sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Förgymnasiala och kortare utbildningar har i allt högre utsträckning ersatts med längre gymnasiala utbildningar och utbildningar på eftergymnasial nivå. Även företagen inom besöksnäringens branscher vittnar om att högre utbildning blivit allt viktigare.21 Det mest avgörande är dock inte mer utbildning i termer av utbildningsår eller utbildningsnivåer. Utbildningens inriktning och kvalitet har i högsta grad betydelse för en branschs kompetensförsörjning. 21 (2014): Företagens villkor och verklighet. Gymnasieskolans syfte är att utgöra en bas för nationell och regional kompetensförsörjning till arbetslivet och för rekrytering till hög- skolesektorn. Alla kommuner är enligt lag skyldiga att erbjuda alla elever som avslutat en gymnasieutbildning. Verksam- heten styrs genom skollagen22, gymnasieförordningen23, läroplanen för gymnasieskolan24, examensmål25 och ämnesplaner26. De gymnasiala yrkesutbildningarna har stor betydelse för besöks- näringens branscher. Gymnasiereformen har dock för- svårat kompetensförsörjningen då antalet ungdomar som väljer yrkesinriktade program har fallit kraftigt sedan den nya reformen trädde i kraft. Detta har medfört utbildningar har lagts ner på grund av för få sökande. Då besöksnäringen finns i hela landet och verkar på lokal nivå är det viktigt att utbildningarna har en närhet till mark- naden och företagen. Enligt saknas elever i Restaurang- och livsmedelsprogrammets årskurs 3 i 185 kommuner. 218 kom- muner saknar elever i Hotell- och turismprogrammet. En orsak kan vara att utbildningarna har svårt att rekrytera kompetenta lärare. En annan orsak kan vara att det är dyrt att utrusta utbildningarna med teknik i form av kök och utrustning och råvaror för undervisning. Givet det vikande söktrycket är också färre kommuner benägna att satsa på dessa utbildningar. De kommuner som satsar på nära dialog med näringslivet och attraktiva skolor med moderna undervisnings- metoder, utrustning och lokaler är däremot vinnare med ökande ansökningar. När det gäller hotell, restaurang, livsmedel och handel lyfts röster om att utbildningar som finns på gymnasienivå ofta inte håller tillräckligt hög kvalitet eller är uppdaterade på teknik som gäller och upplevelser som efterfrågas . Studier visar att besöksnäringen har en bred rekryteringsbas och flera företag anger att de hellre rekryterar från andra program än yrkesprogrammen. En fråga är om det är innehållet i relevanta utbildningar som brister eller om pro- grammen främst attraherar personer som inte är lämpade för de sär- 23Beslutas av regeringen. 24Beslutas av regeringen. 25Fastställs för varje nationellt program i gymnasieskolan av regeringen. 26Skolverket fattar beslut om ämnesplaner. skilda krav som ställs i branscherna. Medarbetare i besöksnäringen befinner sig ofta i direkt kundkontakt vilket ställer krav på person- liga egenskaper och hög servicekänsla, vilket är förmågor som anses svåra att lära ut. Till den senaste gymnasieutredningen enades handelns parter om hur handelsbranschen vill att framtidens gymnasieutbildning ut- formas för att säkerställa det framtida kompetensbehovet. Branschen önskar bland annat att nuvarande handels- och administrations- program ersätts av en inriktning ”handel” på ekonomiprogrammet. Den förordar att minst sex veckors arbetsplatsförlagt lärande inklu- deras och att ett lokalt programråd kopplas till utbildningar. Handels- branschen förordar vidare att ett antal sälj- och servicekurser blir tillgängliga som fördjupning på samtliga yrkesprogram för att skapa yrkesutgångar som kombinerar olika specialistkunskaper med sälj- och servicekompetens. Naturbruksskolorna rapporterar om att studerande som läst naturturism inom gymnasieskolans naturbruksprogram är aktiva på arbetsmarknaden och har lätt att få jobb. De studerandes kompetens är eftertraktad av företag inom naturturism vilket pekar mot att dessa program är träffsäkra mot gentemot de yrkesområden de syftar till. Programråd för yrkesprogram på gymnasiet För varje yrkesprogram på gymnasiet har ett nationellt programråd med syfte att stärka samarbetet mellan gymnasieskolan och arbetslivet och för att yrkesutbildningarna bättre ska motsvara arbetslivets behov. Fyra av programråd har koppling till besöksnäringen: fordons- och transportprogrammet, handels- och administrationsprogrammet, hotell- och turismprogrammet samt restaurang- och livsmedelsprogrammet. Arbetsmarknadens parter som är involverade i dessa programråd efterlyser att resultaten från programrådsarbetet systematiskt lyfts in i arbete. Vidare lyfter de behovet av att de lokala stöd- strukturerna får resurser för samverkan mellan skola och det regionala näringslivet. Det är viktigt att stärka företagens kapacitet att engagera sig i lokala programråd och medverka till att utbild- ningarna kvalitetssäkras och deras arbetsmarknadsanknytning utvecklas. Detta är också ett led i att stärka utbildningarnas attrak- tivitet vilket skriver i sitt remissvar till Yrkesprograms- utredningen.27 ser positivt på regionala programråd då det ger ökade möjligheter att fånga upp mindre branschers behov och branscher som består av många små företag som har svårare att organisera sig. Dessa forum bör etableras i dialog med regionalt utvecklingsansvariga, för att få stöd i att implementera dessa funktioner i en regional kontext. Regionalt utvecklingsansvariga har ett större perspektiv än yrkesprogrammen och kan bidra med kunskap till gagn för de nya regionala stödfunktionerna. 6.5.2Utbildningar vid komvux och folkhögskolor Målet för den kommunala vuxenutbildningen, komvux, är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande med utgångspunkt från den enskildes behov och förutsättningar. Folkhögskolor är knutna till olika folkrörelser, ideella organisationer, stiftelser eller föreningar. 44 av landets 104 folkhögskolor drivs av landsting eller regioner. En mindre andel utbildningar nischade mot besöksnäringen finns vid komvuxutbildningar eller folkhögskolor.28 Framför allt livsmedels- relaterade utbildningar samt några turismrelaterade utbildningar ges av komvux. Turismrelaterade utbildningar på folkhögskola finns i nio län. Det rör sig framför allt om utbildningar med inriktning mot naturguidning. Som ett led i har regeringen tillfört medel till folkhögskolorna med ytterligare vilket motsvarar 5 000 nya utbildningsplatser. Yrkesvux är den satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbild- ning som regeringen första gången aviserade 2009. är Yrkesvux en permanent del av utbildningssystemet och möjliggör därmed för teoretiskt utbildade att omskola sig till en yrkesut- bildning. Till skillnad från Komvux är yrkesvux en satsning på yrkes- utbildning för vuxna, där såväl studerande som näringslivet och kommunen ska samarbeta med Arbetsförmedlingen och det lokala 27SOU 2015:97: Välja yrke. 28Tillväxtverket (2016): Den svenska besöksnäringen – kompetensförsörjning och kompetens- behov, Rapport 0197. näringslivet i arbetet med att planera och genomföra utbildningen. Kommunen får också ett riktat statsbidrag för att kunna finansiera yrkeskurser, som ofta är lite dyrare att anordna än teoretiska utbildningar. Totalt har att fördela till yrkesvux 2017. av dessa är avsatta för yrkesvux i kombination med sfi29 och sva30. trädde en ny förordning om statsbidrag för yrkesvux i kraft med en modell för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna. Syftet med den regionala modellen är att i högre grad möta den regionala arbetsmarknadens behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Statsbidraget villkoras med att minst tre kommuner samverkar och ansöker gemensamt. De ska också samråda med regionalt utvecklingsansvariga. Regionalt yrkesvux ska erbjuda både enstaka kurser och sammanhållna yrkesutbildningar. Branschföreträdare för besöksnäringen uttrycker en oro för att kommunernas behov av utbildad personal inom vård, skola och omsorg kommer att bli styrande över hur platserna fördela på ett sätt som blir till nackdel för näringslivets behov. har i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för () och Arbetsförmedlingen utarbeta en för- delningsmodell för statsbidraget och då ta hänsyn till behov av kompetens på arbetsmarknaden. 31 Vidare innebär uppdraget att Skol- verket i samråd med de nationella programråden ska utforma förslag till kombinationer av kurser i sammanhållna utbildningar som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer. Det sistnämnda uppdraget kompletterades med ett regeringsbeslut32 med uppdrag att i detta arbete se till att förslagen även kan tillämpas inom gymnasieskolans introduktionsprogram där så är lämpligt, samt utforma förslagen så att de sammanhållna yrkes- utbildningarna även kan fungera som påbyggbara utbildningspaket som stegvis kan leda till gymnasieexamen. I uppdraget ska Skol- verket även stimulera samverkan mellan gymnasieskolan och vuxen- utbildningen när det gäller ett kommande erbjudande av samman- hållna utbildningar. 29Utbildning i svenska för invandrare. 30Svenska som andraspråk. 31Regeringsbeslut U2016/04619/GV. 32Regeringsbeslut U2017/01930/GV. Det är viktig med karriärs- och yrkesväxlingar senare i livet vilket ställer krav på en horisontell flexibilitet där de som har en gymnasie- examen från ett studieförberedande program och/eller är yrkesverk- samma i andra branscher ges möjlighet att vidareutbilda sig för yrken inom besöksnäringen genom att läsa yrkeskurser inom Yrkesvux. Arbetsmarkandens parter i besöksnäringens branscher anser att Arbetsförmedlingens bristyrkesprognos riskerar att få felaktigt utfall då allt färre arbetsgivare i besöksnäringen vänder sig till Arbetsför- medlingen för att tillsätta vakanser. De ser en tendens att arbets- sökande anser sig kvalificerade för att arbeta i besöksnäringens före- tag utan formell behörighet och anmäler detta till Arbetsförmed- lingen. Det får konsekvenser för bristyrkesprognosen som indikerar att det finns mer kvalificerad arbetskraft än vad som är fallet. Syftet med () är att eftergymnasiala utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Utbildningarna ska svara mot ett uttalat behov på arbetsmarknaden. Myndigheten för () beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i . har utvecklats till en viktig utbildningsform för besöksnäringens behov genom att varva praktisk och teoretisk kunskap. Praktiken som ingår i YH-utbildningarna är ett viktigt steg mot arbetsmarknaden då arbetsgivare ofta visar intresse för anställning av eleverna efter avslutad praktik. Även om YH-utbildningar som form matchar besöksnäringens behov på ett bra sätt är den geografiska spridningen av utbildningar en utmaning. Utbildningar relevanta för besöksnäringen fanns 2016 i knappt hälften av regionerna. Över hälften av utbildningarna fanns i storstadsregionerna och Göteborg.33 Koncen- trationen till storstäder förklaras med att större folkmängd och arbetsmarknad, men är oroande då behovet av kompetenta med- arbetare i besöksnäringen är stort i alla regioner. Arbetslivserfarenhet har slopats som förkunskapskrav. Det påverkar nivån på de arbetsuppgifter en utexaminerad anställs till att 33 Myndigheten för (2017): Statistisk årsrapport . genomföra, vilket i sin tur slår tillbaka och påverkar bedömningen av yrkesutbildningarna. Bedömningen baseras bland annat på antalet anställda inom relevanta yrken efter genomförd utbildning. Denna bedömning riskerar bli missvisande då många yrken kräver en utbild- ning samt utöver det en yrkeserfarenhet innan individen hamnar på rätt position i förhållande till utbildningen. En annan utmaning som arbetsmarknadens parter i branscherna ger uttryck för är svårigheten att definiera framtida kompetensbehov och nya yrkesroller som tillkommer som en följd av bland annat internationalisering och digitalisering. Framtida behov riskerar att underskattas eller felbedömas. Ytterligare en utmaning är att YH-utbildningar är ett relativt kortsiktigt instrument. Beviljandet av anordna utbildning var förut begränsat till två intag, vilket 2017 ökats till fler. Branscherna inom besöksnäringen har noterat att utbildningar inom YH som gett jobb ändå läggs ner på grund av få utbildningsomgångar. Detta skapar ett underskott av utbildad personal och medför att branscherna saknar tilltro till tillförseln av utbildad personal inom vissa utbildnings- områden. Långsiktighet är en viktig signal till de företag som ska avsätta tid och involvera sig i utbildningen. Dessutom skingras lätt de kunskaper, innehåll, nätverk som behöver byggas upp, och de lärare som behövs, när det blir avbrott i utbildningen. Detta är en stor utmaning för framför allt mindre orter som behöver locka kvalificerade lärarresurser från annat håll att bosätta sig på orten. Regeringen satsar i budgetpropositionen 2018 på den största ut- byggnaden av införande 2009. Förslaget innebär 1 100 nya platser . Fullt utbyggt till 2022 innebär det en ökning med nästan 14 000 nya platser utöver dagens cirka 30 000 platser. Till ökningen av platser kommer även tillföras studiemedel. Under förutsättning att arbetsmarknadens parter och regionalt utvecklingsansvariga kan tydliggöra besöksnäringens behov för myndigheten för ser utredningen att denna utökade satsning på har potential att relativt omgående kunna svara mot besöksnäringens behov av arbetskraft, speciellt inom bristyrken. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. och högskola ansvarar för beslut om bland annat utbildningsutbud inom ramen för respektive lärosätes examenstillstånd, och dimensionering av utbildningarna. Utbild- ningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbets- marknadens behov. Globala trender liksom turismens och besöks- näringens egen utveckling mot nya marknader och mer komplexa erbjudanden ställer krav på medarbetare med högre utbildning. Högre utbildning har stor betydelse för innovationsarbete i företag och inom branscher vilket bland annat konstateras av OECD.34 Att utveckla hållbar turism och besöksnäring kommer att kräva att besöksnäringens företag och frågeområden får god tillgång till kom- petens på akademisk och avancerad nivå. Av det totala antalet utbildningsplatser med inriktning mot hotell, restaurang och livsmedel svarar högskolor och universitet för vilket är mycket lågt jämfört med till exempel handel där motsvarande siffra är . Lärosäten som har utbildningar som riktar in sig mot besöksnäring och turism är bland annat , , vid , , , , , , , , , , samt i . Det handlar om en bred grupp utbildningar med inriktning mot bland annat service management (inom hotell, turism och handel/retail), hospi- tality (värdskap), måltidskunskap och turismvetenskap. Lärosätena erbjuder dels breddprogram som spänner över en rad områden relevanta för besöksnäringen, dels mer nischade utbildningar som till exempel naturguidning. Studier pekar på att nästan samtliga studerande som genomgått utbildningar med inriktning mot gastronomi, måltidskunskap och hospitality har arbete när de lämnat studierna. Studerande med inriktning mot turism har större utmaning att hitta ett kvalificerat 34 (2015): Science, Technology and Industry Scoreboard 2015: Innovation for growth and society, . arbete direkt efter utbildning. Det tycks finnas en osäkerhet hos företag och destinationsorganisationer att rekrytera direkt ifrån högskolans turismutbildningar. Företagen efterfrågar hög grad av praktisk erfarenhet som komplement till teoretiska kunskaper. studie35 pekar på en bristande mottagarkapaciteten, liksom en rädsla att rekrytera högutbildade, i synnerhet i de mindre företagen. Ett större inslag av arbetsplatsförlagd utbildning även på akademisk nivå skulle kunna öka studenternas praktiska förmågor liksom företagens vilja att anställa akademiskt utbildade. När det gäller besöksnäring och turism är svenska studenter framför allt intresserade av studier på akademisk grundnivå. Flera av lärosätena erbjuder relevanta utbildningar på avancerad nivå vilka i synnerhet efterfrågas av utbytesstudenter. Även detta kan indikera att den svenska besöksnäringens efterfrågan på utbildning ligger på en lägre nivå än den internationella marknadens. Inom traditionell industri kopplas högre utbildning till företags innovationsförmåga och därmed konkurrenskraft. Att besöks- näringen i inte efterfrågar högre utbildning i större grad kan betraktas som ett systematiskt problem. I länder som till exempel , och är turism högre värderad som närings- gren och i dessa länder sammansluter sig branschföreträdare för att främja de högre utbildningarna inom sina områden. Enligt SCB har cirka 300 svenskar studielån för att studera eftergymnasiala utbildningar inom hotell, restaurang, turism och hospitality utomlands. Det handlar framför allt om ledarskapsutbild- ningar, ofta på masternivå. Några av de högst rankade internationella utbildningarna finns på: , university, , , Ecole hotelier i , Culinary arts academy i Lucern, Les Roches Inter- national , samt , – Monash Arts. 35 (2016): Den svenska besöksnäringen – kompetensförsörjning och kompetens- behov, Rapport 0197. Studenter läser oftast kurser över 12–24 månader. Avgifter för dessa prestigeutbildningar uppgår till 200 000–för program som sträcker sig mellan . Attraktions- kraften i dessa utbildningar bygger på flera faktorer, bland annat att de erbjuder hög kvalitet och innehåll anpassat till en global mark- nad. Vidare har de nära samverkan med näringslivet och stora inter- nationella kedjor vilket direkt öppnar karriärvägar och möjligheter att arbeta i hela världen för studenterna. Prestigeutbildningar av hög kvalitet påverkar den lokala arbets- marknaden och konkurrenskraften. Detta märks bland annat i som har många prestigeutbildningar inom hospitality manage- ment. Trots att landet har en hög kostnadsbild får topp- ranking i internationella jämförelser36 bland annat tack vare god tillgång på kompetent arbetskraft i sektorn. Några av de större aktörerna i hotell- och restaurangbranschen i har lyft behovet av etablera en branschanpassad ledar- skapsutbildning på akademisk nivå i , jämförbar med de främsta internationella alternativen. Geografisk närhet mellan utbild- ning, studenter, företag och marknad anger företagen som en viktig faktor i val av etableringsort av en sådan utbildning. Med beaktande av att en relativt stor grupp svenskar söker sig utomlands för att gå branschinriktade ledarskapsutbildning och med stöd av flera inspel ser utredningen att branschinriktad ledarskaps- utbildning på akademisk nivå har en potentiell efterfrågan från såväl studerande som företag. 6.5.7Besöksnäring i andra utbildningar Många utmaningar och frågor i besöksnäringens företag kan lösas utan utbildning inriktad mot besöksnäringens branscher. Individer som gått utbildningar inom juridik, digitalisering, marknadsföring, biologi, kulturvetenskap, organisationsutveckling, affärsutveckling, samhällsplanering och företagsekonomi tillför besöksnäringens företag, bransch- och destinationsorganisationer viktig kompetens. Med tanke på besöksnäringens omfattning, tillväxt och framtida 36 TTCI index – the & Tourism competitive index vilket produceras av , . behov av utveckling och kompetens finns mycket att vinna på om fler allmänna utbildningsprogram får tydligare inslag, kurser och fall- studier med bäring mot besöksnäringens och turismens utmaningar och möjligheter. 6.5.8Mer flexibel och öppen utbildningsstruktur Utvecklingen går snabbt, branschglidningar är ett faktum och kraven på utvecklings- och innovationsförmåga ökar. Detta talar mer för ett behov av breddutbildningar på grundnivå med möjlighet till påbygg- nad med inriktningar mot specifika kompetenser. Utredningen ser att utbildningssystemet i högre grad behöver utformas så att det för studerande får en mer flexibel, öppen och tydlig utbildningsstruktur. Att göra karriär inom besöksnäringen skulle kunna underlättas om man som studerande får möjlighet att förflytta sig inom utbildningssystemet från gymnasienivå, oavsett om man valt yrkes- gymnasium eller ett teoretiskt gymnasieprogram, via vuxenutbild- ningsnivå till högskola och arbetsliv. Ett tydligare och mer flexibelt utbildningssystem ställer krav på samverkan mellan , Arbetsförmedling, utbildningsväsendet, regionalt tillväxtansvariga och inte minst att besöksnäringens branscher kan definiera behov och erbjuda arbetsplatsförlagd praktik för studerande på olika nivåer. Den kunskap som behövs spänner över en stor bredd och inkluderar allt från rent hantverksmässiga och praktiska för- mågor till insikter om bland annat it, ekonomi, juridik, kulturvård, naturmiljö och hållbarhet på avancerad nivå. I hearings har flera företag och offentliga aktörer tryckt på behovet av management och ledarskapskompetens. Det handlar om att kunna utveckla produkter, tjänster och processer för ökad för- ädlingsgrad, kvalitet och lönsamhet. I definieras kompetensensbehoven i besöksnäringen uppdelat på yrkesspecifik och generell/affärsmässig kompetens.37 Behov av yrkesspecifik kompetens beskrivs gälla kockar, köks-/restaurangbiträden och servitörer, övrig livsmedels- förädling (exempelvis bagare, konditorer), receptionister, utomhus- aktiviteter, naturupplevelser och naturturism. Generell och affärs- mässig kompetens som rapporten refererar till är professionali- sering/ företagande, internationellt sälj, kommunikation och mark- nadsföring, konceptutveckling, produktutveckling, ledarskap, arbets- ledning och projektledning, bemötande, service och värdskap. speglar dock inte alla branscher i besöks- näringen. En bransch som saknas är handeln som genomgår en strukturomvandling som en följd av den tekniska utvecklingen. Digitaliseringen har öppnat upp marknaden för fördjupad global konkurrens och detta innebär att handelns spelplan har förändrats. Formerna för hur e-handel kommer att fungera är oklart. Digitala marknadsplatser som Amazon och Alibaba bedriver om- fattande tjänsteutveckling. Det mesta talar för snabbare utveckling inklusive nya affärsmodeller och nya distributionskanaler. De företag som kommer att stå starka är de som kan dra nytta av digitaliseringens möjligheter och som förstår vad som skapar värde för konsumenterna. Det krävs ett kompetenslyft för att handeln ska klara av struktur- omvandlingen. It är ett av de viktiga kompetensområden som lyfts i Svensk Handels rapport.38 Vidare blir hållbarhetsfrågorna allt mer väsentliga vilket lyfter behov av ledarskap och förmåga att utveckla och implementera lös- ningar som bidrar till ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. har säven säkerhetsfrågor lyfts tydligare av besöksnäringens företag och branschorganisationer. I inledningen av kapitlet konstaterar utredningen att definition av kompetensbehovet är ett fundament i matchningen, och att de branscher som har förmågan att beskriva vad som behövs har lättare att förmedla detta till utbildningsväsendet, elever, studerande och arbetssökande. Utredningen ser att besöksnäringens företag, via sina bransch- och intresseorganisationer behöver utveckla sina analyser och formuleringar kring kompetensbehov. 37Tillväxtverket (2016): Den svenska besöksnäringen – kompetensförsörjning och kompetens- behov, Rapport 0197. 38Svensk Handel (2015): Handel möjligheternas bransch. Svensk Handels kompetensbehovs- rapport . Bedömning: behöver kompetenshöjande insatser. Analyser av företagens behov och behov av insatser adresseras bäst på en regional nivå. Utöver utbildningar av ny personal behövs kompetensutveckling som kan möta befintliga företags behov och möjligheter. Det kan handla om den generella affärsmässiga kompetensen eller om vilka ut- maningar företaget står inför i form av internationalisering och digita- lisering. Parallellt med detta finns i företagen branschspecifika behov av kompetens inom ledarskap, bokningssystem, validering m.m. För att kompetensutvecklande insatser ska ge mer bestående effekter i företagen är det viktigt att de bygger på en förändringsvilja och affärsmässighet.