sou · H5B382 · 2017-10-26 00:00:00 — Kommunerna som deltagit i utredningens fokusgrupper lyfter fram att gemensamma verktyg, i synnerhet kartläggningsverktyg, fyller en viktig funktion. Sådana verktyg kan skapa en gemensam bild av individens behov och därmed bygga en samsyn som kan ligga till grund för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. En kommun, som i utredningens enkät uppger att kommunen har en god samverkan med Arbetsförmedlingen, framför i fritextsvar till enkäten att en framgångsfaktor är att kommunen och Arbetsför- medlingen utgått från den enskilde som söker arbete och tillsam- mans identifierat brister i gemensamma processer. Vidare beskriver samma kommun att de arbetat för att olika personalgrupper ska komma närmare varandra, vilket lett till att de har fått ett ökat för- troende för varandras kompetenser. Några kommunföreträdare som deltagit i utredningens fokus- grupper anser att samlokalisering eller ett gemensamt utbyte av med- arbetare kan vara olika sätt att stärka en effektiv, operativ samverkan och bidra till större individfokus. Företrädarna för denna modell menar att samlokalisering kan vara ett verktyg eller en modell för att bygga en gemensam väg in för målgruppen med ett gemensamt system av insatser. I en sådan modell är utföraren av insatsen – kom- mun, Arbetsförmedlingen eller externa aktörer – av sekundär bety- delse. 10.10Utredningens iakttagelser om samverkan mellan stat och kommun Det finns en stark övertygelse inom såväl Arbetsförmedlingen som kommunerna om att samverkan behövs. Genom överenskommelser på det arbetsmarknadspolitiska området mellan statliga och kommu- nala myndigheter har nya former för samverkan växt fram. Samspel och ansvarsfördelning mellan stat och kommun med överenskommelserna är att verka för att samverkan på lokal nivå ska leda till att tydliggöra roller och ansvarsfördelning samt hitta lösningar i frågor som rör lokal utveckling och kompetensförsörj- ning samt stöd för exempelvis personer med särskilda behov av stöd för att komma i arbete. tyder utredningens undersökningar på att det kan finnas en diskrepans mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna vad gäller syftet med samverkan och en tudelad bild av hur sam- verkan fungerar. Bland annat behöver det som beslutas på strategisk nivå i högre utsträckning få genomslag i den operativa verksamheten. De tydligaste exemplen på goda erfarenheter tycks återfinnas i några av de målgruppsspecifika överenskommelser som finns. I synnerhet lyfts Dua som gott exempel. Detta överensstämmer i hög utsträck- ning med vad Arbetsförmedlingen och har identi- fierat som framgångsfaktorer för samverkan, där tydlig styrning genom lokala överenskommelser, en gemensam målgrupp och ge- mensamma mål lyfts fram. För överenskommelserna som tecknats inom ramen för Dua bör också möjligheterna till gemensam finan- siering vara en bidragande orsak till att arbetet framhålls som fram- gångsrikt. Effektiviseringsarbete förutsätter i allt större utsträckning sam- verkan mellan myndigheter för att överbygga eventuella glapp som kan drabba individen. Utredningen bedömer att det finns en vilja hos berörda aktörer att samverka och samordna verksamheterna för individens bästa, dock finns indikationer på bristande samsyn och förståelse för varandras uppdrag samt målen för samverkan liksom att berörda kommunala organisationer kan vara uppdelade på flera förvaltningar. Avsaknaden av en välfungerande överenskommelse är ett problem för att uppnå effekter av samspel mellan kommun och Arbetsförmedlingen. Enligt såväl kommunerna som Arbetsförmedlingen begränsar regelverket för offentlig upphandling möjligheterna att samverka och ingå finansiella överenskommelser om att kommunerna ska tillhanda- hålla arbetsmarknadsinsatser som Arbetsförmedlingen bekostar. Utredningen har inte i detta skede analyserat i vilken utsträckning som de problem som upplevs i samband med upphandling är ett resultat av berörda rättsregler som sådana eller tillämpningen av dessa. I viss mån kan problembeskrivningen också indikera en otydlig Samspel och ansvarsfördelning mellan stat och kommun ansvarsfördelning, om Arbetsförmedlingen upphandlar liknande in- satser som en kommun erbjuder. En annan framgångsfaktor för samverkan som lyfts fram i Arbets- förmedlingens och kunskapsöversikt är en tydlig ansvarsfördelning mellan de parter som samverkar. finns det betydande skillnader i hur kommunerna och Arbetsförmedlingen uppfattar det statliga åtagandet och därmed ansvarsfördelningen dem emellan (se också avsnitt 10.6). Som tidigare nämnts är det främst personer som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden som Arbetsförmedlingen och kommunerna samverkar om. Akademikernas a-kassa (2017), Arbetslöshetsrapporten . , AMS (1995), Arbetsmarknadspolitik i förändring. , AMS (2003), Arbetsförmedlingen i , styrdokument, . , P., Wennemo Lanninger, A. och , M. (2016), Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration. Rapport 2016:2, , . Arbetsförmedlingen (2011), Nyanländas etablering – reformens första år, –. Återrapportering till regeringen . Arbetsförmedlingen (2013 a), Uppdrag om krav på arbetssökande vid öppen arbetslöshet och deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program. Återrapportering till regeringen . Arbetsförmedlingen (2013 b), Remissvar, slutbetänkande från . Af-2013/115455. Arbetsförmedlingen (2014 a), Arbetsmarknadsrapport . Bilaga jämställdhetsanalys av två arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsförmedlingen (2014 b), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2014. Arbetsförmedlingen (2015 a), Handlingsplan för jämställdhetsintegrering på Arbetsförmedlingen 2016-2018. Arbetsförmedlingen (2015 b), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2015. Arbetsförmedlingen (2015 c), Arbetsförmedlingens föreskrifter (2015:4) om aktivitetsrapport, anvisning till arbete och underrättelse till arbetslöshetskassa. Arbetsförmedlingen (2015 d). Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa. Redovisning av regeringsuppdrag A2014/2021/A. Arbetsförmedlingen (2016 a), Arbetsmarknadsrapport . Arbetsförmedlingen (2016 b), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016. Arbetsförmedlingen (2016 c), Remissyttrande: Ett regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. AF- 2016/00330434. Arbetsförmedlingen (2016 d), Arbetsförmedlingens budget- underlag 2018-2020. Af/2016 0008-3069 . Arbetsförmedlingen (2017 a), Perspektiv på arbetslösheten i olika grupper. Af-2017/0004 4000. Arbetsförmedlingen (2017 b), Arbetsförmedlingens strategi för matchning till jobb genom utbildning. Af-2016/0030 8007. Arbetsförmedlingen (2017 c), Arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsförmedlingen (2017 d), Handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier, 2017–2018. Arbetsförmedlingen (2017 e), Perspektiv på etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen (2017 f), Utgångspunkter för samverkan om nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen () Växthus – Matchning till jobb genom utbildning, Arbetsförmedlingen och Kommuner och Landsting (2015), Nationell överenskommelse om samverkan mellan och Landsting, 24 juni.2015. Arbetsförmedlingen och Kommuner och Landsting (2017), Nationell överenskommelse om samverkan mellan och Landsting, (2014), En profilfråga: Hur använder arbetsförmedlare bedömningsstödet? Rapport 2014:1, IFAU. Borghans, L., Golsteyn, B.H.H., och , A. (2013), Does Expert Advice Improve Educational Choice?. (2006), The vision. Bimrose, J., S-A. , and D. . (2008). Adult Career Progression and Advancement: A five year study of the effectiveness of guidance. Coventry: for Innovation, Universities & Skills. , T, et al. (2015), Professionerna i kunskapssamhället. En jämförande studie av svenska professioner. Cedefop (2008), Career development at work – a review of career guidance to support people in employment. Cedefop (2009), Professionalising career guidance. Cedefop (2011), Lifelong guidance across Europe: reviewing policy progress and future . Cedefop (2014), Valuing diversity: guidance for labour market integration of migrants. Working paper No24. Cedefop (2016), Labour market information and guidance. Danermark, B. och Germundsson, P. (2013), Att studera samverkan. i ett interaktionistiskt perspektiv. I R. (red. ), Om samverkan – för utveckling av hälsa och välfärd. , M., et al. (2013), – resultat från en enkätundersökning. Rapport 2013:21 IFAU. Delander, L., Thoursie, R. och Wadensjö, E. (1991), Delegationen för unga och nyanlända till arbete, Dua (2016), Kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten. Rapport till regeringen. Dir. 2014:157, Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Kommittédirektiv för Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Dir. 2015:68, Tilläggsdirektiv för Delegationen för unga till arbete. Dir: 2017:20, Tilläggsdirektiv till Delegationen för unga till arbete. 1999:54, Samverkan för färre bidrag och fler jobb. 2013:59, Åtgärder inom aktivitetsstödet, m.m. 2015:17, Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Ds 2017:33, Anpassningar till dataskyddsförordningen av registerförfattningar inom ansvarsområde. (2012), fristående analys inom ramen för Samverkansuppdraget. (2014), Effektivisering av kärnverksamheter. , S. Hensvik, L. och , O (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar. Rapport 2017:5 IFAU. (2014), European reference competence profile for PES and EURES counsellors. DG Employment, Social Affairs and Inclusion. , ELGPN (2012), Lifelong Guidance policy development: A European resource kit. , ELGPN (2014), The Evidence Base on Lifelong Guidance. A guide to key findings for effective policy practice. , ELGPN (2015), Guidelines for policies and systems development for lifelong guidance. of the Heads of , (2011), A response to the recommendations regarding the Future role of PES under the New Skills for New . Europeiska unionens råd (2004), resolution av om Förstärkning av politik, system och praxis på området livslång vägledning i . Europeiska unionens råd (2008), resolution av om Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande (2008/C 319/02). (2012), Folkbildning 2012 - om folkbildningen i samhället. (2017), Folkbildningens betydelse för samhället 2016. (2017), Uppföljning av samordningsförbunden. , F., Norbäck P-J. & , L. (2016), Digitaliseringens dynamik – en om strukturomvandlingen i svenskt näringsliv. 2016:4, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Hjortzberg, G. (2016), Studie- och yrkesvägledningens utmaningar. (2009) Experimental evidence on intensified placement effects among unemployed in . Working paper 2007:14 IFAU. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF (2016), Arbetsförmedlingens tillämpning av regelverket när sökande misskött sitt arbetssökande. , P. och Langenskiöld, S. (2008), Ett alternativt program för äldre långtidsarbetslösa – utvärdering av för erfarna. Rapport 2008:2 IFAU. & (2016), Yrkesutbildningens irrvägar. (2016), Konjunkturbarometern 2016. Leimar, T. (1988), Återblick – Några hågkomster och hållpunkter från arbetsmarknadsverkets historia. Lifelong learning programme (2016), European competence standards for the academic training of career practitioners. Network for innovation in career guidance & Counselling in Europe(). Liljeberg, L. och , M. (2010), Jobbnätet ger jobb: effekter av intensifierade arbetsförmedlingstjänster för att bryta långtidsarbetslöshet. Rapport 2010:2 IFAU. (2010), Den gymnasiala yrkesutbildningen och inträdet på arbetsmarknaden i Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och SOU 2010:88, . (1988), . Lipsky, M. (1980), Street-level bureaucracy; dilemmas of the individual in public service. , (2015), Karriärvägledning - En forskningsöversikt. (red.) (2011), Att bana vägen mot framtiden, Karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. , D och , M. (2011), Arbetsförmedlingens service och metoder; om processtyrning i en målstyrd myndighet. Rapport 2011:9, IFAU. (2012), Ner och upp – decentralisering och centralisering inom svensk arbetsmarknadspolitik 1995–2010. Rapport 2012:1, IFAU. Minas, R. (2011), Decentralization and back to centralization: the Swedish Case. The governance of Welfare States in Europe, pp 195-215, . (2011), Från försörjningsstöd till arbete – Hur kan vägen underlättas?. Rapport 2011:6, IFAU. & Liljeberg L. (2011), Fattig, sjuk och arbetslös – en beskrivning av personer i kläm mellan stat och kommun. Rapport 2011:17, IFAU. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande, NVL (2015), Nordiskt perspektiv på karriärkompetens och vägledning, 2014. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande, NVL (2017), Samordning av vägledningen i de nordiska länderna. NOU 2016:7 i omstilling - karrierveiledning for individ og samfunn. (2004), Career Guidance and Public Policy, Bridging the gap. (2004), Karriärvägledning, en . (2013), Employment Outlook . (2016), Getting skills right. (2015), Samverkan inom vuxenutbildningen, en kartläggningsstudie. PES (2017) PES network strategy 2020 and beyond. Panican & Ulmestig (2017), Lokal Arbetsmarknadspolitik; Vem gör vad, hur och för vem?, . 1964:171, Reformeringen av de gymnasiala skolorna m.m. 1993/94:150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m., bilaga 7. 1995/96:148, Lokal samverkan mot arbetslösheten. 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. 1999/2000:1, Budgetpropositionen . 1999/2000:98, Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt. 2000/2001:72, Vuxnas lärande och den totala utvecklingen av vuxenutbildningen. 2003/04:1, Budgetproposition . 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2015/16:136, Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. 2015/16:1, Budgetpropositionen . 2015/16:136, Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2016/17:5, Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. 2016/17:158, Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd. 2016/17:175, Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Regeringen (2003), En svensk strategi för hållbar utveckling - ekonomisk, social och miljömässig. Skrivelse till : Skr. 2003/04:129. Regeringen (2015), Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. Regeringen (2017), Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelse till : Skr. 2016/17:102, (2014), Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – rätt insats i rätt tid? (2015), Regional anpassning av arbetsmarknads- utbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov? (2016), Förberedande och orienterande utbildning – Arbetsförmedlingens styrning, användning och uppföljning. (2015), En effektivitetsanalys av arbetsförmedlingarnas inre förhållanden. Arbetsförmedlingen working paper 2015:3. (2001), Samverkan i rehabilitering – en vägledning. (2016 a), föreskrifter om socialnämndernas skyldighet att lämna statistiska uppgifter om ekonomiskt bistånd, HSLF-FS 2015:30. (2016 b), Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd. /Lists/Artikelkatalog/Attachments/ 20717/2017-10-19.pdf och Arbetsförmedlingen (2015), Redovisning av uppdrag om Kartläggning av samverkansformer mellan och Arbetsförmedlingen. Dnr: S2014/3701/FST. Sogaard , M., , G., Tiftikci, N. & Nordenbo, S.E. (2011), Forskning om effekt af uddannelses- og erhvervsvejledning – Et systematisk review. : Dansk clearingshouse for uddannelseforskning. SOU 1945:43, Skolungdomens vägledning till utbildning och yrke. SOU 1974:79, Utbildning för arbete. SOU 2000:28, Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. SOU 2001:45, Karriärvägledning.se.nu. SOU 2007:2, Från socialbidrag till arbete. SOU 2007:112, Nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildning. SOU 2008:69, Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Bilaga 8 till . SOU 2012:31, Sänkta trösklar, högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet. SOU 2013:20, vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. SOU 2015:44, Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. SOU 2015:90, Utbildning för framtidens arbetsmarknad. Bilaga 5 till . SOU 2017:18, En nationell strategi för validering. SOU 2017:19, Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Delegationen för unga och nyanlända till arbete. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. (2013), Arbete med studie- och yrkesvägledning. allmänna råd med kommentarer. (2016), Redovisning av uppdrag om att representera i det europeiska nätverket för livslång vägledning (ELGPN). (2017 a), Redovisning av uppdrag om att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. (2017 b), lägesbedömning 2017. , SCB (2017), Situationen på arbetsmark- naden för personer med funktionsnedsättning 2016. Statskontoret (2003), Kommunernas ansvar för vuxnas lärande Vad bör staten göra? Statskontoret (2006), Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem. Rapport 2006:2, bilaga 2 och 3. Statskontoret (2013), Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd. 2012/47-5. Statskontoret (2015), Högre studiebidrag till arbetslösa ungdomar. En utvärdering av satsningens effekter. Statskontoret (2016), Analys av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete. Statskontoret (2017), Frivillig samverkan mellan några myndigheter – några exempel. (2016), Att välja utbildning, betydelse för individ och samhälle. (2012), Learning career management skills in Europe: a critical review. Vol 25, No2. & Watts, A.G. (2004), Career Guidance Policies in 37 countries: Contrasts and common themes. International journal for Educational and Vocational Guidance 4: 105-122. & Watts, A.G. (2005), Career Guidance in Europe. : Trends and Challenges. DG Employment, Social Affairs and Equal opportunities. , R.G: & Watts, A.G. (2006), Career Guidance in Across Europe. International journal for Educational and Vocational Guidance 6, p.p. 29–46. Svenska (2016), Svenska årsredovisning 2016. Kommuner och Landsting, SKL (2006), Lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken – möjlighet och gränser. Kommuner och Landsting, SKL (2016 a), Färre och mer effektiva riktade statsbidrag till kommuner, landsting och regioner. 16/02375. Kommuner och Landsting, SKL (2016 b), arbetsmarknadsstatistik 2016. Kolada-Statistik och databank. Kommuner och Landsting, SKL (2017), Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken – en redogörelse för aktuellt lagstiftning och samverkansformer. (2014), Ett nordiskt perspektiv på karriärkompetens och vägledning – karriärkompetens och karriärlärande. NVL & ELGPN concept note, : NVL. (2012), arbetsmarknadspolitik – en kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare. Rapport från 2011/12:RFR 14, Arbetsmarknads- utskottet AU, Del 2. (2007), Överutbildningen i : utveckling och konsekvenser i , , red. – vart leder den. (2007), På gränsen till fattigvård. (2016), Kvinnor och män i högskolan. Universitets- och högskolerådet, UHR (2016), Antagning till högre utbildning . Statistik i samband med sista anmälningsdag ht 2016. van den ., , L. och Rosholm M. (2014), Betydelsen av möten mellan arbetslösa och förmedlare. Rapport 2014:5, IFAU. Vikman, U. (2017), Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. Rapport 2017:7, IFAU. Vilhjálmsdóttir et al. (2011), Voice of users - promoting quality of guidance for adults in the Nordic countries. (2016), Betydelsen av valet av statistikkälla för långtidsarbetslöshetens omfattning och utveckling i . Working paper 2016:1 Arbetsförmedlingen. Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag En väl fungerande arbetsmarknad är till nytta för arbetstagare och arbetsgivare och för samhället i stort. Den kännetecknas av en hög nivå på sysselsättningen och en produktiv användning av arbets- kraften. För att på lång sikt säkerställa att samhällets samlade resur- ser används så effektivt som möjligt ska en särskild utredare analy- sera hur statens åtagande i dessa frågor och Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas. Utredaren ska bl.a. ta ställning till hur det statliga åtagandet för arbetsmarknadspolitiken kan göras mer effektivt och tydligt, hur Arbetsförmedlingens vägledning bör stärkas och samspela med annan vägledning, hur utbildning och andra insatser inom arbetsmarknadspolitiken bör förhålla sig till skolväsendet, universitet och högskolor samt folkbildningen, och hur väl samspelet och ansvarsfördelningen fungerar mellan aktörer som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt, med särskilt fokus på statliga myndigheters och kommunernas roll, samt hur förut- sättningarna för samverkan och ansvarsfördelning kan förbättras. Delarna av uppdraget som rör vägledning och externa leverantörer ska delredovisas . Delredovisningen ska även innehålla en övergripande kartläggning av hur samspelet och ansvarsfördelningen mellan stat och kommun fungerar i frågor som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Uppdraget ska slutredo- visas . Politiken för en väl fungerande arbetsmarknad Regeringens mål med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. En väl fungerande arbets- marknad är till nytta för arbetstagare och arbetsgivare, men även för samhället i stort. En väl fungerande arbetsmarknad kännetecknas av en hög nivå på sysselsättningen och en produktiv användning av arbetskraften. Arbetskraften kan matchas mot de krav som struktur- omvandlingen på arbetsmarknaden ställer. Antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. Sysselsätt- ningen ska öka och arbetslösheten ska minska varaktigt. Människor ska arbeta och bidra efter förmåga. Färre ska vara deltidsarbetslösa. Kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande måste öka, sär- skilt bland utrikes födda. Regeringens utgångspunkt är att människor både vill och kan bidra och göra rätt för sig. Politiken för en väl fungerande arbets- marknad måste ta sin utgångspunkt i behoven av och efterfrågan på arbetskraft och kompetens inom både den privata och den offentliga sektorn. Arbetsmarknadspolitiken spelar också en viktig roll i att ge stöd till enskilda i en omställningsprocess. har kraven på att arbetssökande aktivt ska söka arbete förtydligats . Arbetsmarknadspolitiken är nationell, med en statlig finansiering och ett regelverk som ska tillämpas enhetligt i hela landet, men ska ha tillräckliga möjligheter till flexibilitet för att kunna anpassas efter förhållanden på arbetsmarknaderna lokalt och regionalt. Regeringen har betonat kommunernas roll för en väl fungerande arbetsmarknad, bl.a. genom att på olika sätt ha stimulerat samarbete och tagit bort begränsningar för samverkan mellan och kommunerna. Staten har huvudansva- ret för etablering av nyanlända invandrare. Arbetsförmedlingen är huvudsaklig samordnande aktör, men kommunerna har ansvar för uppgifter som bosättning, vuxenutbildning i svenska för invandrare och samhällsorientering. Utbildningspolitiken har stor betydelse för en väl fungerande arbetsmarknad och regeringen har genomfört ett stort antal sats- ningar inom det området. Regeringen har även förändrat sjukförsäk- ringen så att den ska ge den trygghet som försäkrade har rätt att för- vänta sig samt att den försäkrade snabbt ska återkomma till arbete. Ersättning från sjukförsäkringen ska lämnas det behövs för att återfå arbetsförmågan och den bortre tidsgränsen för hur länge ersättning kan lämnas har avskaffats. Arbetsförmedlingen bedriver arbetslivsinriktad rehabilitering för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa.