sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — är ett affärsverk och elnätsut- byggnaden finansieras genom tariffer mot kund. Utbyggnaden av förnybar elproduktion finansieras delvis genom elcertifikatsystemet (se avsnitt 8.3.1 nedan) som finansieras av de kvotpliktiga elkunderna. Statsfinanserna bedöms därför inte påverkas av en förlängning och ambitionshöjning av elcertifikatsystemet. En ökad andel förnybar elproduktion kan innebära en rad indi- rekta statsfinansiella konsekvenser såsom ökade intäkter genom fastighetsbeskattning och inkomstskatter från nya arbetstillfällen. Men det kan också potentiellt uppstå minskade intäkter genom att förnybar el tränger undan fossila bränslen som generellt beskattas högre än el. Hur stora dessa effekter blir och när i tiden de inträffar beror till största del på omvärldsfaktorer och marknadens utveckling. föreslår att målet för energieffektivisering ska vara effektivare energianvändning . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål för minskad energiinten- sitet om mellan . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser för (kWh/kr). För att det svenska målet ska vara jämförbart med EU:s mål för energieffektivisering föreslås att samma defini- tion för energitillförsel används, vilket innebär att användning för icke-energiändamål och utrikes transporter räknas bort. Till skillnad från ett absolut mål innebär ett relativt mål ett rör- ligt tak för energianvändningen. Huruvida ett relativt mål blir en- klare eller billigare att nå jämfört med ett absolut mål beror på hur ekonomin utvecklas i förhållande till förväntan. Vid oväntat hög tillväxt kan ett relativt mål bli enklare att nå än ett absolut mål. Vid låg tillväxt gäller det omvända (se Tabell 8.1 nedan). Ett mål som tar sin utgångspunkt i tillförd energi är också mer flexibelt jämfört med ett mål uttryckt i slutlig energianvändning eftersom hela energisektorn inkluderas i tillförd energi, även pro- duktion och överföring. Detta innebär att energieffektiviserings- arbetet förutsätts omfatta samtliga led i energisystemet. intensitetsmål tar, till skillnad från EU:s absoluta energieffektivise- ringsmål, hänsyn till den faktiska ekonomiska utvecklingen. EU:s mål är inte bindande och har inte bördefördelats mellan medlems- länderna. Konsekvenser för energimarknadens aktörer Energieffektiviseringsmålets påverkan på olika aktörer på energi- marknaden beror till stor del på hur mängden tillförd energi för- ändras. Förändringen av tillförd energi med ett intensitetsmål beror till stor del på BNP-tillväxten. En högre BNP-tillväxt möjliggör en högre energitillförsel. Tabell 8.1 nedan visar hur den totala energitill- förseln, exklusive utrikes transporter och användning för icke-energi- ändamål, förändras vid olika nivåer på BNP-tillväxten. Tabell 8.1 Känslighetsanalys för BNP-tillväxt Tillförd energi (TWh) vid ett intensitetsmål på vid olika nivåer på BNP-utvecklingen mellan Tillförd energi , TWh Förändring i TWh jämfört med Förändring i TWh jämfört med genomsnitt år Procentuell förändring i tillförd energi jämfört Procentuell förändring i tillförd energi jämfört med genomsnitt –2014 Att bedöma om ett givet energieffektiviseringsmål är samhällseko- nomiskt lönsamt är förknippat med stora osäkerheter. Varje beräk- ning av den samhällsekonomiska energieffektiviseringspotentialen är en ögonblicksbild av nuläget, och utfallet av framtidsbedömningar är helt beroende på vilka antaganden som görs av en rad faktorer. Bland de faktorer som har störst betydelse för en beräkning av den sam- hällsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringspotentialen är: •Val av kalkylmetod. •Val av systemavgränsningar. •Val av diskonteringsränta. •Val av livslängd för åtgärder. •Antagande om förändringar i energikostnader. •Antagande om teknisk utveckling och lärkurvor. •Antaganden om genomförande av åtgärdspaket eller enskilda åt- gärder. Trots de stora osäkerheterna visar tillgängliga studier på en betydande potential för en samhällsekonomiskt lönsam energieffektivisering (se t.ex. 2014b). Därutöver finns en stor risk att samhällseko- nomiska kalkyler underskattar potentialen för samhällsekonomiskt lönsam energieffektivisering eftersom antalet nyttor som inkluderas i beräkningarna ofta är begränsade. IEA menar att det med ett bredare perspektiv går att fånga in upp till 15 olika nyttor, s.k. ”multiple benefits”, med energieffektivisering som normalt inte inkluderas i lön- samhetsanalyser (IEA 2014). Den statsfinansiella relationen till energisektorn utgörs till största delen av statlig beskattning av energi av olika slag, t.ex. energiskatt och koldioxidskatt. Statens totala intäkter från olika typer av ener- giskatter beräknas uppgå till (Prop. 2016/17:1). Förändringar i den slutliga energianvändningen kan därför få statsfinansiella konsekvenser. Hur stora dessa konse- kvenser blir vid ett mål på energieffektivisering beror i huvudsak på två faktorer. För det första beror de på BNP-tillväxten. En lägre BNP-tillväxt innebär att det krävs en kraftigare minskning av mängden tillförd energi för att uppnå målet. Skatteintäkterna från energisektorn minskar då snabbare. För det andra beror de statsfinansiella konsekvenserna på vilka energikällor och/eller energibärare som minskar. Majoriteten av skatteintäkterna från energisektorn, , kommer från beskattning av fossila bränslen. En minskning av fos- sila energikällor bedöms därför få större statsfinansiella konsekven- ser jämfört med en minskning av t.ex. elanvändningen. Detta beror både på att det behövs färre kWh el jämfört med fossila bränslen för att utföra samma arbete, och på att fossila bränslen beskattas hårdare per energienhet jämfört med t.ex. el. En svaghet med ett sektorsövergripande mål är att det av många aktörer riskerar att uppfattas som abstrakt. Sektorsstrategier kan kom- plettera ett sektorsövergripande mål genom att motivera de aktörer som ska arbeta med de faktiska energieffektiviseringsåtgärderna. Med specifika sektorsstrategier går det att beakta att olika sektorer eller branscher står inför olika utmaningar. Det kan handla om skill- nader i energieffektiviseringspotential, konsekvenser av olika styr- medel eller skillnader i vilka aktörer som fattar de avgörande besluten om energieffektivisering. Sektorsstrategier kan på detta sätt bidra till att negativa konsekvenser av ett sektorsövergripande mål minimeras och att varje bransch ges en möjlighet att påverka både hur stort branschens bidrag till målet ska vara och hur det faktiska energi- effektiviseringsarbetet ska bedrivas. Ett uppdrag till att tillsammans med olika bran- scher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering bedöms kunna rymmas i myndighetens ordinarie anslag. •Elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. •Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta bör utredas närmare. Ett förlängt och utökat elcertifikatsystem Konsekvenserna för olika aktörer av ett förlängt och utökat elcerti- fikatsystem beror på flera faktorer, bl.a. kvotkurvans utformning, priset på elcertifikat m.m. (2016h) redovisade ett förslag på utformning av en ny kvotkurva samt översiktliga konsekvenser av ett utökat elcertifikatsystem. Rap- porten baserades på ett uppdrag från regeringen. Den exakta utform- ningen av kvotkurvan föreslås av regeringen och beslutas av . Innan kvotkurvan är känd är det svårt att bedöma konsekvenserna för olika aktörer. Kostnaden för elcertifikat har historiskt sett kompenserats av att ut- byggnaden också lett till ett lägre elpris. Det är därför rimligt att anta att nettokostnaden för elkunderna även fortsättningsvis är nära noll. Även om elkunderna inte får någon nettokostnadsökning innebär det dock inte att elcertifikatsystemet är kostnadsfritt. Eftersom elpriset blir lägre med en högre ambition i elcertifikatsystemet innebär det att en stor del av kostnaden för systemet uppstår i form av intäktsbort- fall för de icke-certifikatberättigade elproducenterna, ett s.k. produ- centunderskott. Storleken på intäktsbortfallet beror till stor del på elprisets utveckling. Vid högre elpriser bedöms intäktsbortfallet bli större än vid låga elpriser men vid höga elpriser blir in- täkterna högre vilket gör intäktsbortfallet mindre kännbart. De samhällsekonomiska konsekvenserna av ett förlängt elcerti- fikatsystem beror också till stor del på hur snabbt elnäten kan byggas ut (se kapitel 5.6 för en närmare beskrivning). Sysselsättningseffekter av ett förlängt och utökat elcertifikatsystem Enligt Energimyndigheten (2016h) är det högst troligt att det är land- baserad vindkraft som kommer att bli den dominerande produktions- källan i elcertifikatsystemet. Inom ramen för forskningsprogram Vindval (2012) har en omfattande genomgång gjorts av forskningen om sysselsättningseffekter vid vindkraftsetableringar. Sammantaget fann man att sysselsättningseffekten under driftsfasen uppgår till cirka 0,3 arbetstillfällen per installerad MW, inklusive indirekta och induce- rade effekter. Om samtliga i ett förlängt elcertifikatsystem utgörs av landbaserad vindkraft innebär det omkring 5 150 MW installerad vindkraft1. Givet att 0,3 arbetstillfällen skapas per MW innebär det i så fall 1 545 arbetstillfällen utöver de tillfälliga arbetstillfällen som skapas under byggfasen. För byggfasen visar på en total sysselsättningseffekt på mellan 1,26 och 5,63 arbetstillfällen per MW beroende på geografisk avgränsning och om turbintillverkning är inkluderad. Ett sådant intervall innebär att en utbyggnad av 5 150 MW landbaserad vindkraft genererar mellan 6 500 och 29 000 tillfälliga arbetstillfällen under byggnadsfasen. I ligger siffran sannolikt i det lägre intervallet eftersom turbintillverkning ingår den högre siffran. Elcertifikatsystemet finansieras av de kvotpliktiga elkonsumenterna genom en särskild elcertifikatavgift. Statens finanser bedöms därför inte påverkas av en förlängning och utökning av elcertifikatsystemet. 1 Med ett antagande per vindkraftverk. Slopade anslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft (2015i) har utrett olika typer av stöd till havs- baserad vindkraft. Myndigheten konstaterar att en betald stamnäts- anslutning för havsbaserad vindkraft skulle innebära en harmoni- sering med hur andra länder runt hanterar kostnaden2. Därmed skulle lokalisering i svenska vatten bli mer attraktiv. Principen vid anslutning av ny elproduktion är enligt ellagstiftningen att tariffen ska vara kostnadsriktig, dvs. att den ska spegla de faktiska kostnader som uppstår i samband med anslutningen. Om havsbaserad vindkraft får en betald nätanslutning måste i stället finansiera anslutningskostnaden via kundkollektivet i sin helhet (både inmatnings- och uttagskunder). Fördelningen av kostnaderna mellan inmatnings- (elproducenter) och uttagskunder (regionnätsföretag) styrs av stamnätsavgiften och beslutas av Svenska kraftnäts styrelse. Eftersom elpriset blir lägre med ett tillskott av havsbaserad vind- kraft kommer elprisintäkterna för övriga elproducenter att bli lägre. Hur stort intäktsbortfallet för övriga elproducenter blir beror på flera faktorer såsom kvotkurvans utformning och den generella elpris- utvecklingen. (2015i) gör bedömningen att med gällande lag- stiftning kan ett elnätsföretags eller en elproducents kostnader för anslutning till överliggande nät inte finansieras kollektivt av elkund- erna genom nättariffen. För att anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft ska kunna slopas skulle lagstiftningen sannolikt behöva ändras; ellagen (1997:857) och förordning (2014:1064) om intäktsram 2 I och finansieras nätanslutningen för havsbaserad vindkraft av stam- nätsoperatören. Också instruktioner och regleringsbrev skulle behöva förändras. har inte närmare analyserat denna fråga. En förflyttning av kostnaden från vindkraftsproducenten till el- kunderna skulle i ett övergångsskede innebära administrativa kostna- der för myndigheter och nätägare. Det skulle, utöver förändringar i ellagen etc., krävas ett godkännande av utifrån statsstödsreglerna. har inom ramen för sitt re- geringsuppdrag inte närmare analyserat de förändringar som skulle krävas. Under förutsättning att kostnaden för nätanslutning slås ut på stam- nätskunderna bedöms förslaget inte få några statsfinansiella kon- sekvenser. •Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . •Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärn- kraftsreaktorer (proposition 2008/09:163) kvarstår. Skatten på termisk effekt avvecklas Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt (effektskatten) tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkrafts- reaktorer. Skatten uppgår till per MW termisk effekt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är ur statsfinansiell synpunkt därmed att betrakta som en skattesanktion. 2016/17:1 har regeringen annonserat att effektskatten bör fasas ut i två steg genom sänkningar av skattesatsen och . Vid det första tillfället bör skattesatsen sänkas till per MW och månad. bör skatten slopas helt. En avveckling av effektskatten bedöms ge en kostnadsminskning för kärnkraftsföretagen på . Vad en avveckling av effektskatten innebär för reaktorernas återstående driftstider beror i huvudsak på den generella energimarknadsutvecklingen samt nivån på övriga avgifter och skadeståndsansvar. Borttagandet av effektskatten föreslås finansieras genom att normal- skattenivån för energiskatten på el höjs, se kapitel 8.5. Ett borttagande av effektskatten för kärnkraft innebär att befintliga reaktorer ges bättre förutsättningar att drivas vidare. Om de kvarvarande sex reaktorerna genom ett borttagande av effektskatten behålls i drift kommer övriga elproducenter att få lägre intäkter, eftersom elpriset blir lägre jämfört med ett scenario där en eller flera reaktorer stängs. De statsfinansiella kostnader som blir följden av en utfasning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och en sänkning av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk finansieras i enlighet med förslag genom att energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag höjs. Sammantaget bedöms för- slaget vara statsfinansiellt neutralt. principer för kärnkraften kvarstår Principerna om nya kärnkraftsreaktorer i proposition 2008/09:163 innebär bland annat att: •Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. •Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maxi- malt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. •Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. •Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstift- ningens krav på bästa tillgängliga teknik. •Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indi- rekta subventioner, kan inte påräknas. Konsekvenserna av dessa principer är svåra att bedöma. Huruvida nya reaktorer faktiskt kommer att byggas i kommer att av- göras av marknaden. Eftersom något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas bedöms förslaget inte ge upphov till några statsfinansiella konsekvenser. •Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga . Skatten ska sänkas stegvis med start . Sänkt fastighetsskatt på vattenkraft 2016/17:1 har regeringen annonserat att fastighetsskatten för vattenkraftverk bör sänkas i fyra steg till av taxe- ringsvärdet –2020. bör skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet, fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet, fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet och fr.o.m. bör skattesatsen sänkas till av taxe- ringsvärdet. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är en viktig del i strävan- dena att uppnå en ökad andel el från förnybara kraftslag såsom vind- och solkraft. En sänkt fastighetsskatt på vattenkraft bedöms leda till att samhället undviker kostnader för att hantera produk- tionsbortfall från vattenkraft. Att behålla fastighetsskatten på en fortsatt hög nivå kan i ett scenario med fortsatta låga elpriser leda till att vattenkraftverk måste stängas eller till att nödvändiga inve- steringar skjuts upp. Detta kan leda till omfattande samhällseko- nomiska kostnader. Sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraft förselsås finansie- ras genom att normalskattenivån för energiskatten på el höjs, se kapitel 8.6. En sänkning av fastighetsskatten på vattenkraft till av taxeringsvärdet innebär att vattenkraften får en fastighetsskatt på samma nivå som de flesta andra elproduktionsanläggningar. Skatte- sänkningen bedöms ge vattenkraftproducenterna den förutsägbar- het de behöver för att kunna fatta beslut om investeringar för att möjliggöra effekthöjningar och säkerställa en långsiktig drift med moderna miljötillstånd. De statsfinansiella kostnader som en utfasning av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och en sänkning av fastighetsskatte- satsen för vattenkraftverk ger upphov till finansieras i enlighet med förslag genom att energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag höjs. Sammantaget bedöms för- slaget vara statsfinansiellt neutralt. •Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energi- lagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. En utredning enligt ovan bedöms innebära en engångskostnad för staten i storleksordningen 5–. •Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta en ansvarsfull finansiering. •En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för industrin Den samhällsekonomiskt lönsamma potentialen för energieffektivi- sering i industrin beror till stor del på vilka antaganden som görs om energipriser, räntor etc. En fördjupad analys och utvärdering av styrmedel, potentialer och hinder för energieffektivisering som kon- sultföretaget gjort på uppdrag av visar att det finns en samhällsekonomiskt lönsam potential för energi- effektivisering på omkring slutanvänd energi i den energi- intensiva industrin som inte realiseras med nuvarande styrmedel (2014b). Konsekvenserna för industrin beror på den exakta utformningen av programmet. Innan utformningen är känd går det inte att närmare beskriva eventuella konsekvenser. Formerna för finansiering bör utredas närmare. En utredning enligt ovan bedöms kunna hanteras inom och kostna- derna bör rymmas inom ordinarie anslag. Utredning om aktiva kunder och energieffektivisering Som framgått ovan kan aktivare kunder bidra till att man kan und- vika att i onödan bygga ut mer elproduktion och överföringsnät. Hur kunderna ska kunna bli mer aktiva måste dock belysas närmare. En utredning enligt ovan innebär en engångskostnad för staten och i storleksordningen 5–. Förslag: Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatt ska ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. För att finansiera de föreslagna skattesänkningarna har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) aviserat att man avser att återkomma till med ett förslag som innebär att normal- skattenivån för energiskatten på el höjs i två steg, och . Sammantaget bedöms höjningarna prelimi- närt behöva uppgå till per kWh, exklusive mervärdesskatt. Den första höjningen bedöms behöva uppgå till per kWh, exklusive mervärdesskatt. Den andra höjningen bedöms behöva uppgå till per kWh, exklusive mervärdesskatt. Konsekvenser för hushållskunder och företag För en villakund med en förbrukning på 20 000 kWh innebär energiskattehöjningen en ökad årskostnad på , exklusive mervärdesskatt. För en lägenhetskund med en förbrukning på 5 000 kWh innebär det en ökad årskostnad på , exklusive mervärdesskatt. För företag som inte omfattas av den lägre energiskattenivån på (se nedan) innebär förslag, i likhet med hushållskunder, en ökad kostnad för el på preliminärt per kWh exklusive moms. För ett företag som förbrukar 100 000 kWh innebär energiskattehöjningen en ökad årskostnad på 4 200 kro- nor, exklusive mervärdesskatt. Även om höjningen av energiskatten innebär en ökad kostnad för elkunderna ska det ses i ljuset av att de totala elkostnaderna för en genomsnittlig villakund (20 000 kWh) har sjunkit . Även elkostnadens andel av disponibel inkomst har för en genomsnittlig villakund sjunkit med tre pro- centenheter . En höjd energiskatt bedöms i övrigt ha en marginellt positiv på- verkan på incitamenten för energieffektivisering. investeringar i egenproduktion stärks likaså marginellt, eftersom värdet av egenproducerad el ökar. Konsekvenser för elintensiv industri förslag till finansiering bedöms inte påverka förutsättningarna för elintensiv industri. Energiskattehöjningen av- ser normalskattenivån på el definierad i Lagen om skatt på energi (1994:1776) 11 kap. 3 § punkt 3 och 4. Elektrisk kraft som för- brukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen samt övriga verksamheter definierade i Lagen om skatt på energi (1994:1776) 11 kap. 3 § punkt 1 och 2 ska även fortsättningsvis betala en läge energiskatt på per kWh. förslag bedöms inte ha några direkta kon- sekvenser för den kommunala självstyrelsen, jämställdheten, brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, offentlig service, för små företags arbetsförutsättningar eller konkurrensvillkor, de inte- grationspolitiska målen eller personlig integritet. av (L) betänkande bygger på den energiöverens- kommelse som slöts mellan , , , och . Liberalerna står inte bakom energiöverenskommelsen och kan därför inte heller stå bakom betänkande. Överenskommelsen innebär stora subventioner till väderberoen- de elproduktion som medför betydande samhällsekonomiska kost- nader utan att tillföra någon klimatnytta. Stimulanser på utbuds- sidan föreslås som det införs ett mål om att kraftigt minska energitillförseln. De samlade samhällsekonomiska konsekvenserna av förslagen kan bli betydande. Det är därför anmärkningsvärt att det helt saknas en sammanhängande konsekvensanalys av Energi- kommissionens förslag. Positivt att värna vattenkraft och kärnkraft Liberalerna var det första partiet att driva frågan om avskaffad effekt- skatt på kärnkraft och vi välkomnar därför att effektskatten nu fasas ut. Att fastighetsskatten på vattenkraft sänks är också bra. Effek- tiviseringar och nya investeringar behövs för det som är kronjuvelen i vår svenska energimix. uppstår den märkliga situationen att staten genom slopad effektskatt ska underlätta för en renovering av kärnkraften, som man med kraftfulla subventioner ska låta ny vindkraft konkurrera ut den nyrenoverade kärnkraften. Liberalerna efterlyser en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för leveranssäkerheten, ökad energiimport liksom klimatet. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. Tack vare vatten- kraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Överenskommelsen slår fast ett mål om förnybar el- produktion vilket av olika partier har tolkats olika. Ena sidan jublar för att kärnkraften ska läggas ner och den andra sidan hävdar att kärnkraften har räddats. Vi vill värna klimatsmarta energisystem. Därför kan vi inte stå bakom målet om förnybar elproduktion.