårdnadshavare på ett sätt så att barnet inte drabbas. Det är mot den bakgrunden som våra föreslagna följdändringar ska ses. Utöver de följdändringar som vi föreslår kan eventuellt vissa änd- ringar i socialförsäkringsbalken tillkomma. 14Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Frågor om vårdnad, boende och umgänge prövas av domstolen i den ort där barnet har sin hemvist, vilket anses vara den ort där barnet var folkbokfört föregående år. Om det inte finns någon behörig domstol, tas frågorna upp av . Nuvarande bestämmelser om behörig domstol kan medföra pro- blem när en av parterna och barnet har skyddade personuppgifter. Exempelvis kan käranden ha svårt att välja rätt domstol, och det kan finnas viss risk för att uppgifterna röjs under domstolsprocessen. I våra direktiv konstateras att det måste vara möjligt för en för- älder att få tillgång till en domstolsprövning som det är det viktigt att skapa en trygg ordning runt förfarandet, så att den som har skyddade personuppgifter inte behöver vara orolig för att uppgifterna avslöjas. En särskild forumregel som möjliggör rättegång på någon annan ort än barnets hemvistort skulle enligt direktiven kunna bidra till att uppnå detta. I vårt uppdrag ingår därför att ta ställning till om det behöver införas särskilda forumregler i (FB) för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter. Vi ska också ta ställning till om det i övrigt behöver vidtas åtgärder för att möjlig- göra en trygg domstolsprocess när någon av parterna och barnet har skyddade personuppgifter. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter 14.2.1Forumregler för mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge samt mål om underhåll Barnets hemvist är som regel styrande i forumfrågan enligt Enligt 6 kap. 17 § första stycket FB tas frågor om vårdnad, boende eller umgänge upp av rätten på den ort där barnet har sin hemvist, vilket anses vara den ort där barnet var folkbokfört föregående år (10 kap. 1 § andra stycket [RB]). Om det inte finns någon behörig domstol, tas frågorna upp av . Forumregeln om barnets hemvist i 6 kap. 17 § första stycket FB är dispositiv (jfr 10 kap. 17 § RB). Domstolen ska alltså pröva sin behörighet endast efter invändning eller när svaranden har uteblivit från ett sammanträde eller underlåtit att ge in något svaromål (10 kap. 18§ RB och RH 1999:6). Enligt 21 kap. 1 § andra stycket FB söks verkställighet av en dom eller ett beslut om vårdnad, boende eller umgänge hos tingsrätten på den ort där barnet har sin hemvist. Verkställighet får också sökas hos en annan tingsrätt som handlägger ett mål mellan samma parter om vårdnaden, boendet eller umgänget (21 kap. 1 § fjärde stycket FB). Även för verkställighetsärenden är reservforum (21 kap. 1 § sista stycket FB). Samma forumregler gäller också för verkställighet av ett av socialnämnden godkänt skriftligt avtal om vårdnad, boende eller umgänge (21 kap. 1 § tredje stycket FB). När det gäller ett verkställighetsärende är forumet däremot in- dispositivt (10 kap. 17 första stycket 7 RB).1 Tingsrätten ska alltså självmant pröva sin behörighet. Om tingsrätten kommer fram till att den inte är behörig, kan den i vissa fall lämna över skrivelsen genom vilken ärendet har inletts till en annan tingsrätt som är behörig (8 § andra stycket lagen [1996:242] om domstolsärenden [ÄL]). 1 , , Vårdnad, boende och umgänge samt verkställigheten av sådana avgöranden och överenskommelser, 2014, s. 250 och 251. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter NJA 2015 s. 218 behandlade i rättsfallet NJA 2015 s. 218 frågan om hur regler om forum i mål om vårdnad, boende och umgänge ska tillämpas när barnet har skyddade personupp- gifter. Sedan svaranden i ett vårdnads- och umgängesmål gjort forum- invändning, eftersom barnets hemvist var okänt p.g.a. skyddade personuppgifter, avvisade tingsrätten kärandens talan. Tingsrätten konstaterade att det av handlingarna i målet framgick att parternas gemensamma barn inte var folkbokfört inom den aktuella tingsrättens domsaga. Käranden överklagade och yrkade att hovrätten i första hand skulle återförvisa målet till tingsrätten och i andra hand hänvisa målet till . Motparten motsatte sig förstahandsyrkan- det men medgav andrahandsyrkandet. Hovrätten konstaterade att tingsrättens beslut att avvisa talan var korrekt. När det gällde andra- handsyrkandet om hänvisning till konstatera- de hovrätten att det av handlingarna i målet framgick att inte var behörig domstol. Hovrätten bedömde därför att det saknades lagliga förutsättningar att hänvisa målet dit och läm- nade överklagandet utan bifall. konstaterade att enligt 10 kap. 20 § första stycket RB kan högre rätt, om den förklarar att lägre rätt inte är behörig att ta upp ett mål som väckts där, på yrkande av en part hänvisa målet till en lägre rätt som är behörig. Vidare konstaterade att en domstol, i enlighet med 10 kap. 26 § offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400), kan få del av en sekretess- belagd adressuppgift som behövs för delgivning. Tingsrätten fick på det sättet kännedom om moderns och barnets adress. Högsta dom- stolen noterade dock att sekretessen utgör hinder mot att uppgift- en läggs till grund för att en högre rätt överlämnar målet till en domstol som är behörig på grund av barnets hemvist. Frågan var då om kunde anses behörig på grund av bestämmelsen om reservforum i 6 kap. 17 § första stycket FB. anförde att en tolkning av bestämmelsen strikt enligt ordalydelsen talar för att ska ta upp målet endast när behörig domstol saknas. Som konstaterade skulle detta innebära att det i vissa fall inte är möjligt Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter att föra en process angående frågor om vårdnad, boende och umgänge rörande ett barn som har skyddade personuppgifter. Följden skulle bli att käranden i dessa fall fråntas sin rätt till domstolsprövning. Enligt skulle en sådan ordning stå i strid med arti- kel 6.1 . konstaterade att reservforum i 6 kap. 17 § första stycket FB vid införandet ansågs kunna ha en praktisk betydelse. Enligt måste syftet anses vara att situationer som faller utanför huvudregeln i bestämmelsen ska omfattas (jfr SOU 1946:49 s. 118 och prop. 1949:93 s. 162). När foruminvändning görs och barnet har skyddade personuppgifter är det närmast att likna vid att behörig domstol saknas. ansåg därför att i ett sådant fall bör anses behörig. hänvisade därför målet till denna tingsrätt. I äktenskapsmål styr makarnas hemvist forumfrågan Frågor om vårdnad, boende eller umgänge kan också tas upp i sam- band med s.k. äktenskapsmål, dvs. vanligen mål om äktenskapsskillnad (6 kap. 17 § första stycket FB och 14 kap. 1 § [ÄktB]). Enligt 14 kap. 3 § ÄktB tas äktenskapsmål upp av tings- rätten på den ort där en av makarna har sin hemvist. Om ingen av dem har hemvist i , tas målet upp av . Liksom när det gäller verkställighetsärenden är forumregeln i 14 kap. 3 § ÄktB indispositiv (10 kap. 17 § första stycket 5 RB). Det innebär att rätten i äktenskapsmål självmant ska pröva sin behörig- het att ta upp målet. Om domstolen kommer fram till att den inte är behörig, kan den dock i vissa fall lämna över målet till en annan domstol som är behörig (10 kap. 20 a § RB). I mål om underhåll till barn väcks talan där svaranden har sin hemvist Frågan om underhåll till barn kan väckas i samband med mål om fastställande av faderskapet till ett barn, äktenskapsmål, mål om vård- naden om barn eller mål om barns boende. En sådan fråga kan också prövas i ett fristående förfarande, där barnet är part. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter upp av rätten i den ort där svaranden har sin hemvist. Även i detta fall är reservforum (7 kap. 12 § FB). Forumregeln i 7 kap. 12 § FB är dispositiv (10 kap. 18 § RB). Den grundläggande insamlingen och registreringen av de person- uppgifter som används i samhället sker hos . Bestämmel- ser om folkbokföring finns i folkbokföringslagen (1991:481). Upp- gifter om enskilda personers namn, personnummer och adress m.m. används av ett stort antal myndigheter i deras dagliga verksamhet. Sådana uppgifter används också av företag och enskilda. Uppgifter som registreras i folkbokföringen är normalt offent- liga. Det finns dock vissa möjligheter att skydda personuppgifter i folkbokföringsregistret. I verksamheten används begreppet ”skydda- de personuppgifter” som samlingsnamn för de skyddsåtgärder som kan komma i fråga vid befarad personförföljelse eller liknande. De aktuella skyddsåtgärderna är sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter.2 Bestämmelser om sekretess för personuppgifter Folkbokföringssekretessen regleras i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Sekretess gäller för upp- gifter om en enskilds personliga förhållanden i folkbokföringen, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon när- stående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs. Sekretess till skydd för en underårig kan gälla även i förhållande till hans eller hennes vårdnadshavare (12 kap. 3 § OSL). Sekretess gäller också i verksamhet som avser delgivning enligt del- givningslagen (2010:1932) för uppgift om en enskilds personliga för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs (22 kap. 5 § OSL). 2 Lenberg m.fl., Offentlighets- och sekretesslagen. En kommentar, (Zeteo, version ) kommentaren till 22 kap. 1 §. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter I 43 kap. 2 § OSL finns för domstolarna en bestämmelse om över- föring av sekretess. Om en domstol i sin rättskipande eller rättsvård- ande verksamhet från en domstol eller en annan myndighet får en sekretessreglerad uppgift blir sekretessbestämmelsen som huvud- regel tillämplig även hos den mottagande domstolen. I 36 kap. 1 § OSL finns en bestämmelse som innebär att sekretess gäller hos domstol i mål och verkställighetsärenden enligt föräldra- balken och i äktenskapsmål för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess enligt bestäm- melsen kan gälla för t.ex. en enskilds adress.3 finns dessutom en sekretessbestämmelse för vissa uppgifter om enskilda, oavsett i vilket sammanhang dessa förekom- mer, i syfte att förhindra hot och förföljelse. Bestämmelsen som finns 21 kap. 3 § OSL är primärt tillämplig hos alla myndigheter och alltså även hos domstolarna. Med stöd av denna kan vissa person- uppgifter som en enskild själv ger in till en domstol skyddas av sek- retess.