sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Begreppen insats och ut- betalning definieras i lagens tredje paragraf, se kommentaren till 3 §. Beskattningsperioden avgränsar vilka insatser och utbetalningar som ska beaktas i ett sammanhang. tillämpas en kon- tantprincip. Alla insatser under en kalendermånad ska hänföras till oavsett om insatserna utgör förskott för kommande spel eller spelet inte har avgjorts innan . Alla utbetal- ningar under en kalendermånad ska hänföras till och därmed räknas av från insatser under . Detta gäller oav- sett om utbetalningarna avser spel som avgjorts tidigare. Några exempel kan åskådliggöra hur behållningen ska beräknas: Ett spelföretag anordnar pokerspel. De spelare som deltar i poker- spelet betalar insatser för att delta i spelet. Pokerspelet är anordnat på så sätt att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk, utan det är någon eller några spelare som vinner pengar och någon eller några spelare som förlorar pengar. Spelarnas insatser förs till en eller flera Spelföretaget tar provision på de pengar som förs till spel- potterna genom att behålla en mindre andel av varje spelpott, s.k. ”rake”. Spelarna möter varandra och spelar om potterna. Den eller de spelare som vinner sådana får vinsterna till godo genom utbetalning från spelföretaget. För det spelföretag som anordnat pokerspelet utgörs behållningen för beskattningsperioden av skill- naden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sam- manlagda utbetalningarna till spelarna . Under förutsättning att spelarnas vinster betalas ut som insatserna gjorts kommer behållningen för beskattnings- perioden att utgöras av ett belopp som motsvarar den provision i form av ”rake” som spelföretaget dragit av från spelpotterna . De vinster som betalas ut först nästkommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska i stället tas med vid beräkning av behåll- ningen för den beskattningsperiod då utbetalningen sker. Ett spelföretag anordnar spel på en s.k. spelbörs där spelföretaget möjliggör för spelare att spela mot varandra. Spelet är anordnat på så sätt att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk. Spelföretaget erbjuder en plattform där spelare möter varandra och ”slår vad” med varandra och betalar insatser för att delta i vadslagningen. Spelföre- taget tar provision på spelet. Antingen i form av avdrag på spelarnas insatser eller i form av avdrag på den vinstutbetalning som sker till de spelare som vinner i vadslagningen. För ett spelföretag som an- ordnar spel på en sådan spelbörs utgörs behållningen för beskatt- ningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna . Under förutsättning att spelarnas vinster be- talas ut som insatserna gjorts kommer behåll- ningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som motsvarar den provision som spelföretaget dragit av från insatserna och/eller vinstutbetalningarna . De vinster som be- talas ut först nästkommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska i stället tas med vid beräkning av behållningen för den beskatt- ningsperiod då utbetalningen sker. Ett spelföretag anordnar spel på travtävlingar. Spelet är anordnat på så sätt att spelföretaget inte tar någon ekonomisk risk. Spelföre- taget erbjuder spel enligt den s.k.e totalisatormodellen där alla in- satser från spelarna läggs samman i en spelpool för varje spelobjekt. Från spelpoolen gör spelföretaget ett i förväg bestämt totoavdrag. Det som återstår efter totoavdraget utgör den vinstpott som åter- betalas till spelarna i form av vinstutbetalningar när respektive spel- objekt avgjorts. Oddsen och vinstbeloppen bestäms utifrån varje spelares andel av vinstpotten i förhållande till andra spelares andel av vinstpotten. För ett spelföretag som anordnar spel enligt en sådan totalisatormodell utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna under beskattningsperio- den. Under förutsättning att spelarnas vinster betalas ut som insatserna gjorts kommer behållningen för beskattnings- perioden att utgöras av ett belopp som motsvarar det totoavdrag som spelföretaget gjort. De vinster som betalas ut först nästkom- mande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska istället tas med vid beräkning av behållningen för den beskattningsperiod då utbetal- ningen sker. Ett spelföretag anordnar spel på travtävlingar, fotbollsmatcher och andra sportevenemang. Spelet är anordnat på så sätt att spelföretaget tar en ekonomisk risk. Spelföretaget erbjuder spel till s.k.e fasta odds där spelaren vinner ett i förväg bestämt vinstbelopp i förhållande till sin insats för varje spelobjekt. För ett spelföretag som anordnar spel till fasta odds utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna under beskattningsperiod- en. Behållningen är avhängig hur skickligt spelföretaget satt oddsen och hur skickligt spelarna gjort sina insatser. De vinster som be- talas ut först nästkommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska istället tas med vid beräkning av behållningen för den beskattnings- period då utbetalningen sker. Ett spelföretag anordnar lotterier. De spelare som deltar i lotteri- erna betalar insatser när de köper sina lottsedlar. Varje lotteri är an- ordnat på så sätt att det finns en fastställd vinstplan som anger vilka vinster som kommer att utfalla i lotteriet. Enligt vinstplanen ska vinsterna sammanlagt uppgå till X procent av insatserna i lotteriet. Resterande Y procent tillfaller spelföretaget. För ett spelföretag som anordnar lotterier utgörs behållningen för beskattningsperioden av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna från spelarna och de sammanlagda utbetalningarna till spelarna under beskattnings- perioden. Under förutsättning att alla lotter säljs och alla vinster betalas ut som insatserna gjorts kommer be- hållningen för beskattningsperioden att utgöras av ett belopp som uppgår till Y procent av de totala insatserna i de lotterier som an- ordnats under en kalendermånad. De vinster som betalas ut först nästkommande månad tas inte med i beräkningen av behållningen för en beskattningsperiod. Sådana utbetalningar ska istället tas med vid beräkning av behållningen för den beskattningsperiod då ut- betalningen sker. Vidare anges i paragrafen att endast insatser och vinster som hänför sig till det svenska speldeltagandet ska beaktas vid bestämmandet av behållningen. För den spelarrangör som även arrangerar spel mot andra länder innebär det att denne endast betalar skatt enligt denna lag för viss del av sin verksamhet. 8 § En beskattningsperiod utgörs av en kalendermånad. Av paragrafen framgår att en beskattningsperiod utgörs av en kalen- dermånad. Detta innebär att den behållning som enligt 6 § utgör underlag för beskattningen ska beräknas per kalendermånad. 9 § Spelskatt tas ut av behållningen för en beskatt- ningsperiod. Paragrafen anger spelskattens storlek i procent. Vidare anger para- grafen att spelskatten ska tas ut på behållningen under en beskatt- ningsperiod. Se vidare kommentaren till 6 §. Spelskatt tas ut av behållningen för en beskatt- ningsperiod. Behållningen för en beskattningsperiod beräknas en- ligt 7 §. Om behållningen för en beskattningsperiod är negativ ska ingen spelskatt betalas för perioden. Underskottet får inte föras vidare till annan beskattningsperiod. Det innebär att underskottet aldrig kan rullas och inte heller kvittas mot annan periods överskott. 10 § Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten finns i skatte- förfarandelagen (2011:1244). I paragrafen anges att bestämmelserna i skatteförfarandelagen gäller för förfarandet vid uttag av skatten. Av detta följer att reglerna i skatteförfarandelagen om bl.a. re- gistrering av skattskyldiga, punktskattedeklaration, tidpunkter för redovisning och betalning av skatt, ränta, förseningsavgift, beslut om punktskatt, omprövning, överklagande, skattekontroll och rätt till ersättning blir tillämpliga. Det innebär även att blir beskattningsmyndighet. 1.Denna lag träder i kraft . a)lagen (1991:1482) om lotteriskatt, och b)lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. De upphävda lagarna gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Av den första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av den andra punkten framgår att genom lagen upphävs lagen (1991:1482) om lotteriskatt och lagen (1991:1483) om skatt på vinst- sparande m.m. Den tredje punkten anger att de båda upphävda lagarna fort- farande ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet. Detta innebär att skatt ska betalas enligt de upphävda lagarna för sådana spel och lotterier som avses i dessa lagar och som har anordnats före . 33.1.4Förslaget till lag (2018:000) om skatt på vissa spelbord 1 § Skatt ska betalas till staten för sådant licenspliktigt spel som avses i 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen (2018:000) som anordnas av spel- företag som är licenshavare enligt spellagen. De begrepp som används i denna lag har samma betydelse som i spellagen. I paragrafens första stycke anges att skatt ska betalas till staten. Lagen ska tillämpas på sådant licenspliktigt spel som avses i 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen och som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt spellagen. Eftersom lagen endast gäller visst licenspliktigt spel enligt spel- lagen faller allt annat spel utanför lagens tillämpningsområde. Genom hänvisning till 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen av- gränsas vilka spelobjekt som omfattas av lagens tillämpningsområde. Det innebär att andra spelobjekt inte omfattas av skatteplikt enligt lagen. Spel som inte är licenspliktigt enligt spellagen och spel som är licenspliktigt enligt andra bestämmelser i spellagen faller således utanför lagens tillämpningsområde. I paragrafens andra stycke anges att de begrepp som används i lagen har samma betydelse som i spellagen. Detta innebär exempel- vis att begreppet spel har samma betydelse vid tillämpningen av den här lagen som vid tillämpningen av spellagen. 2 § Skattskyldig är innehavare av licens som meddelats med stöd av spellagen (2018:000) och som anordnar spel som omfattas av denna lag. Av paragrafen framgår vem som är skattskyldig för sådant spel som omfattas av lagen. Skattskyldig är innehavare av licens som med- delats med stöd av spellagen. Det innebär att andra spelarrangörer inte kan bli skattskyldiga enligt denna lag. För att skattskyldighet ska föreligga ska den som har licens också anordna sådant spel som omfattas av lagens tillämpningsområde. Detta innebär att sådana licenshavare enligt spellagen som enbart anordnar andra licenspliktiga spel än sådana som avses i 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen inte är skattskyldiga enligt den här lagen. 3 § Skattskyldigheten inträder då den skattskyldige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av denna lag. Av paragrafen framgår att skattskyldighet inträder då den skatt- skyldige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av lagens tillämpningsområde. I paragrafen regleras när skyldighet att betala skatt inträder, dvs. den händelse och den tidpunkt då skyldigheten att betala skatt uppkommer för de skattskyldiga. Att skattskyldighet inträder inne- bär att den skattskyldige ska redovisa och betala skatt för de spel för vilka skattskyldighet har inträtt. Detta innebär emellertid inte att skatten ska redovisas och betalas. När redovisning och betalning ska ske följer av bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244). Enligt 5 § denna lag gäller dess förfaranderegler för skatt enligt denna lag. Tidpunkten för skattskyldighetens inträde är av central bety- delse. Tidpunkten för skattskyldighetens inträde är avgörande för vilken skattenivå som ska tillämpas i samband med skattehöjningar. Ett exempel kan åskådliggöra detta. Om beslutar om höjd skatt fr.o.m. ett årsskifte ska den lägre skattenivån som gällde tillämpas på de spel för vilka skattskyldighet inträtt även om det av skatte- förfarandelagens bestämmelser skulle följa att skatten ska redovisas och betalas först . För spel för vilka skattskyldighet inträtt tillämpas den högre skattenivån. Underlaget för skatt och skattens storlek 4 § För varje kalendermånad som den skattskyldige anordnar spel en- ligt denna lag ska skatt betalas för licens som innebär rätt till spel på spelbord. Skatt tas ut med per spelbord enligt licensen. Av paragrafen följer att skatt ska betalas med visst belopp för varje kalendermånad som den skattskyldige anordnar sådant spel som om- fattas av lagens tillämpningsområde. Vidare följer att skatt ska betalas för licens som innebär rätt till spel på spelbord. Ger licensen rätt till spel på mer än ett bord utgår skatten för vart och ett av dessa bord. Skatt tas ut med per spelbord enligt licensen. Om licens- en inte utnyttjas fullt ut, dvs. det faktiska spelet anordnas på ett färre antal bord än licensen medger, utgår skatten efter den rätt att anordna spel licenshavaren har enligt licensen. Ett exempel kan åskåd- liggöra detta: Om licenshavaren anordnar spel på spelbord enligt en licens som innebär rätt till spel på tre spelbord ska skatt betalas med för varje kalendermånad då spel anordnas på något av dessa bord. 5 § Bestämmelser om förfarandet vid uttag av skatten finns i skatte- förfarandelagen (2011:1244). I paragrafen anges att bestämmelserna i skatteförfarandelagen gäller för förfarandet vid uttag av skatten. Se kommentaren till 10 § lagen (2018:000) om skatt på spel. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1972:820) om skatt på spel. 3.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Av den första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av den andra punkten framgår att genom lagen upphävs lagen (1972:820) om skatt på spel. Den tredje punkten anger att den upphävda lagen fortfarande gäller för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att skatt ska betalas enligt den upphävda lagen för sådant spel som avses i den lagen och som har anordnats före . 33.1.5Förslaget till lag om ändring i Genom denna ändringslag upphör 16 kap. 14, 14 a och 18 §§ brotts- balken att gälla som spellagen och den lagens brottskata- log träder i kraft. Vidare föreskrivs att 16 kap. 17 § ska få en ny lydelse. Av allmänna principer gäller att brott som har begåtts före ikraft- trädandet ska bedömas enligt de regler som gällde då gärningen be- gicks, dvs. enligt de nu angivna bestämmelserna i , om inte nyare bestämmelser leder till en mildare bedömning. Här bör påpekas att straffskalan för grovt dobbleri enligt 16 kap. 14 a § är fängelse lägst och högst medan straffskalan för olovlig spelverksamhet, grovt brott, har höjts i för- hållande till dobbleribrottet. Straffskalan för olovlig spelverksam- het, grovt brott, är enligt 20 kap. 1 § första stycket och 3 § spellagen fängelse lägst och högst . Övervägandena finns i avsnitt 23.7.6. För förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra myteri döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för försök till sådant barnpornografibrott som avses i 10 a § första styck- et och försök eller förberedelse till grovt barnpornografibrott. Paragrafen har ändrats på så sätt att bestämmelsen inte längre ska tillämpas på försök eller förberedelse till grovt dobbleri. Enligt 20 kap. 8 § spellagen är det i stället möjligt att döma till ansvar enligt 23 kap. för försök eller förberedelse till olovlig spelverksam- het, grovt brott. Övervägandena finns i avsnitt 23.7.6. 33.1.6Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078) Företag som tillhör någon eller några av följande kategorier ska för varje räkenskapsår avsluta bokföringen med en årsredovisning och offentliggöra den enligt 2 §: 3.handelsbolag i vilka en eller flera juridiska personer är delägare, grupperingar enligt och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), 3 b. konsortier enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för euro- peisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium), 4.företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om års- redovisning i försäkringsföretag, 5.stiftelser som är bokföringsskyldiga enligt denna lag, dock inte stiftelser som får använda sina tillgångar uteslutande till förmån för medlemmar av en viss eller vissa släkter och som är bokföringsskyldiga endast på grund av 2 kap. 3 § första stycket, 5 a. företag som har licens enligt spellagen (2018:000), dock inte sådana företag med licens enligt 5 kap. spellagen och vars balansom- slutning för vart och ett av inte uppgått till samt företag med licens enligt 11 kap. 6 § spel- lagen, 6. företag som uppfyller mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i företaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b)företagets redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c)företagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än , 7. företag som är moderföretag i en koncern vilken uppfyller mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b)koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c)koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Vid tillämpningen av första stycket 7 b och c ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster, elimineras. Det- samma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transak- tioner mellan koncernföretag, liksom förändring av internvinst. I paragrafen har lagts till ny punkt, 5 a, i första stycket. Ändringen innebär att företag som har licens enligt spellagen som huvudregel ska omfattas av 6 kap. 1 § bokföringslagen. Dessa företag är således skyldiga att upprätta och offentliggöra en årsredovisning enligt de krav som ställs i bestämmelsen. Ett undantag görs dock för sådana företag med licens enligt 5 kap. spellagen och vars balansomslut- ning för var och ett av inte uppgått till samt för företag med en licens enligt 11 kap. 6 § spellagen. Övervägandena finns i avsnitt 22.16. 33.1.7Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Stiftelser som uppfyller ändamåls-, verksamhets- och fullföljdskraven i 4–6 §§ samt ideella föreningar och registrerade trossamfund som för- utom dessa krav även uppfyller öppenhetskravet i 10 § är, med undan- tag för kapitalvinster och kapitalförluster, skattskyldiga bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §. Föreningar och trossamfund som uppfyller kraven i 4–6 och 10 §§ är dock inte skattskyldiga för 1.sådan inkomst som kommer från en självständig näringsverk- samhet eller en särskild förvaltningsenhet som avser fastighet, om in- komsten till huvudsaklig del kommer från a) verksamhet som är ett direkt led i främjandet av sådana ända- mål som avses i 4 § eller som har annan naturlig anknytning till sådana ändamål, b) verksamhet som avser försäljning av skänkta varor och som ut- nyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete, c) verksamhet som bedrivs med stöd av 5 kap. spellagen (2018:000), eller d) verksamhet som avser annat än försäljning av skänkta varor eller som bedrivs med stöd av 5 kap. spellagen och som av hävd har utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete, eller 2.inkomst från innehav av en fastighet som tillhör föreningen eller trossamfundet och som används i verksamheten på sådant sätt som anges i 3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Vid tillämpningen av andra stycket första punkten c) ska verksam- heten ses som en självständig näringsverksamhet. I paragrafen införs ett förtydligande i andra stycket 1 punkten c) vad gäller undantag vid inkomstbeskattning av spelanordnare. En spel- anordnare som har licens enligt 5 kap. spellagen ska inte beskattas för resultatet till den del det avser sådant spel. Spel med licens enligt exempelvis 6 kap. spellagen är dock alltid skattepliktigt för en spelarrangör vilken även kan inneha licens enligt 5 kap. spellagen. Inkomster från spel (t.ex. bingo) är av hävd skatte- fria för allmännyttiga ideella föreningar. Spel som omfattas av 5 kap. spellagen kan både omfattas och vara undantaget från hävdbegreppet. För att tydliggöra detta läggs dessa till i andra stycket 1 punkten d). Det innebär att det spel som undantas från spellagens tillämpnings- område fortfarande kommer att omfattas av hävdbegreppet, t.ex. spel enligt 1 kap. 5 § andra stycket 3. För att syftet ska uppnås, att inkomster från verksamhet med licens enligt 5 kap. spellagen aldrig ska beskattas och att inkomster från verksamhet med licens enligt 6–11 kap. spellagen alltid ska be- skattas, införs ett nytt tredje stycke. Detta stycke innebär att allt spel som arrangeras med licens enligt 5 kap. spellagen alltid ska ses som en självständig näringsverksamhet. Följande juridiska personer är också skattskyldiga bara för inkomst på grund av innehav av fastigheter: –, så länge kontorets vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till delägarna, –Stiftelsen minnesfond, –Stiftelsen Industrifonden, –Stiftelsen Konung , –Stiftelsen minnesfond för internationell förståelse och gemensam säkerhet, –Stiftelsen Produktionstekniskt centrum i för tekoindustrin –Stiftelsen bibelfond, –Stiftelsen Nationaldag, –Stiftelsen internationella stipendiefond till statsminister minne, –stiftelse för rikskyrklig verksamhet, – , så länge dess vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till medlem- marna. I paragrafen anges vilka skattesubjekt som är skattskyldiga bara för inkomster från innehav av fastigheter. AB och dess hel- ägda dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet och AB Trav och Galopp återfanns tidigare i denna uppräkning. Nya aktörer på spelmarknaden ska enligt utredningens uppfatt- ning behandlas på ett skattemässigt likartat sätt efter marknadens avreglering. För att undvika särbehandling tas AB och dess helägda dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet och AB Trav och Galopp bort från paragrafen. Det innebär att bolagen inte längre kommer att vara undantagna skattskyldighet enligt inkomst- skattelagen. Vinst i spel är skattefri om –anordnaren har licens för spelet i enligt spellagen (2018:000), –spelet är anordnat i och spelet inte kräver licens enligt 5 § andra stycket spellagen, eller –spelet är anordnat i en stat inom Europeiska samarbetsområdet (EES) och inte kräver licens i . Vinst vid vinstdragning på premieobligation är skattefri om vinst- dragningen avser svensk premieobligation eller om premieobligationen ställts ut i en stat inom EES. I första stycket anges att vinst är skattefri under vissa förutsättningar. Vinsten är skattefri om spelet anordnas eller tillhandahålls i i enlighet med bestämmelserna i spellagen (2018:000). Enligt första strecksatsen gäller detta om anordnaren innehar en licens för det spe- cifika spelet. Vidare följer det av andra strecksatsen att spel som är anordnat i är skattefritt om det inte krävs licens enligt 1 kap. 5 § andra stycket spellagen. Detta innebär att det saknar betydelse om arrangören har licens i det land denne har sin hemvist. en licens enligt spellagen för att vinsten ska vara skattefri enligt denna paragraf. Vinst på spel som saknar svensk spellicens är skattepliktigt, så- vida inte spelet är anordnat inom EES och inte heller tillhandahålls i på ett sådant sätt som kräver licens.