sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Som en följd av detta kan tillfällig för- äldrapenning till egenföretagare lämnas för högst (13 kap. 35 § SFB). Vid ett uttag av hel till- fällig föräldrapenning i den omfattningen skulle teoretiskt sett på års- basis full ersättning om av förälderns SGI uppnås. Bestämmelsen med det fastställda delningstalet för egenföretagare trädde i kraft (SFS 2010:418; prop. 2009/10:120). hade egenföretagares tillfälliga föräldrapenning kalen- derdagsberäknats. Förutsatt att en egenföretagares årsarbetstid inte var , innebar detta en lägre ersättning per dag än om ersätt- ningen skulle vara arbetstidsberäknad som för anställda, även om det inte innebar någon skillnad i ersättning teoretiskt sett . Regleringen bedömdes vara missgynnande för egenföretagarna i för- hållande till dem som betraktas som anställda, vilket bl.a. omfattar per- soner som driver sitt företag i aktiebolagsform (prop. 2009/10:120, s. 75). Den tillfälliga föräldrapenningen tas oftast ut för mycket korta perioder och den utjämningseffekt som kommer med ett uttag över är därför inte relevant i detta sammanhang. Det kon- staterades i förarbetena att det mot bakgrund av egenföretagandets karaktär inte är möjligt att tim- eller dagberäkna tillfällig föräldrapen- ning för egenföretagare och att delningstalet 260 föreslogs för att så långt möjligt öka likabehandlingen mellan egenföretagare och an- ställda (ibid.). kan konstateras att många företagare uppger att de arbetar och har svårigheter att ta ut ledighet eller semester . I en undersökning av Företagarna uppgav av de svarande företagarna att de inte hade möjlighet att ta fyra veckors sammanhängande semester under sommaren.23 Trots detta, så innebar det ändrade delningstalet att regleringen i den nu aktuella delen blev mer likformig. Några invänd- ningar mot upplägget har inte kommit till utredningens kännedom. Föräldrapenning är i samtliga fall kalenderdagsberäknad, dvs. dag- ersättningen utgörs av SGI efter viss justering delat med delningstalet 365 (12 kap. 25 § SFB jämte 28 kap. 4 § SFB, jfr 28 kap. 5 § SFB). Vid ett uttag av hel föräldrapenning , dvs. 23 Se /nyheter/riks/2017/juli/svart-for-smaforetagare-att-ta-semester/ Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? , skulle full ersättning om av förälderns SGI uppnås. I och med kalenderdagsberäkningen gäller kravet att helt avstå arbete för rätt till hel föräldrapenning (se mer i avsnitt 4.2.2) för i , oavsett hur föräldern normalt skulle ha arbetat (se 28 kap. 3 § första stycket SFB). Det har från företagarhåll framförts önskemål om att föräldrapenning, på samma sätt som gäller för till- fällig föräldrapenning, ska beräknas av (Före- tagarna 2015, s. 12), dvs. med ett fastställt delningstal på 260. I likhet med det förslag som har lämnats från företagarhåll om att det bör kunna tillåtas visst arbete som hel föräldrapenning tas ut för , är tanken att detta ska möjliggöra visst arbete i företaget även med fullt uttag av föräldrapenning och en kompensation på i förhållande till fastställd SGI. Förslaget avser att tillgodose samma behov som ligger till grund för förslaget om att tillåta visst arbete för då hel föräldrapenning tas ut. (Se avsnitt 4.2.2.) Liksom har beskrivits i samband med redo- görelsen av det förslaget medger regleringen om föräldrapenning en stor flexibilitet i hur ersättningen tas ut, även om det inte är möjligt att kombinera fullt uttag av föräldrapenning på sjukpenningnivå med arbete. Ett lägre generellt delningstal skulle för samtliga mottagare innebära en högre dagersättning i föräldrapenning än , vilket skulle kunna vara till fördel för en förälder vid uttag av föräldrapen- ning . Ersättningen på årsbasis skulle emellertid inte förändras. Det kan konstateras att även graviditetspenningen kalenderdags- beräknas och att den gravida kvinnan, för att ha rätt till graviditets- penning, måste avstå från förvärvsarbete den aktuella tiden som er- sättningen avser (se 10 kap. 2–4, 10 och 11 §§ jämte 28 kap. 4–6 §§ SFB). Det innebär att en gravid företagare som bedöms ha en hel nedsättning av arbetsförmågan och i övrigt uppfyller kraven för gra- viditetspenning och därmed får hel graviditetspenning på heltid, dvs. , inte kan utföra något arbete i det egna företaget. Graviditetspenning kan, liksom föräldrapenning, ut- betalas för del av dag om enbart delar av det arbete som utförs i före- taget är behäftat med risker eller om arbetsförmågan enbart är delvis nedsatt av graviditeten (se 10 kap. 4 § SFB). Rent allmänt kan det vara så att företagares inkomster ofta varierar, exempelvis över årets säsonger och med konjunkturerna. Den månat- liga inkomsten behöver därför inte vara samma samtliga Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Inkomsten kan i större utsträckning än för anställda påver- kas av yttre faktorer och osäkerheten i fråga om den antagna inkoms- ten kan därför vara större för företagare än för anställda. Vad den fak- tiska inkomsten blev framgår först efter att året har passerat. Detta innebär att en företagare som avstår förvärvsarbete på grund av exempelvis vård av barn kan ha ett varierande inkomstbortfall och att det kan vara svårt att få motsvarande variation i kompensationen för sin inkomstförlust . Föräldraförsäkringsförmå- nerna är dagersättningar som utges med samma belopp per dag. Be- räkningen av ersättning sker i stort oberoende av när som för- säkringen behöver användas. Samma förhållanden kan föreligga för personer som är anställda, exempelvis om anställningarna är tillfälliga, beroende på villkoren för anställningen. Företagare omfattas normalt inte av kollektivavtal och avtalsförsäk- ringar som tecknas för anställda. Det är villkoren i avtalen och för- säkringarna som styr vem som omfattas och definitionerna av anställd och företagare kan vara andra än vad definitionerna av desamma är inom socialförsäkringen. Enligt villkoren i försäkringarna är det före- tagsformen som avgör vem som är företagare och vem som är anställd (och ). När det gäller till exempel försäkringarna hos Försäkring24 anges i de gemensamma vill- koren (§ 9) att företagare inte omfattas av försäkringsavtalets bestäm- melser för anställda. Enligt avtalet räknas som företagare samtliga ägare i företag som inte är juridisk person, samtliga delägare i handels- bolag och komplementär i kommanditbolag. När det gäller aktiebolag, räknas som företagare aktieägare vars aktieinnehav uppgår till minst en tredjedel av aktierna i bolaget (för sig eller sammanräknat med aktier som ägs av make eller registrerad partner, förälder eller barn till aktie- ägaren).25 Det innebär att vissa företagare kan omfattas av avtal om 24AFA Försäkring ägs av arbetsmarknadens parter. Genom kollektivavtalen försäkrar Försäkring anställda inom den privata sektorn och kommuner, landsting, regioner och vissa kommunala bolag. 25Se /globalassets/alla-forsakringsvillkor/f0265_saf-lo.pdf och /privatperson/forsakring-vid-foraldraledighet-och-graviditet/ foraldrapenningtillagg/ Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? föräldratillägg eller föräldralön, även om det handlar om en mycket begränsad grupp. Eftersom en stor andel av de anställda föräldrarna omfattas av olika kollektivavtal eller av individuella anställningsavtal som ger rätt till ersättning vid föräldraledighet utöver ersättningen från föräldraförsäk- ringen, i form av föräldralön eller föräldrapenningtillägg, finns i prak- tiken en skillnad mellan företagare och anställdas skydd mot inkomst- förlust. Skillnaden innebär att anställda i högre grad än vad som är fallet för företagare kan få en högre kompensationsnivå än de av SGI som föräldrapenningen ger rätt till. För företagare finns inte motsvarande rätt, även om det kan vara så att en företagare själv styr över om han eller hon tar ut inkomst från företaget inom ramen för det som exempelvis företagets ekonomi och skattlagstift- ningen tillåter. Företagare kan även ansluta sig till vissa avtalsförsäk- ringar. I normalfallet kan inte egenföretagare teckna en avtalsförsäk- ring vad gäller kompletterande ersättningar vid föräldraledighet, s.k. föräldrapenningtillägg. Egenföretagare som har tecknat avtalspension inom Försäkring kan dock ha rätt till pensionsavsättning under föräldraledigheten.26 Så kallade kombinatörer kan till den del som av- ser anställning omfattas av en sådan kollektivavtalsbaserad rätt som beskrivs ovan. 4.3Studerandes villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen I detta avsnitt görs en kartläggning av studerande kvinnor och mäns villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen. Utredning- ens överväganden i frågan återfinns i avsnitt 7.15. 4.3.1Studerande – en heterogen grupp För föräldrar som börjar studera eller för studenter som blir föräldrar kan situationen se mycket olikartad ut. Föräldrarnas ålder, arbets- marknadsanknytning, tidigare utbildning och familjesituation m.m. kan variera betydligt. Studier kan bedrivas på flera olika nivåer, som 26 Se /privatperson/forsakring-vid-foraldraledighet-och-graviditet/ foraldrapenningtillagg/ Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? exempelvis i form av gymnasiestudier, studier på vuxen- utbildning (KOMVUX), högskolestudier, studier inom det egna yrkesområdet, studier som utgör olika former av påbyggnadsutbild- ningar m.m. Studierna kan dessutom bedrivas på både hel- och deltid och kombineras med förvärvsarbete. Studerande är därmed en hetero- gen grupp, med olikartade ekonomiska förutsättningar och som ställs inför varierande utmaningar när det gäller att förena föräldraskap med studierna. Möjligheten och behovet av att vidareutbilda sig förutsätter ofta att försörjningen är tryggad och att det finns möjligheter till flexi- bilitet samt trygghet exempelvis om föräldern får fler barn eller när barnet är sjukt. Många unga skjuter upp sitt barnafödande till dess att de etablerat sig på arbetsmarknaden. Att utbildning, särskilt full- ständig gymnasieutbildning, har stor påverkan på möjligheterna att få ett arbete och att längre universitetsutbildningar är vanligt före- kommande bland unga vuxna medför att medelåldern vid första bar- nets födelse är relativt hög. Men föräldrar kan även välja att påbörja studier senare – arbetslivet ställer stora krav på exempelvis omställ- ning eller vidareutbildning. Vidareutbildning eller påbyggnadsutbild- ningar spelar en stor roll för att kvinnor och män ska kunna utveckla kunskaper och färdigheter, anpassa sig till ett föränderligt arbetsliv och även kunna arbeta längre upp i åldrarna. Med försörjningsplikt för barn eller ungdomar följer ett extra behov av en tryggad försörj- ning . Gruppen studenter är heterogen, och där- med även behoven. I avsnittet nedan beskrivs hur föräldraförsäk- ringen är utformad för studerande som väljer att bli föräldrar eller för föräldrar som väljer att påbörja studier. 4.3.2Många föräldrar bland studenterna Unga studerande föräldrar inbegriper ofta dem som ännu inte har avslutat sin grundskole- eller gymnasieskoleutbildning. föddes det 794 barn till kvinnor . Antalet har minskat under en följd av år. Redovisningen av antalet födda barn görs inte på samma sätt utifrån mäns ålder så de kan inte redovisas här. till antalet kvinnor och män som blir föräldrar tidigt finns uppgifter om att det 2010 var cirka 1 200 kvinnor som fick barn och motsvarande bland männen var 300 män (2012). Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Totalt är det relativt fler kvinnor än män med barn som studerar och av de studerande med barn 2015 var kvinnor. Källa: SCB statistikdatabasen. Befolkningens studiedeltagande efter kön, typ av studiedeltagande, syssel- sättning, yngsta barnets ålder och år. Var fjärde studerande kvinna och var tionde studerande man hade barn. Av de kvinnor och män som studerade på gymnasienivå 2015 var det enbart ett fåtal, mindre än en procent av männen och kvin- norna, som hade barn. Inom gruppen övriga studerande, dvs. de som läste på utbildningar som exempelvis yrkeshögskoleutbildning, folk- högskola, kompletterande utbildning, utbildning i svenska för in- vandrare (SFI) och arbetsmarknadsutbildning, var det av männen och av kvinnorna som hade barn . Kvinnor som läste på KOMVUX var de som i högst utsträck- ning hade barn. Bland kvinnor som läste en högskoleutbildning var an- talet föräldrar högt och det var även i den gruppen som flest mammor återfanns. Bland studerande föräldrar är det en stor andel som även förvärvs- arbetar, se tabell ovan. Det är vanligare att pappor arbetar parallellt med studierna än att mammor gör det. Bland både män och kvinnor är det vanligare att förvärvsarbeta om studierna bedrivs på högskolenivå än på andra nivåer. I jämförelse med studerande som inte har barn så arbetar studerande män med barn i högre grad, medan studerande kvinnor med barn arbetar i lägre utsträckning. Det har inte varit möjligt att se om förvärvsarbetet hade påbörjats redan före studierna, även om det är mer sannolikt för föräldrar med Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? äldre barn och även kan vara beroende av förälderns ålder. En del av de förvärvsarbetande studenterna utgörs av kvinnor och män som är yrkesverksamma men som väljer att omskola sig eller vidareutbilda sig. Sådan omskolning eller vidareutbildning kan göras dels genom olika former av uppdragsutbildningar eller kurser som betalas av arbets- givaren, dels genom att studenten själv finansierar studierna genom att ta studielån och studiebidrag. Studierna kan bedrivas på heltid eller deltid, på distans m.m. Den allmänna utbildningsnivån i befolkningen har stigit och i åldern 30–, när de flesta har hunnit fullfölja sin utbild- ning, är det nu av kvinnorna och av männen som har en eftergymnasial utbildning.27 I en rapport från Riksrevisio- nen (2016) beskrivs att antalet yrkesverksamma som fortbildar sig ökar och att fler kvinnor än män återvänder till högre utbildning för att fortbilda sig. Under /13 var för- delningen mellan könen kvinnor respektive män bland de yrkesverksamma som fortbildade sig. En förklaring till skillnaden kan vara att kvinnor är överrepresenterade i de yrken där fortbildningsinsatser är vanliga och där fortsatt högskoleutbildning ibland krävs för att uppnå en ny behörighet inom yrket, t.ex. specia- listsjuksköterskeexamen och förskollärarexamen (ibid. s. 27). Tilläggsbidrag ges i huvudsak till kvinnor som studerar på eftergymnasial nivå Ett annat sätt att uppskatta antalet föräldrar som bedriver studier än att utgå från befolkningens studiedeltagande (se föregående tabell) är att utgå från hur många föräldrar som får tilläggsbidrag, dvs. extra ekonomiskt bidrag som kan betalas ut när föräldern är vårdnadshavare för ett barn och mottar studiemedel (se 3 kap. 13 a § studiestödslagen [1999:1395]). En förutsättning för att få tilläggs- bidrag är att studiemedel utbetalas. 27 Se /sv/Hitta-statistik/Artiklar/Hog-utbildning-gar-i-arv/ Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd återfinns i stu- diestödslagen och i studiestödsförordningen (2000:655) samt i föreskrifter som har meddelats av (). Med studiestöd menas studiehjälp och studiemedel (1 kap. 1 § studiestödslagen). Studiehjälp är bidrag som främst betalas ut till dem som är hel- tidsstuderande i gymnasieskolan även om andra studieformer som exempelvis vuxenutbildning eller folkhögskola kan ingå. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiehjälp får lämnas från och med som huvud- regel kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller och längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . (2 kap. 1–3 och 5 §§ studiestödslagen samt 2 kap. 1 och 2 §§ och bilagan till studiestödsförordningen) Studiemedel består av studiebidrag och studielån och kan lämnas för studier på eftergymnasial nivå, såsom vid exempelvis statliga universitet och högskolor samt folkhögskolor. Studiemedel kan även lämnas för studier på sådan grundläggande och gymnasial nivå som studiehjälp kan lämnas för, dock som huvudregel först från och med det andra kalenderhalvåret det år den studerande fyller . Det är möjligt att, med visst undantag, få studiemedel till och med det kalenderår då den studerande fyller . (3 kap. 1–3 §§ studiestödslagen samt 3 kap. 1 § och bilagan till studiestödsförord- ningen) Den studerande måste studera på minst halvtid för att vara berättigad till studiemedel och den som har haft studiemedel tidi- gare måste, med vissa undantag, uppvisa tillräckliga studieresultat för att kunna beviljas nya studiemedel (3 kap. 5–7 §§ studiestöds- lagen). Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund. Exem- pelvis kan studerande på gymnasial nivå vid studier på heltid få studiemedel om de har en gymnasieutbildning eller motsvarande . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel vid studier på heltid lämnas . Studiemedel kan lämnas än de angivna tidsperioderna bara om det finns särskilda eller synnerliga skäl. (3 kap. 8 § studie- stödslagen) Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? När båda vårdnadshavarna studerar får tilläggsbidrag för ett barn lämnas till endast en av dem (6 a kap. 3 § Centrala studiestödsnämn- dens föreskrifter och allmänna råd [CSNFS 2001:1] om beviljning av studiemedel). Tilläggsbidraget lämnas i första hand till den vårdnads- havare som barnet bor hos, om inte föräldrarna kommer överens om annat (3 kap. 11 d § studiestödsförordningen). För studerande föräld- rar som bor tillsammans lämnas tilläggsbidraget till den som först an- söker om det, om inte något annat önskemål framförs.28 Ett problem med detta sätt att mäta är att i de fall båda föräldrarna är studerande är det enbart en av dem som har möjlighet att motta tilläggsbidraget. Det finns även föräldrar som bedriver studier utan studiemedel och därmed inte har rätt till tilläggsbidrag. Bland det tota- la antalet studerande är det av de heltidsstuderande på högskola som har studiemedel. Motsvarande andel för yrkeshögskola, folkhögskola och KOMVUX är , respektive 63 procent29. Uppgifterna avser samtliga studerande med studier på heltid. Det kan finnas skillnader i benägenheten eller möjligheten att få studiemedel. Om studierna bedrivs på mindre än halvtid är det van- ligare att inte ha studiemedel. Exempelvis är det enbart var femte per- son som studerar på KOMVUX på deltid som har studiemedel. Vidareutbildning eller omskolning utgör en viktig del av det livs- långa lärandet och ger möjligheter att anpassa sig till ett föränderligt arbetsliv. För dem som väljer att vidareutbilda sig via instanser som inte berättigar till studiemedel kan finansering av kurser ske genom arbetsgivarens försorg, vara del av en arbetsmarknadsåtgärd eller finan- sieras av den studerande själv. 28Se /hogskola/hur-mycket-kan-du-fa/barn-1.2569 29Se /om-csn/statistik/rapporter/1.7945, hämtad . Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Källa: CSN, Studiemedel efter Utbildningsnivå, Skolform, Typ av studiestöd, Läsår, Kön och Antal personer, Utbetalt belopp. Det är totalt sett av kvinnorna som studerar med studie- medel som uppbär tilläggsbidrag. Motsvarande andel för männen är . Som tidigare nämnts kan bidraget inte delas mellan två föräldrar som båda studerar. Därför kan antalet föräldrar inom studie- stödssystemet vara högre än vad tilläggsbidraget indikerar. Bland dem som studerar med studiemedel på grundskolenivå är det en hög andel som dessutom har tilläggsbidrag. Tilläggsbidrag betalas dock främst ut till dem som studerar på eftergymnasial nivå; mer än hälften av samt- liga tilläggsbidrag går till mammor och pappor som studerar på efter- gymnasial nivå. var det 147 900 barn som tilläggsbidrag utbetalades för och bidrag betalades ut för i genomsnitt 1,8 barn per person (prop. 2016/17:1, utg.omr.15). Tilläggsbidraget infördes för att öka föräldrars möjligheter att studera och förbättra den ekonomiska situationen för studerande som har barn och därmed främja situatio- nen för barn i ekonomiskt utsatta familjer (prop. 2004/05:111). Studerande som är försäkrade för bosättningsbaserad eller arbets- baserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på samma grund som andra. Det innebär att om föräldern inte har någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller, i de fall det handlar om , inte uppfyller kvalificeringsvillko- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? ret för föräldrapenning på sjukpenningnivå kan ersättning betalas ut på grundnivå eller lägstanivå. För den som uppfyller kvalificeringsvill- koret om det är aktuellt och/eller har en skyddad SGI utifrån arbete före studierna (se 26 kap. 9 och 11 §§ socialförsäkringsbalken, förkor- tad SFB) eller en SGI baserad på arbete parallellt med studierna kan ersättning ges på sjukpenningnivå, grundnivå eller lägstanivå. Hel för- äldrapenning kan i regel inte lämnas till en student som deltar i bundna heltidsstudier, men så länge studierna medger att till exempel kravet på att vårda barnet kan uppfyllas kan föräldrapenning tas ut. utredningar och studentorganisationer har lyft vissa pro- blem med att använda föräldraförsäkringen när man studerar. Ett problem som har framförts är att för dem som har arbetat innan stu- dierna påbörjades kan den sjukpenninggrundande inkomsten enbart skyddas genom att föräldern får studiestöd (se 26 kap. 11 § SFB). Andra problem är att föräldrapenningens grundnivå anses för låg i relation till studiemedlen och därmed gör det svårt att försörja sig under föräldraledigheten, att det inte finns rätt till tillfällig föräldra- penning eller graviditetspenning om studenten inte arbetar samt att det kan finnas svårigheter med att kombinera studier och familjeliv, exempelvis för att examinationer sker eller för att obligato- riska undervisningsmoment sker sena eftermiddagar då det kan vara svårt att få barnomsorg. Om en ensamstående förälder önskar att återgå till studier när barnet är litet finns heller ingen möjlighet att överlåta föräldrapenning på exempelvis någon annan närstående än den som är barnets förälder, t.ex. den studerandes egna föräldrar. Att uttaget av föräldrapenningen delas mellan föräldrarna även när dessa är unga studerande kan vara viktigt för att få en högre andel som åter- går till och fullföljer gymnasiestudier. Särskilt om skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten Två grundförutsättningar för att en person ska kunna få ersättning i form av graviditetspenning, föräldrapenning på sjukpenningnivå och tillfällig föräldrapenning är att personen arbetar och kan antas få in- komst som kan ligga till grund för SGI. För en person som har arbetat och har rätt till en SGI när studierna påbörjas finns dock vissa möj- ligheter att behålla en sådan SGI även när arbetet avbryts eller in- skränks för studierna. Det finns dels ett generellt SGI-skydd på tre Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? månader efter att en person har avbrutit förvärvsarbete (se 26 kap. 18 § SFB). Det finns också möjlighet att skydda sin SGI , när en förälder som är försäkrad för förmånerna studerar med studiestöd (se 26 kap. 9 och 11 §§ SFB). För den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde är SGI skyddad även om den studerande inte får studiestöd. Även den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå samt för den som får studiestarts- stöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd omfattas av SGI- skydd. (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst) Motivet till att en upparbetad SGI ska vara skyddad under studier är att det uppmuntrar till ett livslångt lärande.