sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Om kraftvärme och avfallsförbränning ligger i botten och olja eller annan dyr och/eller miljöovänlig spetslast ligger på toppen , leder vinterskjuvning till bäst resultat för fjärrvärmesystemet. Den ekonomiska konsekvensen av energieffektiviseringar för ett fjärrvärmebolag påverkas av produktionsmixen och bränslepriser samt försäljningen av el och värme. Fjärrvärmetaxan är ofta differen- tierad och utformad för att spegla hur produktionskostnaden ändras över året. Stora energieffektiviseringar som påverkar hela fjärr- värmeproduktionen kommer därför även att påverka hur fjärrvärme- taxan utformas 6 Energiforsk, m.fl. (WSP), Samband mellan innemiljö, energieffektivisering och fjärrvärmeproduktion - Analys för flerbostadshus med stöd av tre fallstudier, Rapport 2016:35. Förslagens konsekvenser och några genomförandefrågor En effektivare energianvändning är önskvärd, men leder då också till att fasta kostnader i ett fjärrvärmenät behöver fördelas på en mindre energimängd. Det gör att nyttan av varje uppnådd enhet sparad energi behöver viktas ned. En minskad energianvändning ger även ett minskat underlag för en samtidig el- och värmeproduktion vid de anläggningar som producerar fjärrvärme. sker det en kraftig anslutning av nya bostäder till fjärrvärme- näten på grund av den höga bostadsproduktionen. Det är därför viktigt att effekterna av energieffektiviserande åtgärder på det svenska energisystemet analyseras i ett sammanhang med energi- produktionen i övrigt. 7.2.3Konjunkturen i byggbranschen har betydelse för tidpunkten när ett energisparstöd bör införas Bedömning: Ett beslut om att införa ett energisparstöd bör anstå i 2–med hänsyn till byggkonjunkturen. Det är enligt Rambölls rapport viktigt att beakta parallella processer för förslag att stimulera energibesparingar i bebyggelsen, exempelvis om generella europeiska insatser planeras till . Vidare är det nödvändigt att beakta den rådande konjunkturen i sam- band med att styrmedlen införs. Om styrmedlen införs under låg- konjunktur, är chansen bättre att de ger en positiv effekt på syssel- sättningen. Ett ökat antal energieffektiviserande renoveringar innebär att fler arbetade timmar efterfrågas och att ekonomin stimuleras, vilket potentiellt påverkar sysselsättningen positivt. Huruvida det sker beror på vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig i. Under en lågkonjunktur sätter ett stöd eventuellt igång ekonomisk aktivitet som annars hade uteblivit, vilket påverkar sysselsättningen positivt då fler arbetade timmar efterfrågas. Om ekonomin å andra sidan befinner sig i en högkonjunktur, väntas effekten på sysselsätt- ningen bli mindre eller utebli. Detta beror på att det inte finns lika mycket outnyttjad arbetskraft och resurser och för att annan typ av investeringar eller ekonomisk aktivitet inte blir av, som skulle kunna vara samhällsekonomiskt mer effektiva. Förslagens konsekvenser och några genomförandefrågor skulle därmed kunna skapa en nytta i form av ökad ekonomisk aktivitet i lågkonjunktur, men inte i högkonjunktur. En efterfrågeökning inom byggindustrin med beräknas teoretiskt leda till en produktionsökning på för samhället som helhet enligt utrednings- tjänst. Översatt till sysselsättning beräknas effekten till 1,8, vilket innebär att för varje nytt arbetstillfälle i byggbranschen skapas ytter- ligare 0,8 arbetstillfällen inom andra sektorer. Dessa värden ligger över många andra branscher och sektorer. Om styrmedlen i stället införs under högkonjunktur, kan de leda till ökad konkurrens om arbetskraft, vilken i sin tur kan leda till inflaterad lönebildning. Dessutom ökar efterfrågan på arbets- kraft i vissa bristyrken, vilket kan leda till att behovet av arbets- kraftsinvandring inom en del specialistyrken ökar. Utredningen tog redan i sin arbetsrapport upp frågan om när ett ekonomiskt styrmedel för energieffektiviserande renoveringar är lämpligt att införa med hänsyn till den omfattning som nyproduktionen av bostäder har . Efter att ha ökat kraftigt, beräknas fler än 70 000 nya bostäder bli påbörjade , vilket är mer än vid den förra produktionstoppen för 25–. En anledning till den kraftigt ökade produktionen är bland annat en ökad efterfrågan på bostäder och de stimulansåtgärder på det bostadspoliska området som riksdag och regering har beslutat om. Den höga produktions- takten har dock på en del orter lett till kapacitetsbrist i bygg- branschen och kostnadsökningar för nya bostäder. Det finns sam- tidigt marknadssignaler om att efterfrågan på nya bostäder inte längre ökar eller till och med avtar, bland annat på grund av de höga kostnaderna. Som Ramböll påpekar skulle ett beslut om att införa ett energi- sparstöd under nuvarande förutsättningar när det gäller konjunk- turen i byggbranschen sannolikt leda till ökad konkurrens om branschens resurser med åtföljande kostnadsökningar. Utredning- ens bedömning är därför att ett beslut om ett statligt energispar- stöd bör anstå i 2–innan det förverkligas. Förslagens konsekvenser och några genomförandefrågor 7.2.4Särskilda insatser med relevant information bör genomföras av Informationscentrum för hållbart byggande Bedömning: Informationscentrum för hållbart byggande bör ha till uppgift att tillgodose informations- och kunskapsbehoven för inblandade aktörer när det gäller de föreslagna stödens förutsättningar och villkor. Utredningen ska enligt sina direktiv bland annat föreslå hur informa- tions- och kunskapsbehoven för inblandade aktörer ska tillgodoses. Intresset för liknande styrmedel har varit svagt, varför det är särskilt viktigt med omfattande riktade informationsinsatser. Detta är också angeläget för att mindre företag och bostadsrättsföreningar ska överväga energieffektiviserande renovering överhuvudtaget. bedömer många små aktörer som överväger energieffektivisering att information om tekniska möjligheter och utfall av olika åtgärder är svår att ta till sig. Information gentemot dessa blir därför extra viktig för att stödet ska bli framgångsrikt och för att öka energieffektivi- seringen i bostadsbeståndet. har för statens räkning och på regeringens uppdrag tecknat ett avtal med AB om Informationscentrum för hållbart byggande.7 Avtalet innebär ett uppdrag till Byggtjänst att upprätta och driva Informationscentrum. Avtalet avser inledningsvis men kan förlängas om regeringen avsätter medel för en sådan förlängning. Informationscentrum ska enligt avtalet främja en ökad energi- effektivisering vid renovering och energieffektivt byggande med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livs- cykelperspektiv. Detta ska ske genom att förbättra kunskapsläget om hållbar renovering och byggande hos berörda målgrupper. Informationscentrum ska informera om åtgärder som målgrup- perna kan genomföra för att uppnå syftet. Målgrupperna är enligt avtalet de som ska fatta beslut om att genomföra en renovering eller uppföra en ny byggnad, men även andra aktörer i renoverings- och nybyggnadsprocesserna. 7 Avtal avseende Informationscentrum för hållbart byggande mellan och AB svensk Byggtjänst, Dnr 3359/2017, . Förslagens konsekvenser och några genomförandefrågor energieffektivisering vid renovering är det enligt avtalet mest ange- läget att fokusera på de i bygg- och fastighetsbranschen som har störst behov av kunskap och där potentialen för energieffektivi- sering är störst. Byggtjänst ska enligt avtalet ha ett utvecklat samarbete med relevanta branschaktörer som myndigheter, bransch- och intresse- organisationer, universitet och högskolor liksom enskilda fastig- hetsägare, byggherrar och andra företag. Informationen ska vara objektiv, målgruppsanpassad och kostnadsfri. Huvudstrategin ska enligt avtalet vara att informationsspridningen ska ske via digital kommunikation. För att skapa en effektiv spridning till alla mål- grupper utifrån deras förutsättningar ska spridningen också kunna ske genom andra kanaler och i samverkan med andra aktörer. Utredningen anser att en given utgångspunkt för de uppgifter som ska åligga Informationscentrum i händelse av en förlängning av nämnda avtal och ett beslut om de stöd utredningen har före- slagit, bör vara att den information och kunskap som är förknippad med stöden sprids till relevanta målgrupper. 8.1Förslaget till förordning om statligt stöd för energieffektivisering i flerbostadshus och skollokaler Stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, lämnas för energieffektiviseringsåtgärder i flerbostadshus och skollokaler. Stöd till företag lämnas som ett investeringsstöd till energi- effektivitetsåtgärder i enlighet med de förutsättningar och begräns- ningar som anges i kapitel I och artikel 38 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. I förordningen finns bestämmelser om statligt stöd för energi- effektiviseringsåtgärder i flerbostadshus och skollokaler. Med fler- bostadshus avses den definition som finns i TNC 95 (Terminologi- centrum, Plan- och byggtermer ) och enligt den är flerbostads- hus bostadshus med minst tre bostadslägenheter. I 5 § anges vilka upplåtelseformer som stödet omfattar. Vad som avses med skol- lokaler anges i 2 §. I avsnitt 6.3.2 behandlas och i avsnitt 6.5.4 behandlas stödets förenlighet med statsstödsreglerna. Utredningen har ställt en skriftlig fråga till kommissionen om artikel 56 i det all- männa gruppundantaget (Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget) kan tillämpas på ett stöd för energieffektivi- sering i befintliga bostadsfastigheter. Frågan har ställts inom ramen för ett system med frågor och svar om tillämpningen av det all- männa gruppundantaget. Enligt det skriftliga svar som kommis- sionen via har lämnat kan stöd genom direkta bidrag för energieffektiviseringsåtgärder i byggnader ges i enlighet med artikel 38. Svaret är inte bindande för kommissionen eller nationella domstolar, men det ger en god grund för vilken artikel i det allmänna gruppundantaget som kan tillämpas. Frågan till och svaret från kommissionen återges nedan på engelska. Question to Commission on whether State aid for im- proving energy efficiency in existing housing properties can be covered by Article 56 of the Commission’s General To facilitate the transition to an energy system based on renewable energy, it is of crucial importance to reduce energy use in the built environment. Improving energy efficiency in relies on increasing the rate of renovation of existing stock and allow- ing energy efficiency measures to be implemented in connection with renovations. One policy instrument to achieve increased efficiency in may be State aid for improving energy efficiency in existing housing properties. aid could be covered by Article 39 of the General (Investment aid for energy effi- ciency projects in ). In assessing which form of State aid should be selected to further stimulate energy efficiency measures, a central question has been whether there is a more general problem funding such measures. Lenders in , as part of their credit assessment, should examine the profitability of the measures and the borrower’s ability to repay. There is no possibility of issuing loans if the project is not found to be profitable or if the ability to repay is lacking. Consequently, insufficient profitability is the biggest hin- drance to funding in the individual case. Since there are no general funding problems concerning the measures mentioned on normal housing and property markets, the conclusion is that any State aid should not have a direct link to how the measures are funded, i.e. aid should not be provided in the form of loans or guarantees but rather as a grant. The grant in question, which would be in form of a general measure, would be provided to the owner of the housing property with no link to funding. It would be administered by the State administrative authority, the county administrative board in each county, and the Swedish central administrative authority in the area, (, and Planning). The question to the Commission is: can Article 56 (Investment aid for local infrastructures) be used instead of Article 39 for State aid, with no link to funding, for improving energy efficiency in existing housing properties? Answer: Indeed, Article 39 of the GBER applies to loans and guaran- tees for energy efficiency in . However, please note that Article 38 generally applies to energy efficiency measures. As clarified in recital 59 GBER (“…Member States should have the possibility to support energy efficiency investments in by granting aid in the form of direct grants to the owners or in line with the general provisions on energy efficiency measures but also in the form of loans and guarantees via financial intermediaries chosen under a transparent selection mechanism under the specific provisions for energy projects in .”) If the measure in question falls within the scope of Articles 38/39, it is excluded from the scope of Article 56 (see paragraph 1 of that Article). Reglerna om statligt stöd gäller endast om stödmottagaren är ett företag. Enligt vedertagen praxis inom definieras företag som enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oberoende av deras rättsliga ställning och hur de finansieras. Detta framgår av kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktions- sätt (2016/C 262/01). Med ekonomisk verksamhet avses försälj- ning av varor och tjänster på en viss marknad. Organisationens juridiska ställning (privat- eller offentligrättslig) har således ingen betydelse och det har inte heller någon betydelse om företaget är vinstsyftande eller inte. Allmän utbildning som anordnas inom ett nationellt utbild- ningssystem som finansieras och står under tillsyn av staten kan betraktas som en icke-ekonomisk verksamhet. Detta innebär att till exempel kommunala skollokaler för förskola, grundskola och gym- nasium som ägs av kommunen kan vara av icke-ekonomisk verk- samhet. Om kommunen däremot hyr skollokalerna av ett företag eller om ett kommunalt företag äger lokalerna och det företaget ansöker om stöd för att energieffektivisera skollokalerna så gäller statsstödsreglerna. Stöd får lämnas för att energieffektivisera flerbostadshus och skol- lokaler. Stödet för energieffektivisering i flerbostadshus ska avse en byggnad som till övervägande del innehåller bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt, eller bostadsrätt. I paragrafens andra stycke anges att stödet ska avse en byggnad som till övervägande del innehåller bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. I de fall byggnaden innehåller både bostadslägenheter och lokaler används en överväg- andeprincip. Byggnadens ändamål får bestämmas med hänsyn till det ändamål som den till övervägande del är inrättad för och det sätt som den till övervägande del används på. Jämför över- vägandeprincipen i 2 kap. 3 § första stycket fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Vid denna bedömning kan man exempelvis jämföra storleken av de olika delarnas golvytor. Även andra grunder kan tillämpas om de framstår som lämpligare, till exempel om hyres- avkastningen från olika delar är påtagligt olika. Stöd får lämnas om energieffektiviseringsåtgärderna har medfört att byggnadens energiprestanda förbättras med . I energieffektiviseringen för uppvärmning ska byggnadstekniska åtgärder i klimatskärmen eller installation av från- och tilluftsventila- tion med värmeåtervinning ingå. För stöd enligt 12 § 5 och 13 § 5 ska båda åtgärderna ingå. I paragrafen anges vissa grundläggande villkor för att få stöd. I avsnitt 6.5.4 behandlas utredningens allmänna överväganden kring villkoren. Enligt paragrafens första stycke får stöd lämnas om energieffek- tiviseringsåtgärderna medför en minskad energianvändning (uttryckt som förbättrad energiprestanda) med . I paragrafens andra stycke anges vissa åtgärder som måste ingå i energieffektiviseringen för uppvärmning för att stöd ska kunna lämnas. Det är byggnadstekniska åtgärder i klimatskärmen eller installation av från- och tilluftsventilation med värmeåtervinning. Dessa åtgärder minskar byggnadens utetemperaturberoende värme- förluster (den så kallade energisignaturen) genom åtgärder i ven- tilation och/eller klimatskärm. Även andra energieffektiviserings- åtgärder som inreglering av värme- och VVC-system, behovsstyr- ning av ventilation och åtgärder i andra systemdelar får ingå i underlaget för stödberättigade kostnader. Sådana åtgärder kan till exempel gälla fastighetsel eller varmvatten genom byte till energi- effektiva armaturer samt energiåtervinning från spillvatten. Enligt TNC 95 (, Plan- och byggtermer ) avses med klimatskärm byggdel bestående av ett eller flera skikt som isolerar det inre av en byggnad från omvärlden med avseende på bl.a. temperatur, ljud och fuktighet. För att uppnå det högsta stödberättigande underlaget, som gäller om energieffektiviseringen är , krävs både byggnadstekniska åtgärder i klimatskärmen och från- och tillufts- ventilation med värmeåtervinning. Villkoren för det energieffektiviseringsstöd som lämnas enligt förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffek- tivisering i vissa bostadsområden ska verifieras med hjälp av energi- deklarationer. Enligt dessa villkor ska byggnadens energiprestanda till följd av renoveringsåtgärden förbättras med , beräknat utifrån en jämförelse av två energideklarationer som görs före och efter renoveringsåtgärden. I avsnitt 6.5.4 redogörs för utredningens bedömning av hur det föreslagna stödet ska verifieras. Utredningen anser att det finns anledning att se över energideklarationens funktion som verifierings- instrument för stödet. Det finns möjligheter att utforma en proce- dur, som kan skapa en mer rättssäker ordning för ansökan om bidrag och bidra till ett snabbare beslut om slutlig utbetalning av energisparstödet. Frågan om en alternativ ordning förverifiering av ett energieffektiviseringsstöd bör enligt utredningen bli föremål för ytterligare beredning. Stöd får inte lämnas för en energieffektiviseringsåtgärd som medför att byggnadens installerade eleffekt för uppvärmning och varmvatten ökar oberoende av driftfas. Stöd får inte lämnas för en energieffektiviseringsåtgärd som medför att byggnadens installerade eleffekt för uppvärmning och varm- vatten ökar oberoende av driftfas. Detta innebär bland annat att värmepumpslösningar och dessa lösningars besparingseffekter inte kommer att vara stödberättigade. Skälet för den restriktionen är risken för ökat effektuttag . Stöd får lämnas om en ansökan om stöd enligt 16 § har kommit in till innan en energieffektiviseringsåtgärd påbörjas. En energieffektiviseringsåtgärd anses vara påbörjad när de egentliga byggnadsarbetena har påbörjats. En ansökan om stöd måste ha kommit in till innan en energieffektiviseringsåtgärd får påbörjas. Skälet till detta är att läns- styrelsen ska kunna bedöma de åtgärder som sökanden anger i sin ansökan. Enligt 6 § ska byggnadstekniska åtgärder i klimatskärmen eller installation av från- och tilluftsventilation med värmeåter- ingå. För att få det högsta stödberättigande underlaget per kvadratmeter Atemp för byggnaden krävs en energieffektivisering som är samt att både åtgärder i klimatskärm och installation av från- och tilluftsventilation med värmeåtervinning genomförs. För stöd som lämnas till ett företag är förbudet att påbörja innan ansökan också ett krav enligt artikel 6 i kommissionens för- ordning (EU) nr 651/2014 av . Stödet anses ha en stimulanseffekt om stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan innan arbetet med projektet inleds. Stöd får lämnas om en energieffektiviseringsåtgärd färdigställs för påbörjandet. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag. En energieffektiviseringsåtgärd anses färdigställd när de faktiska åtgärderna är färdigställda. Energieffektivitetsåtgärden ska slutföras för påbörjandet. Om det finns särskilda skäl får på begäran från sökanden medge ett senare färdigställandedatum. Ett sådant särskilt skäl kan vara ett stort projekt som behöver för färdigställande. Stöd lämnas till fastighetsägare, innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än fastighetsägaren. Stöd får inte lämnas till företag i svårigheter, som begreppet definieras i punkt 20 i Europeiska kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke- finansiella företag i svårigheter. I paragrafens andra stycke anges att stöd inte får lämnas till företag i svårigheter. Detta krav finns i Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av icke- finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014). I rikt- linjerna ingår en definition av företag i svårigheter, som i princip tillämpas i alla regler om statligt stöd. Ett företag kan i princip inte beviljas stöd med tillämpning av andra riktlinjer än riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. När man bedömer om ett före- tag befinner sig i svårigheter ska det göras enligt objektiva eko- nomiska nyckeltal och inte enligt en subjektiv bedömning från fall till fall. Ett företag anses befinna sig i svårigheter om något av följande villkor är uppfyllda. Om ett aktiebolag har förlorat mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet på grund av ackumulerade förluster. Om ett företag med ägare med obegränsat ansvar för företagets skulder förlorat över hälften av det bokförda egna kapitalet på grund av ackumulerade förluster. föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran. Om ett större företag haft en skuldsättningsgrad över 7,5 och dess rörelseresultat före skatter och avskrivningar har legat under räntekostnaderna (dvs. att räntetäckningsgraden är negativ). Stödet för energieffektivisering i flerbostadshus ska beräknas utifrån stödberättigande kostnader som 1.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 2.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 3.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om för- bättringen av energiprestandan är , 4.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om för- bättringen av energiprestandan är , och 5.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om för- bättringen av energiprestandan är . Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.5.4. Stödet för energieffektivisering i skollokaler ska beräknas utifrån stödberättigande kostnader som 1.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 2.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 3.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 4.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om för- bättringen av energiprestandan är , och 5. motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om för- bättringen av energiprestandan är . Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.5.4. För stödmottagare som inte är ett företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12–13 §§. För små företag får stöd lämnas med högst av det stöd- berättigande underlaget enligt 12–13 §§. För medelstora företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12–13 §§. För stora företag får stöd lämnas med högst av det stöd- berättigande underlaget enligt 12–13 §§. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.5.4. Stöd till företag enligt 12–14 §§ lämnas som ett investeringsstöd till energieffektivitetsåtgärder i enlighet med kapitel I och artikel 38 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014, med de ytterligare begränsningar som följer av denna förordning eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen.