sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Graviditetspenning får i det fallet, till skillnad från vad som följer av 10 kap. 11 § jämte 27 kap. 17 §, inte lämnas tillbaka än före den dag då anmälan gjordes till Försäkrings- kassan. 3.Äldre föreskrifter i 10 kap. 10 och 11 §§ samt 13 kap. 33 § gäller fortfarande i fråga om graviditetspenning och tillfällig föräldra- penning som avser tid före ikraftträdandet. 4.Äldre föreskrifter i övrigt gäller fortfarande för föräldrapen- ning och tillfällig föräldrapenning för barn som har fötts före ikraft- trädandet eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. 18 Senaste lydelse 2011:1082. 79En arbetstagare har som för-älder rätt till ledighet från sin an- ställning enligt denna lag. I vissa fall har även en annan arbetstagare rätt till ledighet.Med förälder likställs följande personer:1. förälders make som stadigva- rande sammanbor med föräldern,2. förälders sambo,3. särskilt förordnad vårdnads- havare som har vård om barnet, lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 1, 5, 6 och 8 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) ska ha följande lydelse. En arbetstagare har som för- älder rätt att vara ledig från sin an- ställning enligt denna lag. Samma rätt har också en arbets- tagare som 1. utan att vara förälder är rätts- lig vårdnadshavare och har vård om ett barn, 2. har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, 3. stadigvarande sammanbor med en förälder under förutsätt- ning att arbetstagaren är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med denna förälder. 4.den som efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem i syfte att adoptera barnet (blivande adoptivförälder), och 5.den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av barnets föräldrar 19 Senaste lydelse 2006:442. Samma rätt har en arbets- eller någon annan som har vård- naden om barnet (familjehems- förälder). Bestämmelser om förbud mot missgynnande behandling av arbetssökande och arbetstagare finns i 16 §. En förälder har rätt att vara helt ledig för vård av barn till dess barnet är . En arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det har rätt att vara helt ledig från den tidpunkt då arbetstagaren fick barnet i sin vård. Arbetstagarens rätt till sådan ledighet upphör dock när barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Vid adoption av arbetstagarens makes barn eller av eget barn har arbetstagaren inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade skett. En förälder har därutöver rätt En förälder har därutöver rätt att vara helt ledig medan föräldern att vara helt ledig medan föräldern får hel föräldrapenning enligt 12 kap. socialförsäkringsbalken. Samma rätt har en arbetstagare som, utan att vara förälder, får hel enligt 12 kap. 17 § första då en förälder får tre fjärdedels, halv, en fjärde- dels eller en åttondels föräldra- penning enligt 12 kap. socialför- säkringsbalken har föräldern rätt till förkortning av normal arbets- tid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åtton- del. 20Senaste lydelse 2014:948. 21Senaste lydelse 2010:1263. tagare som, utan att vara förälder, får tre fjärdedels, halv, en fjärde- dels eller en åttondels föräldra- penning efter överlåtelse enligt 12 kap. 17 § första stycket social- försäkringsbalken. En arbetstagare har rätt till ledighet då han eller hon 1. får tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. socialförsäkringsbalken, 2. skulle ha haft rätt till tillfäl- 2. skulle ha haft rätt till tillfäl- lig föräldrapenning enligt 13 kap. lig föräldrapenning enligt 13 kap. 10–31 §§ eller och 31 f §§ 16–31 §§ eller och 31 f §§ inte omfattats av bestämmelserna inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § balken, eller i 37 kap. 3 § balken, eller 3. skulle ha rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 8 eller 9 § samma balk, om barnets förälder inte omfattats av bestäm- melserna i 37 kap. 3 § balken. En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårda- ren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att 1.barnet är yngre än , eller 2.barnet är yngre än och föräldern omfattas av bestäm- melserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter i 8 § gäller fortfarande för en arbetstagare som skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 10– 15 §§ socialförsäkringsbalken i lydelsen före . 22 Senaste lydelse 2010:2006. förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 32 a § studiestödsförordningen (2000:655) ska ha följande lydelse. En studerande som studerar En studerande som studerar med studiemedel och som är för- med studiemedel och som är för- älder har enligt andra och tredje älder har enligt andra och tredje styckena rätt att behålla studie- styckena rätt att behålla studie- eller hon helt avstår från studier eller hon helt avstår från studier för tillfällig vård av barn (vård- för tillfällig vård av barn (vård- personer som enligt 11 kap. personer som enligt 11 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken ska likställas med föräldrar i fråga likställas med föräldrar i fråga om rätt till tillfällig föräldrapen- om rätt till tillfällig föräldrapen- ning för vård av barn. ning för vård av barn samt per- soner som har fått rätt till en sådan förmån enligt 13 kap. 8, 9 eller 31 a § socialförsäkringsbalken. En studerande som avses i första stycket har rätt att behålla studiemedlen i situationer som anges i 13 kap. socialförsäkrings- balken. En studerande som avses i första stycket får behålla studiemedlen under den längsta tid per kalenderår och barn som anges i 13 kap. socialförsäkringsbalken. Vid omräkning från dagar med tillfällig för- äldrapenning till veckor med studiemedel ska motsvara och motsvara . 23 Senaste lydelse 2010:1389. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när studeranden avstår från studier för tillfällig vård av barn som har fötts före ikraftträdandet, eller vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (2016:706) om utbildningsbidrag för kompletterande pedago- gisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå Härigenom föreskrivs att 12 § förordningen (2016:706) om ut- bildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskar- nivå ska ha följande lydelse. Vid tillämpning av 10 § första Vid tillämpning av 10 § första stycket 2 ska med förälder likstäl- stycket 2 ska med förälder likstäl- las personer som enligt 11 kap. 4– las personer som enligt 11 kap. 6 §§ socialförsäkringsbalken ska 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken likställas med föräldrar i fråga om ska likställas med föräldrar i fråga rätt till tillfällig föräldrapenning om rätt till tillfällig föräldrapen- för vård av barn. ning för vård av barn samt per- soner som har fått rätt till en sådan förmån enligt 13 kap. 8, 9 eller 31 a § socialförsäkringsbalken. Vid tillämpning av 10 § första stycket 3 ska med förälder likställas personer som enligt 11 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken ska likställas med föräldrar i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande när studeranden avstår från studier för tillfällig vård av barn som har fötts före ikraftträdandet, eller vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före ikraftträdandet. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Inom ramen för detta har utredningen haft till uppgift att analysera och föreslå åt- gärder för att begränsa möjligheten att använda föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn. Den delen av uppdraget redovisades i delbetänkandet Begränsningar i för- äldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73). Uppdraget i övrigt skulle ursprungligen redovisas . Regeringen beslutade i ett tilläggsdirektiv att förlänga utredningstiden, med slutredo- visning (dir. 2017:98). Direktiven för utredningen fogas till betänkandet som bilagor 1 och 2. I detta betänkande redovisas utredningens huvudsakliga uppdrag. I denna del har ingått att se över reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring i syfte att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jäm- ställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Utredningen har haft i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att uppnå en jämställd fördelning av föräldraledighet och föräldrapenningförmåner. Inom ramen för detta har utredningen särskilt haft att analysera förutsätt- ningarna för och konsekvenserna av att reservera ytterligare månader för vilka en förälder inte kan avstå rätt till föräldrapenning till den andra föräldern, inklusive en fullständig uppdelning av föräldrapen- ningen mellan föräldrarna. Utredningen har vidare haft att analysera om åldersgränserna för rätten till föräldraledighet är väl avvägda och om det finns behov av förändringar. Utredningen har även haft i upp- Utredningens uppdrag och arbete drag att identifiera och analysera hur föräldraförsäkringen behöver moderniseras för att möta nya utmaningar på arbetsmarknaden och i familjelivet. Inom ramen för detta har utredningen i sin kartläggning och analys av dagens arbetsliv haft att sätta särskild fokus på företa- gares och studerandes villkor och möjligheter att använda föräldra- försäkringen. Utredningen har vidare haft att utreda om reglerna för graviditetspenningen är tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har en ned- satt arbetsförmåga i slutet av graviditeten. Vidare har utredningen haft att identifiera problem och undersöka möjligheterna att under- lätta för olika familjekonstellationer att använda föräldraförsäkringen. I utredningens uppdrag har ingått att göra vissa kartläggningar och att vid behov lämna förslag till vissa förändringar och åtgärder, inklusive nödvändiga författningsförslag. Utredningen har genomgående haft att analysera behovet av förenklingar och att arbeta för en renodling av regelverket utifrån föräldraförsäkringens olika syften. Som grundförutsättningar för arbetet har utredningen haft att ta vägledning i principen om barnets bästa och barnets rätt till omvård- nad och kontakt med sina föräldrar samt att vidhålla inkomstbortfalls- principen som en av grundpelarna för föräldraförsäkringen. Eventuella förslag har inte fått omfatta den statliga ålderspensionsavgiften och inte heller regler om föräldraskap och vårdnad. Utredningens arbete inleddes och då framförallt med den del av uppdraget som redovisades . Efter att del- betänkandet hade färdigställts koncentrerades arbetet till den del av uppdraget som behandlas i detta betänkande. Arbetet har bedrivits i samråd med de utsedda experterna och sakkunniga. Sedan okto- ber 2016 har fem sammanträden hållits som experter och sakkunniga har deltagit i. Utredningen har därutöver haft särskilda diskussioner med företrädare för , , Diskri- mineringsombudsmannen, , Företagarna, , och Arbetsmarknadsdeparte- mentet. Utredningens uppdrag och arbete Under arbetets gång har utredningen träffat respektive tagit del av skriftligt material från följande organisationer och intressegrupper utanför expertgruppen: –Femmis, ensamstående föräldrar med do- nation, –Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, –RFSL, , bisexuellas, transperso- ners och queeras rättigheter, –, Män för Jämställdhet, –Kvinnolobby, och –Makalösa Föräldrar. Utredningens bakgrundsanalyser har i stora delar utgått från befintlig forskning och statistik. Utredningen har även beställt och samman- ställt statistik och uppgifter relaterade till föräldraförsäkringen. I det arbetet har utredningen haft kontakt med , Social- departementet, , och . Utredningen har i enlighet med direktiven hållit sig informerad om och beaktat relevant lagstiftningsarbete i . Barnets bästa och behovet av förenklingar av regelverket har beaktats genomgående. Utredningen har i enlighet med vad som anges i direktiven be- drivit ett kommunikativt och utåtriktat arbete. Utredningen har haft en hemsida med information om bland annat utredningens arbete. Där har även blogginlägg skrivna av utredningens experter från LO, kommuner och landsting, och Barnom- budsmannen lagts ut samt inspelade intervjuer med barnläkaren . , professor , fil. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har del- tagit vid ett flertal evenemang, såsom följande: –ett seminarium i arrangerat av kring frågan ”Varför delar föräldrar inte mer jämställt – individens situation eller försäkringens konstruktion?”, –ett seminarium om jämställt föräldraskap och arbetsgivaransvar hos i , –två seminarier hos Inspektionen för socialförsäkringen; det första om delbetänkandet och det andra då utredningen kommenterade en rapport om användning av föräldraförsäkringen efter separation, –ett seminarium under Forum Jämställdhet om hur vi utformar en föräldraförsäkring som ger ekonomisk självständighet livet ut, –föräldraförsäkringens dag arrangerad av , –ett seminarium arrangerat av Ledarna kring föräldraförsäkringen, utredningen och kvinnoförbundens syn på framtidens föräldraför- säkring, och –tre seminarier i ; ett seminarium anordnat av på kring frågan ”Från prat till jämställt re- sultat – är det nu det vänder?”, ett seminarium och panelsamtal om föräldraförsäkringen är ett stöd eller hinder för ett jämställt arbets- liv arrangerat av Ledarna samt ett seminarium om en föräldra- försäkring för alla och vems behov den ska fylla arrangerat av LO. Utredningen har också vid särskilda möten träffat företrädare för samtliga politiska partier i . Vid dessa möten har föräldraför- säkringen diskuterats, med fokus på utredningens uppdragsområden. Betänkandet innehåller tio kapitel. Kapitel 3 redogör för den rättsliga regleringen som utredningen har att beakta. Denna spänner över flera rättsområden, som i stort innefattar socialförsäkringsrätt, arbetsrätt, familjerätt och internationell rätt. I kapitlet beskrivs vidare hur för- äldraförsäkringen och föräldraledighetsrätten har vuxit fram samt vissa tidigare utredningars förslag till förändringar av föräldraförsäkringen. Utredningens uppdrag och arbete I kapitel 4 återfinns utredningens kartläggning av dagens arbetsliv, med särskild fokus på företagares och studenters villkor och möjlig- heter att använda föräldraförsäkringen. Även frågan om graviditets- penningens utformning i förhållande till dagens arbetsliv behandlas i kapitlet. I kapitel 5 redogörs för olika familjeförhållanden i och vilka möjligheter och begränsningar som finns för olika familjekon- stellationer att använda föräldrapenningförmånerna enligt nu gällande regelverk. I kapitel 6 redovisas fördelningen och användningen av för- äldraförsäkringsförmåner och föräldraledighet. Kapitel 7 innehåller ut- redningens överväganden och förslag i sak. Inom ramen för dessa ana- lyseras bland annat sådana åtgärder som kan behövas för att uppnå en jämn fördelning mellan föräldrar av föräldraledighet, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning samt förutsättningarna för att reservera ytterligare månader med rätt till föräldrapenning för vardera föräldern. Vidare analyseras åldersgränserna inom föräldrapenningen och ålders- gränserna för rätten till föräldraledighet. Kapitel 8 innehåller förslag angående när och på vilket sätt de föreslagna författningsändringarna ska träda i kraft. En konsekvensbeskrivning av utredningens förslag presenteras i kapitel 9. Betänkandet avslutas med författningskom- mentarer i kapitel 10. I detta avsnitt redogörs för den övergripande rättsliga reglering som utredningen har att beakta. Regleringen spänner över flera rättsområ- den och avsnittet inleds med en redogörelse av regler om föräldra- försäkring följt av redogörelser av regler om föräldraledighet, föräldra- skap och vårdnad, barns rättigheter samt vissa internationella konven- tioner. Bestämmelser som rör socialförsäkringen finns framförallt i socialför- säkringsbalken, förkortad SFB. I balken definieras socialförsäkringen som ”de sociala försäkringar samt andra ersättnings- och bidrags- system som behandlas i avdelningarna B–G i balken” (1 kap. 1 § SFB). Socialförsäkringen avgränsas i svensk rätt alltså utifrån ett praktiskt synsätt och någon egentlig definition av begreppet finns inte (Hess- mark m.fl. 2015, s. 83). Socialförsäkringen omfattar bland annat föräldraförsäkringen, sjuk- försäkringen och pensioner. Föräldraförsäkringen omfattar gravidi- tetspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Gemen- samt för de förmåner som omfattas av socialförsäkringen är att de ingår i ett obligatoriskt trygghetssystem som administreras av staten (bet. 2011/12:SfU1, s. 16). Det är och samt i viss mån även som administrerar socialförsäkringsförmånerna (2 kap. 2 § SFB). Socialförsäkringarna finansieras i huvudsak med arbetsgivaravgifter, egenavgifter och allmän pensionsavgift. melser om finansieringen finns inte i SFB utan i vissa särskilda lagar, t.ex. socialavgiftslagen (2000:980) och lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter (se 2 kap. 3 § SFB). I 4 kap. 2 § SFB delas socialförsäkringen in i tre försäkringsgrenar som avser förmåner som grundas på bosättning i (bosättnings- baserade förmåner), förmåner som grundas på arbete i (arbets- baserade förmåner) respektive förmåner som grundas på andra om- ständigheter än bosättning eller arbete i (övriga förmåner). Föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå är bosättningsbaserade förmåner (5 kap. 9 § SFB). Graviditetspenning, föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenningnivå samt tillfällig föräldrapenning är ar- betsbaserade förmåner (6 kap. 6 § SFB). För att omfattas av socialförsäkringsskyddet krävs enligt 4 kap. 3 § SFB att man uppfyller de krav i fråga om bosättning, arbete eller andra omständigheter som avses i 4 kap. 2 § samma balk samt krav på för- säkringstider. Vidare krävs att man uppfyller de andra villkor som gäl- ler för respektive förmån enligt reglerna i 5–7 kap. SFB, t.ex. att det i vissa fall krävs uppehållstillstånd för att ha rätt till en förmån. Bosatt i är enligt 5 kap. 2 § SFB den som har sitt egentliga hemvist här i landet. Den som är bosatt utomlands och flyttar till och som kan antas komma att vistas här anses enligt 5 kap. 3 § SFB i regel bosatt här. I 5 kap. 4–8 §§ SFB finns avvikande regler i bosättningsfrågan för särskilda personkatego- rier. Särskilda bestämmelser finns för statsanställda (4 §), utländska diplomater m.fl. (5 §), biståndsarbetare m.fl. (6 §), utlandsstuderande m.fl. (7 §) och för familjemedlemmar till dessa personer (8 §). Bestäm- melserna innebär i korthet att personer som tillhör någon av de angivna kategorierna ska anses bosatta här i landet även om de vistas i utlandet. Med arbete avses enligt huvudregeln i 6 kap. 2 § första stycket SFB förvärvsarbete i verksamhet här i landet. Vad som avses med att någon är arbetstagare anges inte i balken, men har bl.a. tolkats i rätts- praxis (se t.ex. RÅ 2004 ref. 88 och RÅ 2007 ref. 83). Även arbete som utförs av en person som bedriver näringsverksamhet med fast drift- ställe i ska ses som arbete här i landet om verksamheten är hänförlig till det driftstället. Särskilda, avvikande regler finns bland annat för vissa personkategorier i 6 kap. 3–5 §§ SFB (sjömän, utsän- da arbetstagare och diplomater m.fl.). I betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:05) föreslår Utredningen om trygghetssystemen och in- ternationell rörlighet (S 2014:17, ) ändringar i om bland annat bosättnings- och arbetsbaserade förmåner. Ett av förslagen är att det ska införas en rätt i SFB att på begäran få prövat om en person är försäkrad enligt SFB. föreslår också en ändring av bestämmelsen i 5 kap. 3 § SFB på så sätt att det ska göras en samlad bedömning av samtliga omständigheter för att avgöra om bosättning föreligger för den som kommer till . Vidare föreslås att det ska krävas att en person som behöver uppehållstillstånd för att få vistas här i landet också ska ha ett sådant tillstånd för att personen ska kunna anses vara bosatt här. föreslår att barns bosättning ska bestämmas fristående från föräldrarnas bosättning, i de fall det krävs att barnet är försäkrat eller bosatt i för att få rätt till förmåner. Det föreslås vissa ändrade regler i 6 kap. SFB för utsända arbetstagare. Vidare lämnar förslag för att ge fram- förallt medföljande familjemedlemmar förbättrade möjligheter att om- fattas av den svenska sociala tryggheten, bl.a. att 240-dagarsvillkoret i 12 kap. 35 § SFB för rätt till föräldrapenning inte ska gälla i vissa fall. Bestämmelser som kan ge rätt till socialförsäkringsförmåner finns även i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (samordningsförordningen). Syftet med förordningen är att samordna men inte harmonisera medlemsländernas lagstiftning om bland annat socialförsäkring. Föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och gravi- ditetspenning omfattas av förordningen. Samordningsförordningen tillämpas på nationell lagstiftning inom vissa angivna sakområden, t.ex. förmåner vid moderskap och likvär- diga förmåner vid faderskap samt familjeförmåner. klassificerade svensk föräldrapenning som en familjeförmån enligt föregångaren till samordningsförordningen, den numera upphävda förordningen (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (mål C-275/96 Kuusijärvi och mål C-257/10 ). Regeringen har lämnat en förklaring till i enlighet med artikel 9 i samord- ningsförordningen om att föräldrapenning från och med den 1 sep- tember 2011 inte längre ska klassificeras som en familjeförmån utan i stället tillhöra sakområdet förmåner vid moderskap och likvärdiga förmåner vid faderskap och denna inställning har sedermera vidhållits (se SOU 2017:05, s. 653). Frågan vilken kategori föräldrapenningen tillhör är inte okontroversiell, t.ex. har Kammarrätten i i en dom (mål nr 469-17) gjort bedömningen att för- äldrapenning ska klassificeras som familjeförmån enligt samordnings- förordningen. Regeringen har vidare förklarat att tillfällig föräldrapen- ning och graviditetspenning ska tillhöra sakområdet förmåner vid sjukdom (jfr dock RÅ 2003 ref. 65). (Se SOU 2017:05 s. 645 f. för en utförlig diskussion om klassificeringen av föräldrapenning.) Samordningsförordningen reglerar bland annat de lagkonflikter som kan uppstå när en person rör sig mellan olika medlemsländer inom Europeiska unionen (EU) och innehåller regler om fastställande av tillämplig lagstiftning. Huvudregeln är att en person ska omfattas av lagstiftningen i det land där han eller hon arbetar (artikel 11.3 a). Det finns vidare särskilda lagvalsregler för vissa personkategorier, t.ex. offentligt anställda och personer som uppbär arbetslöshetsersättning (artikel 11.3 b och c). Om ingen annan bestämmelse om tillämplig lag- stiftning i förordningen är tillämplig för en person, ska han eller hon omfattas av bosättningslandets lagstiftning (artikel 11.3 e). Med bo- sättning avses i förordningen den ort där en person är stadigvarande bosatt (artikel 1 j).