sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — Se yttrande (2016) över två förslag till direktiv om dels vissa aspekter rörande avtal om leverans av digitalt innehåll, dels vissa aspekter rör- ande avtal för försäljning av varor på nätet eller annars på distans. 5En studie utförd för den tyska miljömyndigheten, Umweltbundesamt, visar att långlivade konsumentprodukter ger längre miljöpåverkan än kortlivade i alla studerade kategorier. , G. et al. auf ihre Umweltwirkung: einer Informationsgrundlage und gegen ”Obsoleszenz”. Umwelt Bundesamt, Texte 11/2016, . Stärk rätten att reklamera undermåliga produkter att en förlängning av säljarens bevisbörda troligen skulle leda till högre kvalitet och mer hållbara produkter.6 Det kan finnas en risk att effekten på kort sikt blir att säljarna i första hand väljer att byta ut produkter som har gått sönder till en ny produkt i stället för att laga reklamerade produkter. Även om så blir fallet innebär stärkta reklamationsregler högre reklamations- kostnader för säljarna, i form av ersättningsprodukterna, vilket i för- längningen stärker incitamenten för produkter med högre kvalitet. Effekterna av att förlänga säljarens bevisbörda kommer troligen skilja sig åt för olika produkttyper. Två exempel kan illustrera detta. exempel En dyr produkt Ett företag säljer en mobiltelefon vars batterier har kort livslängd. fungerar inte längre batterierna för många konsumen- ter. Konsumenten reklamerar då mobiltelefonerna till säljaren. Med dagens reklamationsregler måste konsumenten visa att det inte är konsumenten som har använt mobilen på ett felaktigt sätt utan att produkten var av undermålig kvalitet. I normalfallet har kunderna svårt att visa detta. Med omvänd bevisbörda är det i stället säljaren som måste bevisa motsatsen, det vill säga att konsumenten på något sätt orsakat skadan, för att säljaren ska slippa ansvar. Eftersom en ny mobiltelefon är dyr kommer en hög andel av de konsumenter som drabbas av mobiltelefonbatterier med kort livslängd troligen att välja att använda sig av sin reklamationsrätt. Att reparera eller ersätta en mobiltelefon är relativt dyrt. Resultatet av den förlängda omvända bevisbördan blir därför kostsamt för säljarna. Säljare har därmed starka incitament att antingen undvika att köpa in ﬂer telefoner från den aktuella tillverkaren eller att fortsättningsvis sälja dessa till ett högre pris. Oavsett blir effekten att försäljningen av mobiler vars batterier inte håller går ner till förmån för mobiltelefoner med batterier med längre livslängd. 6 konsekvensutredning (SWD(2015) 274 final/1) som medföljer för- slagen om nya direktiv på konsumenträttens område, s. 75. Stärk rätten att reklamera undermåliga produkter exempel En billig produkt En klädkedja har designat en t-shirt som regelmässigt tappar både färg och passform efter cirka tio tvättar. T-shirten säljs till ett lågt pris. Det låga priset gör att få kunder väljer att reklamera t-shirten. De som ändå gör det, blir antagligen ersätta av klädkedjan oavsett om det har gått mer eller mindre än , det vill säga den nuvarande tiden då säljaren har bevisbördan, eftersom kostnaden för t-shirten är låg och klädkedjan är mån om att behålla sina kunder. Skulle säljarens bevisbörda förlängas, ändras inte dessa förhållanden förutom att ﬂer kunder reklamerar sina t-shirtar. Sannolikt sker dock denna ökning från en låg nivå och innebär så marginellt ökade kostnader för säljarna att påverkan på kommande klädkollektioner också blir marginell. På kan möjligen ändrade reklamationsregler tillsammans med andra förändringar leda till att konsumenternas förväntningar även på billigare produkter förändras. Sammanfattningsvis skulle troligen effekten av stärkta reklamations- regler ha störst styrande effekt på dyrare konsumentprodukter. Den stora miljöeffekten bedöms inte komma från att säljarna faktiskt repa- rerar de reklamerade produkterna, även om så kan vara fallet ibland, utan att säljarnas efterfrågan på produkter av låg kvalitet sjunker då de medför höga reklamationskostnader. Utredningen bedömer att reglerna i första hand bör beslutas på EU-nivå. En allt större andel av handeln sker över landsgränserna via internet. Det finns därför uppenbara fördelar med att harmoni- sera konsumentskyddet inom EU. Gemensamma regler inom EU minskar dessutom risken för att svenska företag sätts i en sämre konkurrenssituation jämfört med konkurrenter i andra länder. EU:s pågående översyn av konsumentregelverket gör också att det tidsmässigt är ett bra tillfälle att driva frågan inom EU. Som alltid i EU-förhandlingar finns en risk att de inte går den väg som önskar. Utredningen föreslår därför att regeringen överväger att gå före EU genom att i konsumentköplagen förlänga säljarens bevisbörda, även om de pågående EU-förhandlingarna inte utmynnar i den önskade skärpningen. Eftersom EU-reglerna endast är minimiharmoniserande finns utrymme för länderna att ha regler med högre konsumentskydd. skulle inte vara unikt i EU utan ansluta sig till och som har regler som går utöver EU:s miniminivå. Stärk rätten att reklamera undermåliga produkter SOU 2017:22 sätter dock att EU-reglerna även fortsatt lämnar utrymme för strängare nationella regler. Det finns andra aspekter av reklamationsrätten än bevisbörde- frågan som är intressanta ur ett hållbarhetsperspektiv. En justering av reklamationsrätten som kan övervägas, men som den här utred- ningen inte haft möjlighet att utreda närmare, är att förlänga rekla- mationstiden som sådan från nuvarande , eftersom konsu- menter bör kunna förvänta sig att många sällanköpsvaror ska hålla betydligt längre än . Man kan också tänka sig att reklama- tionsrätten bör kunna tas över när en konsument köper en begagnad produkt av en annan konsument, det vill säga att köparen av den begagnade produkten på samma sätt som den ursprungliga kon- sumenten ska ha rätt att reklamera en undermålig produkt hos den yrkesmässige säljaren. Det räcker inte att stärka reklamationsreglerna för att styra till mer hållbara produkter. bör fortsatt verka inom EU för cirkulära produktregler. Sådana regler kan exempelvis handla om att produkter där det är lämpligt ska åtföljas av information om avsedd hållbarhetstid, hur produkter kan repareras och tillgång till reservdelar, och att integrera krav om produkters reparerbarhet och demonterbarhet i direktivet om ekodesign. 19Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning Förslag: Regeringen bör verka för att stärka förtroendet och rätts- säkerheten vid handel med begagnade produkter och delning av produkter. Exempel på åtgärder som regeringen bör överväga är att: se över uppdrag för handel mellan privat- personer, utreda behovet av och, om behovet finns, utveckla certifierings- system eller uppförandekoder för begagnathandeln, särskilt inom handel med begagnad elutrustning, låta berörda myndigheter ta fram vägledande information som beskriver när återanvändning bör undvikas av miljö- eller säkerhetsskäl, och låta berörda tillsynsmyndigheter gemensamt utreda och nå en samsyn om hur bör tolkas vid handel med begagnade produkter. Handel med begagnade produkter och delning av produkter, så kallad kollaborativ konsumtion, skiljer sig i viktiga hänseenden från den traditionella konsumenthandeln, där ett företag säljer en nytillverkad Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning produkt till en privatperson. Begagnathandel och delning1 av pro- dukter sker ofta direkt mellan privatpersoner, i stället för mellan en näringsidkare och en konsument. Det betyder att stöd från kon- sumentvårdande myndigheter och lagstadgat konsumentskydd som köparen hade haft rätt till gentemot en näringsidkare sätts ur spel. Kunskapen hos privatpersoner om vilka rättigheter och skyldigheter som i stället gäller i dessa delvis nya handelsrelationer är i många fall bristfällig. Osäkerheten gäller inte bara handeln mellan privatpersoner. Ut- redningens kartläggning visar att även professionella begagnataktörer upplever att förtroendet för att köpa begagnat i vissa fall är lågt, sär- skilt när det gäller tekniskt avancerade produkter som datorer och IT. Exempelvis finns det en upplevd osäkerhet om information i datorer och andra elektroniska produkter rensas på ett säkert sätt när de köps eller säljs begagnat. Den lagstiftning som specifikt reglerar handel med begagnade pro- dukter, lagen om handel med begagnade varor2, har som syfte att förhindra handel med stöldgods och reglerar ingen av de aspekter som nämnts ovan. Det finns ingen lagstiftning som specifikt reglerar delningsekonomin. Det är inte bara juridiska frågor och säkerhetsfrågor som håller tillbaka begagnathandeln. En vanlig invändning mot återanvändning är att det av olika skäl är kontraproduktivt ur ett miljöperspektiv att återanvända en produkt i stället för att byta ut produkten mot en ny. Den invändningen är relevant och riktig i vissa fall. Men i de allra flesta fall visar livscykelanalyser att återanvändning är positiv för miljön.3 Ökad återanvändning och delning av produkter leder i allmänhet till ett mer effektivt utnyttjande av resurser. Det finns därför ur resurs- perspektiv anledning att främja sådana alternativ. Utredningen kon- staterar att begagnathandeln och delningsekonomin är på fram- 1Det vill säga olika arrangemang för att hyra, dela eller låna saker istället för att själv äga dem. 2Lagen (1999:271) om handel med begagnade varor. 3Naturvårdsverket konstaterar exempelvis att återanvändning av textilier är betydligt bättre från miljösynpunkt än både materialåtervinning och energiåtervinning. Förslag om hantering av textilier – Redovisning regeringsuppdrag. Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning marsch, men att utvecklingen i viss mån hämmas av bristande för- troende för dessa delvis nya affärsmodeller och affärsrelationer, och för återanvändning i stort. Vi föreslår därför att regeringen på olika sätt verkar för att stärka förtroendet för begagnathandeln och för delningsekonomin. Vissa sådana frågor utreds redan på regeringens uppdrag inom ramen för den sittande Delningsutredningen.4 Nedan följer exempel på förtroendeskapande insatser som utredningen be- dömer bör övervägas och eventuellt utredas vidare. De kan till viss del vara överlappande och det finns troligen synergivinster i att samordna eventuell vidare utredning. 19.2.1Konsumentverket roll vid handel mellan privatpersoner uppdrag är att se till konsumenters rättigheter och ställning på marknaden.5 Fokus i uppdraget, exempelvis vad gäller till- synsansvar, riktas mot konsumentregler som skyddar en svagare part, det vill säga i relationen mellan näringsidkare och konsument. Ut- vecklingen går dock mot att transaktioner allt oftare utförs mellan privatpersoner, särskilt inom delningsekonomin och i handeln med begagnade produkter.6 Den kommersiella aktörens roll kan i stället vara att koppla ihop privatpersoner genom olika typer av plattformar. Blocket och är två sådana exempel. I takt med att handeln mellan privatpersoner ökar, blir även rapporterade problem kopplade till sådan handel vanligare.7 Det kan handla om tvister mellan köpare och säljare, där köparen saknar en instans att vända sig till, utöver att stämma vid allmän domstol. Det kan också handla om bedrägerier. Blocket rapporterar exempelvis att några få personer begår bedrägerier via handelsplatsen, men att bedrägerierna kan få stora negativa efterverkningar i form av en all- män känsla av otrygghet hos Blockets kunder.8 Den ökade handeln mellan privatpersoner innebär en ökad efter- frågan på att veta vad som gäller. Utredningen bedömer att det finns skäl att kontinuerligt följa utvecklingen och överväga eventuella behov av regeländringar för att stärka förtroendet för byt-köp-sälj- 2015:136, Användarna i delningsekonomin. 51 § förordningen (2009:607) med instruktion för . Handel mellan privatpersoner, s. 46. 8Personlig kontakt med och , Blocket, . Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning relationer mellan privatpersoner. Det kan exempelvis finnas skäl att överväga att utöka uppdrag gällande tvistlösning privatpersoner emellan. Det kan också finnas anledning att utvärdera om det behövs tvingande köpregler vid handel mellan privatpersoner, i motsats till den nu tillämpliga köplagen som är dis- positiv och därmed kan avtalas bort. tillhandahåller via upplysningstjäns- ten Hallå konsument viss information om handel mellan privat- personer. Vidare har regeringen föreslagit att ges en utökad roll i arbetet för hållbar konsumtion, där återanvändning och delning av produkter ingår som viktiga delar.9 Utredningen ser det som naturligt att är den myndighet som är bäst lämpad att ges en utökad roll vid handeln mellan privatpersoner. De omfattande förändringar som sker i och med genomslaget för digitala plattformar talar för att det bör ske i form av en permanent utvidgning av uppdraget i instruktion. Vad det utvidgade uppdraget ska innehålla mer i detalj och hur det ska finansieras bör utredas närmare. Utredningen har erfarit att denna fråga belyses närmare inom ramen för Delnings- utredningen.10 19.2.2Certifiering och uppförandekoder kan stärka förtroendet för begagnathandeln Behovet av någon slags frivillig certifiering eller uppförandekod inom handel med begagnade produkter har lyfts både i utredningens kontakter med begagnatbranschen och i andra utredningar11. Sådana system kan ha olika syften. Det kan handla om att försäkra konsu- menter och andra som vill köpa eller ge bort begagnade produkter, att en verksamhet är seriös och tillämpar gällande regler. Det kan också handla om att underlätta för entreprenörer och frivilligorganisationer som är verksamma inom begagnathandeln att marknadsföra sin verk- samhet och att uppfylla gällande regler. Det finns erfarenheter både från och andra europeiska länder att lära från. 9Proposition 2016/17:1, Budgetproposition 2017, Strategi för hållbar konsumtion. 2015:136, Användarna i delningsekonomin. 11Se SOU 2016:72, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet, s. 188. Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning Nordisk certifiering av textilinsamlare I , och har ett pilotprojekt påbörjats med frivillig certifiering av textilinsamlare.12 Projektet har startats av som en del i rådets initiativ för grön till- växt. Målet är att certifieringssystemet ska resultera i en mer seriös och transparent textilinsamling. Certifierade insamlare som för- bundit sig att följa en särskild uppförandekod ska kunna märka sina insamlingscontainrar eller sin butik med logotype för ”Nordic textile reuse and recycling commitment”. Uppförandekoden innehåller både miljömässiga och sociala krav, liksom krav på transparens och upp- följning. Skotskt certifieringssystem för begagnataktörer Nordiska ministerrådets certifieringssystem för textilinsamlare har vissa likheter med den skotska kvalitetsstandarden för begagnat- aktörer, den så kallade Revolve-certifieringen.13 Till skillnad från system omfattar Revolve inte bara textilier utan begagnataktörer inom alla produktområden. har bara ideella organisationer kunnat Revolve-märkas men man planerar att ut- vidga systemet och även omfatta kommersiella begagnataktörer. För att få använda Revolve-märkningen måste aktören uppfylla ett antal standarder, klara en revision för detaljhandlare och erhålla en så kallad EFQM Committed to , ett bevis för engagemang i att leverera god service. Standarderna som ska upp- fyllas är alla baserade på minimikraven i skotsk lagstiftning. Enligt Zero , organisationen som administrerar Revolve, är en av drivkrafterna för aktörer att gå igenom Revolve-certifieringen att de får hjälp att förstå och uppfylla gällande lagstiftning. 61 butiker är Revolve-certifierade och 60 ytterligare är på väg att certi- fieras. har Revolve-märkningen börjat marknadsföras brett för att öka genomslaget hos konsumenter. 12www.naturvardsverket.se/Nyheter-och-pressmeddelanden/Pressarkiv/Nyheter-och- pressmeddelanden-2015/Nordisk-certifiering-av-textilinsamling-testas-/, besökt . 13www.revolvereuse.com/, besökt . Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning ter man kunnat identifiera handlar därför främst om för- bättrad regelefterlevnad.14 Belgisk uppförandekod för återanvändning av elutrustning Återanvändning av elutrustning är troligen den begagnatverksamhet som är mest komplicerad både juridiskt och ur säkerhetssynpunkt, särskilt för verksamheter som renoverar eller reparerar utrustningen innan den säljs vidare. Den som bedriver verksamheten måste exempelvis känna till regler om producentansvar och avfall (och i tillämpliga fall transport av begagnad elektronik) samt produkt- säkerhetsregler, inte minst kopplade till elsäkerhet. I den belgiska regionen har avfallsmyndigheten tagit fram upp- förandekoder15 för återanvändning av elektronik, som gäller både vid begagnatförsäljning inom och vid export av begagnad elektro- nik till andra länder. Målgruppen för uppförandekoden är företag som är verksamma inom återanvändning och förberedelse för åter- användning16 av elutrustning och elavfall, företag som exporterar begagnad elutrustning och de myndigheter som bedriver tillsyn över gränsöverskridande transporter av begagnad elutrustning. Uppförandekoden är uppdelad i två steg. Det första steget inne- håller kriterier för när utrustningen är lämplig att återanvända. Exempelvis ska utrustningen uppfylla elsäkerhets- och funktionali- tetskrav. Vidare finns kriterier om att utrustning som har hög energi- användning i jämförelse med nya likvärdiga produkter, inte ska återanvändas eller exporteras för återanvändning. Uppförandekodens andra steg beskriver hur elutrustning som inte uppfyller kriterierna i steg ett, exempelvis på grund av bristande elsäkerhet eller funktionalitet, kan kontrolleras och repareras för att kunna återanvändas. Den belgiska uppförandekoden beskriver att hantering enligt det andra steget formellt sett utgör avfallshanter- ing, i form av förberedelse för återanvändning. 14Personlig kontakt med , Revolve Manager, , den 15Code of good practice for the re-use of (W)EEE, /sites/default/files/ Code%20of%20good%20practice%20for%20the%20re-use%20of%20(W)EEE%20(OVAM, %2025.10.2012).pdf, besökt . 16Förberedelse för återanvändning innebär att produkter som blivit avfall kontrolleras, ren- görs eller reparareras för att kunna återanvändas för samma ändamål. Se mer om begreppet i kapitel 16. Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning är inte juridiskt bindande men hänvisas till i den belgiska lagstift- ningen för elavfall och används som vägledande vid tillsyn.17 Utredningens bedömning är att det finns skäl att närmare utreda hur behovet och efterfrågan ser ut för certifieringssystem och upp- förandekoder likt de som beskrivs ovan. Det är viktigt att följa upp och utvärdera det pågående projektet i med certifiering av textilinsamlare. Det systemet föregicks av ett gediget förarbete, inklusive en behovsanalys. Vår preliminära bedömning är att återanvändning av elutrustning kan vara ett relevant område att analysera. Troligen behövs dock ett annat angreppssätt inom återanvändning av elutrustning än inom textilier, mer i linje med den belgiska uppförandekoden. Exempelvis bör kriterierna inkludera kontroll av utrustningens funktionalitet och säkerhet, för att skapa trygghet hos konsumenten. Fördelarna med ett certifieringssystem eller en uppförandekod ska också noga vägas mot de administrativa kostnader det kan leda till. Därför måste både behovsanalys och utveckling ske i nära samarbete med aktörerna på marknaden. Ett delsyfte med certifieringssystem eller uppförandekod för återanvändning av elutrustning är att under- lätta gränsöverskridande handel med återanvänd elutrustning. Därför bör utformningen av systemet även beakta europeisk och global lag- stiftning som styr sådan handel och eventuella system som utvecklats i andra EU-länder.18 Vidare finns goda skäl att, liksom på textilom- rådet, bedriva ett sådant arbete på nordisk basis. Ett tillkommande argument är det redan väl utvecklade nordiska samarbetet kring elmarknaden och målet om en gemensam nordisk slutkundsmarknad. 17United /Step Initiative. Reuse Potential, Evaluation of Reuse Opportunities within WEEE Compliance Schemes. 18I utformningen bör också beaktas regler om ackreditering och certifiering i förordning (EG) 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning 19.2.3Vägledande information om när återanvändning bör undvikas Vissa produkter ska av miljöskäl inte ges en ökad livslängd. Exem- pelvis kan det ur ett livscykelperspektiv ibland vara bättre att fasa ut äldre kylar och frysar mot nya som är mer energieffektiva.19 Även om livscykelanalyser i de allra flesta fall visar att återanvändning är positiv för miljön, är det viktigt att även synliggöra undantagen från den huvudregeln. Om inte annat av det skälet att just undantagen tenderar att återkomma i den allmänna debatten och riskera att upp- fattas som huvudregel och därmed bli ännu ett hinder för mer håll- bara konsumtionsmönster. Begagnade produkter kan i vissa andra fall utgöra risker ur säker- hetssynpunkt, exempelvis avseende elsäkerhet och barnskydd. Det kan exempelvis av hälsoskäl finnas anledning att inte återanvända en produkt som innehåller farliga ämnen som är förbjudna.20 Utred- ningens bedömning är att det saknas sammanhållen information till konsumenter och organisationer, exempelvis förskolor och begagnat- försäljare, om när det ur miljö- och säkerhetsperspektiv kan vara olämpligt att återanvända produkter. Utredningen anser därför att regeringen bör överväga att ge rele- vanta myndigheter i uppdrag att ta fram gemensam information om när återanvändning bör undvikas. Behovet av vägledning bedöms öka om styrmedlen för att främja återanvändning och förlängd livslängd som föreslås i betänkandet genomförs. Viss sådan konsumentinformation, främst fokuserad på miljö- och kemikalieaspekter, finns tillgänglig via webbportalen Hallå konsument.21 Det befintliga underlaget bör utgöra en grund som kan vidareutvecklas med aspekter som saknas, exempelvis avseende el- säkerhet och elektromagnetiska störningar. Informationen bör distri- bueras på lämpligt sätt till de olika målgrupperna, exempelvis till privatpersoner via vidareutveckling av informationen på Hallå kon- sument och till organisationer via någon form av handbok. Det är förmodligen omöjligt att ge definitiva och detaljerade svar genom dessa informationsinsatser. Ansatsen bör i stället vara att redogöra för när återanvändning typiskt sett bör undvikas, utifrån ett Undersökning miljöbelastning kyl och frys. Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp. 21www.hallakonsument.se, besökt . Stärk förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning livscykelperspektiv eller ur ett säkerhetsperspektiv. Dessa exempel ska vara väl underbyggda för att inte riskera att skapa mer osäkerhet, i strid med informationens syfte. Olika aspekter kan vara mer eller mindre relevanta beroende på vilken produktgrupp det är fråga om. För personbilar är troligtvis bränsleförbrukning och luftutsläpp mest relevant, medan det för vitvaror kan vara elanvändning och för leksaker kan handla om säker- hetsrisker. Utöver bör därför åtminstone Energi- myndigheten, , Kemikalieinspektionen och Elsäker- hetsverket involveras i arbetet med vägledningen. 19.2.4Utred hur bör tolkas vid handel med begagnade produkter De allra flesta produktregler som gäller i har sitt ursprung i EU-lagstiftning som antingen genomförts i svensk rätt eller som gäller direkt i . Av dessa regler framgår bland annat vilka hälso- och säkerhetskrav produkten ska uppfylla och vilka krav som ställs på olika aktörer i leveranskedjan, från tillverkare till distributör. Reglerna är av naturliga skäl främst riktade mot försäljning av nya produkter.