sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — Jag bedömer inte att förslaget medför några konsekvenser för jäm- ställdheten i . 31.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en rätt för en person att på begäran få prövat om han eller hon uppfyller villkoren i 3 §. Om villkoren är uppfyllda ska utfärda intyg. Syftet är att den en- skilde ska kunna få veta om han eller hon uppfyller förutsättningarna för att vara försäkrad i , utan att ansöka om en förmån. Syftet är också att intyget ska kunna användas vid utsändning till en annan stat utanför Europeiska unionen (EU)/Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet (EES) eller till stat med vilken saknar avtal om social trygghet. Intyget torde även vid behov kunna användas som grund för tillgång till vård i för de personer som omfattas av samordningsförordningen och har som behörig stat, men inte är folkbokförda i landet. Med stöd av förslaget i 113 kap. 2 § andra stycket ska besluten kunna överklagas. Förslaget behandlas i avsnitten 17.2.1. Genom ändringen i första stycket tydliggörs att bedömningen av om en person som kommer till ska anses bosatt i landet enbart ska göras enligt denna bestämmelse. En samlad bedömning ska göras av samtliga omständigheter såsom: –arbets- och anställningsförhållanden, –personliga avsikter, –familjeförhållanden och familjens bosättning, –vistelsens längd, –studier och forskning. Alla kriterier är avsedda att vara vägledande utom uppehållstillstånd som är ett styrande kriterium, vilket framgår av andra stycket som är nytt. Det innebär att de personer som måste ha uppehållstillstånd enligt utlänningslagen inte kan anses bosatta i om kravet inte är uppfyllt. Förslaget behandlas i avsnitt 19.3.1. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att det tydliggörs att för samtliga förmåner där SFB ställer krav på att ett barn ska vara bosatt eller försäkrat för rätt till förmån, ska bedöma detta fristå- ende från den bedömning som görs för föräldrarna. Förslaget behandlas i avsnitt 19.4.1. I andra stycket görs ett förtydligande om att det som sägs i bestäm- melsen gäller även om arbetet utförs i ett annat land. Detta bedöms motsvara det som gäller . För fysiska personer som bedriver näringsverksamhet är således det avgörande för om verksamheten ska betraktas som arbete i fortsatt om den kan hänföras till det fasta driftsstället. Förslaget behandlas i avsnitt 18.6.5. Genom ändringen i första stycket förtydligas att arbetstagaren ska uppfylla villkoren i 4 kap. 3 § för utsändning för att arbetet utomlands ska anses som arbete i . Av tredje stycket, som är nytt, framgår att tiden som arbete utom- lands som utsänd ska kunna ses som arbete i får vara som längst sammanlagt . Syftet är att ska kunna ge personer som sänds ut en möjlighet till socialförsäkringsskydd än vad som medges för vissa situationer. En anled- ning till att medge detta kan till exempel vara att det arbete som den utsände påbörjat inte kunnat slutföras inom den utsändningstid som var tänkt från början och den utsände har sådan spetskompetens som behövs i det andra landet att han eller hon inte kan ersättas av en lokal- anställd. Ett annat exempel är att arbetsförhållandena har förändrats i det andra landet och att den ursprungliga antagna tiden inte var tillräcklig för att etablera en verksamhet, samt att personen i fråga är en ”nyckelperson” för arbetsgivaren. Efter sammanlagt utsändningstid kan dock ytterligare försäkringsskydd inte medges. För att den enskilde ska kunna stå kvar i folkbokföringen är det lämpligt med prövning i taget. Förslagen behandlas i avsnitt 18.6.3 och 18.6.4. Genom ändringen av paragrafen införs en bestämmelse om att efter- skyddstiden för medföljande make eller maka till utsända bistånds- arbetare ska börja löpa först efter att de återvänt till , om ut- landstjänstgöringen varat i som längst . Detta gäller endast om de efter utlandsvistelsen återvänder till Sverige.1 För- slaget innebär att medföljande make eller maka kommer att bli för- säkrade för arbetsbaserade förmåner vid återkomsten till , i samband med att efterskyddstiden börjar löpa. Förändringen medför en reell möjlighet till en vilande SGI under utlandsvistelsen i enlighet med 26 kap. 24 §. Förslaget behandlas i avsnitt 21.1.2. Paragrafen är ny. Det införs en bestämmelse som innebär att efterskyddstiden för medföljande make eller maka till utsända med statlig arbetsgivare börjar löpa när de kommer tillbaka till . Detta gäller endast om de återkommer till efter utlandstjänst- göringen. Förslaget innebär att medföljande make eller maka kommer att bli försäkrade för arbetsbaserade förmåner vid återkomsten till i samband med att efterskyddstiden börjar löpa. Det finns ingen begränsning gällande utlandstjänstgöringen. Förändringen medför en möjlighet till en vilande SGI för medföljande make eller maka till utsända med statlig arbetsgivare. Förslaget behandlas i avsnitt 21.2.4. Ändringen i andra stycket i paragrafen innebär att för en medföljande make eller maka till en utsänd med statlig arbetsgivare, som är förälder och anses bosatt i även under vistelse utomlands 1 2 § föreskrifter (RFFS 2000:10) om registrering och avregistrering av personer i sjukförsäkringsregistret m.m. enligt bestämmelserna i 5 kap. 4 och 8 §§, ska det bortses från tiden för utlandsvistelsen vid bestämmande av om 240-dagarsvillkoret i 35 § första punkten är uppfyllt. Förslaget syftar till att ge ett mot- svarande skydd som för biståndsarbetare och deras medföljande make eller maka. Förslaget behandlas i avsnitt 21.2.4. Genom ändringen i paragrafen införs en bestämmelse för medföl- jande make eller maka till utsända med statlig arbetsgivare. Förslaget innebär att medföljande make eller maka som vid avresa till statio- neringsorten var bosatt i och hade ett arbete och en fastställd sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i , men av olika skäl avslutade sitt arbete i samband med utsändningen, har rätt till en vilande SGI under utlandsvistelsen. Det är dock inte möjligt att upp- bära arbetsbaserade förmåner med vilande SGI. Den ska vid återkomsten till motsvara lägst det belopp som utgjorde den medföljande makens eller makans SGI före utlands- tjänstgöringen. De medföljandes SGI ska inte följa löneutvecklingen eller indexeras under utlandsvistelsen. Förslaget behandlas i avsnitt 21.2.4. Genom andra stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om att äldreförsörjningsstöd inte får lämnas till den som enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) saknar uppehållsrätt i . Därmed införs ytterligare ett villkor för att ta del av äldreförsörjningsstöd för EU/EES-medborgare. Ändringen innebär att ska bedöma uppehållsrätten för EU/EES-medborgare som ansöker om äldreförsörjningsstöd. Bedömningen av uppehållsrätten bör ske vid varje ansökan om äldreförsörjningsstöd. kan behöva kontakta andra myndigheter för att bedöma uppehålls- rätten och få ett tillräckligt beslutsunderlag. Om de aktuella uppgif- terna är sekretessreglerade hos den andra myndigheten och någon sekretessbrytande regel inte är tillämplig krävs samtycke av den en- skilde för att ska kunna ta del av uppgifter om henne eller honom. Förslaget behandlas i avsnitt 23.8.1. Genom andra stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om att bostadstillägg till pensionärer inte får lämnas till den som enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) saknar uppehållsrätt i . Genom ändringen införs därmed ytterligare ett krav för att ta del av bostadstillägg för EU/EES-medborgare. Ändringen innebär att Pen- sionsmyndigheten ska bedöma uppehållsrätten för EU/EES-medbor- gare som ansöker om bostadstillägg. Bedömningen av uppehållsrätten bör ske vid varje ansökan om bostadstillägg till pensionärer. Pen- sionsmyndigheten kan behöva kontakta andra myndigheter för att bedöma uppehållsrätten och få ett tillräckligt beslutsunderlag. Om de aktuella uppgifterna är sekretessreglerade hos den andra myndig- heten och någon sekretessbrytande regel inte är tillämplig krävs sam- tycke av den enskilde för att ska kunna ta del av uppgifter om henne eller honom. Förslaget behandlas i avsnitt 23.8.1. Paragrafen är ny. Genom den införs en skyldighet för att lämna upp- gifter om inkomst av tjänst, anställning eller bosättning till För- säkringskassan för utredning och fastställande av tillämplig lag- stiftning enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygg- hetssystemen (förordning 883/2004). Syftet är att de uppgifter, som har betydelse för att beslut om tillämplig lag- stiftning ska kunna fattas på ett så fullständigt och korrekt underlag som möjligt, ska lämnas till trots att de omfattas av absolut sekretess. Hos förekommer uppgifter som är av betydelse för att , i sin egenskap av behörig institution enligt förordning 883/2004, så långt som möjligt ska kunna fatta korrekta beslut. Myndigheternas samarbete i detta av- seende är vidare av stor betydelse för att som stat ska kunna uppfylla sina skyldigheter inom EU/EES och förordning 883/2004. För uppgifter som finns i beskattningsdatabasen införs en mot- svarande bestämmelse i 7 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Förslaget behandlas i avsnitt 27.4.2. Ändringen i andra strecksatsen i andra stycket görs för att beslut i ärenden om utfärdande av intyg enligt avtal om social trygghet ska kunna överklagas. Ändringen i tredje strecksatsen görs för att beslut enligt 4 kap. 6 § ska kunna överklagas. Förslaget behandlas i avsnitt 17.2.1. 31.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Genom ändringen av paragrafen införs ett nytt andra stycke i vilket det regleras att vid prövning av medlemsvillkoret får månader av med- lemskap vid arbete utomlands, då svensk lagstiftning enligt förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen eller enligt avtal om social trygghet med annan stat inte är tillämplig, inte ingå. Bestämmelsen innebär således att vid arbete utomlands, som inte anses vara arbete i , ska det vid prövning av medlems- villkoret inte beaktas om personen varit medlem under den månaden eller inte. Har en person varit medlem och omfattats av svensk lag- stiftning under en del av en månad, får dock den månaden ingå. Sådan arbetad tid utomlands ska dock beaktas genom sammanläggning av perioder vid prövning av medlemsvillkoret, oavsett om medlemskap i svensk arbetslöshetskassa förelåg eller inte, om perioden ska beaktas enligt vad som följer av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen eller enligt andra av ingångna avtal om social trygghet. Förslaget behandlas i avsnitt 24.4.2. 31.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor I paragrafen görs en ändring i andra stycket om att rätt till inträde i en arbetslöshetskassa har endast den som inte är medlem i en annan svensk arbetslöshetskassa. Ändringen innebär (motsatsvis) att med- lemskap i en arbetslöshetskassa i en annan stat inte utgör hinder för medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa. Förslaget behandlas i avsnitt 24.4.3. Paragrafen är ny. I paragrafen införs en bestämmelse om att en sökande, som först ansökt om inträde till en arbetslöshetskassa men där nekats inträde, kan beviljas inträde i den kalendermånad när ansö- kan till den första arbetslöshetskassan gjordes. Det gäller under förutsättning att ansökan till den andra arbetslöshetskassan görs från att sökandens första ansökan avslagits. Detta innebär att rätt till inträde kan beviljas i den månad då den första ansökan gjordes. Ansökningsdatumet till den första arbetslöshetskassan kan därmed åberopas vid ansökan till den andra arbetslöshetskassan. Bestämmelsen innebär också att en person, som vid ansökan till den första arbetslöshetskassan kunde åberopa 34 b § (ny), vid ansökan till den andra arbetslöshetskassan fortfarande kan åberopa 34 b § som om ansökan till den andra arbetslöshetskassan gjorts som ansökan till den första arbetslöshetskassan. Regeln gäller inte vid en eventuell ansökan till en tredje arbetslös- hetskassa. Förslaget behandlas i avsnitt 24.4.3. Paragrafen är ny. I paragrafen föreskrivs att när medlemskap i arbetslöshetskassan beviljas efter arbete utomlands, ska inträdet anses ha skett så att medlemmen omfattas av den inkomstrelaterade försäkringen i anslut- ning till att personen upphört att omfattas av arbetslöshetsförsäk- ringen i den andra staten, givet att ansökan om medlemskap gjorts från det att försäkringsskyddet i det andra landet upphörde. Bestämmelsen innebär att inträdet ska anses ha skett den första i en månad, även om en person omfattades av arbetslöshetsförsäkringen i en annan stat, om han eller hon under den månaden inte längre omfattas av arbetslöshetsförsäkringen i den andra staten. Ansökan måste dock ha gjorts från det att personen upphört att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen i det andra landet, för att regeln ska kunna tillämpas. Förslaget behandlas i avsnitt 24.4.3. 31.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Ändringen i tredje punkten i andra stycket, innebär att de uppgifter som , med stöd av 7 § förordningen (2001:588) om be- handling av uppgifter i beskattningsverksamhet och den föreslagna 110 kap. 34 b § SFB, ska lämna till för utredning och fastställande av tillämplig lagstiftning enligt förord- ning (EG) 883/2004 får samma skydd hos som de har hos . Det är till exempel uppgifter om inkomst av tjänst. Uppgifterna kommer därmed att omfattas av absolut sekretess även hos . Förslaget behandlas i avsnitt 27.4.1. 31.5Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:000) Den första ändringen i första punkten i första stycket (i föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43) innebär att den vars rätt till vårdförmåner i följer av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordning 883/2004) ska kunna visa sin rätt till tillgång till sådana vårdförmåner, till exempel genom intyg, för att ska vara skyldigt att erbjuda hälso- och sjukvård som inte är nödvändig eller är subventionerad. Syftet med den andra ändringen i första punkten, att ta bort lydel- sen ”utan att vara bosatt”, är att tydliggöra att även personer som är bosatta i enligt förordning 883/2004 kan ha rätt till vård- förmåner här i landet. I dessa fall är förordningen tillämplig och de bör således omfattas av denna paragraf. Det syftar även till att för- tydliga att kostnadsansvaret som huvudregel ligger på den behöriga staten. Ändringen syftar vidare till att förtydliga att paragrafen gäller för alla personer som omfattas av personkretsen i förord- ning 883/2004 och som har rätt till vårdförmåner i . Den tredje ändringen i första punkten innebär att hänvisningen till ”vid sjukdom och moderskap” tas bort. Eftersom det av förord- ning 883/2004 framgår vad vårdförmåner omfattar bedöms denna hänvisning som överflödig. Därutöver är nuvarande hänvisning inte i överensstämmelse med rubriken i avdelning III, kapitel 1. I rubriken omnämns förmåner vid sjukdom, moderskaps- och likvärdiga fader- skapsförmåner. Den första ändringen i andra stycket innebär att för de personer som inte är yrkesverksamma eller arbetslösa och vars rätt till vård- förmåner i följer av förordning 883/2004 är det landsting skyldigt att erbjuda vård inom vilket personen vistas. Vistelse- begreppet är etablerat i kommunalrättsliga författningar och hälso- och sjukvårdslagen (HSL). I 8 kap. 4 § HSL används vistelsebegreppet för att ålägga ett ansvar för att tillhandahålla omedelbar hälso- och sjukvård (nödvändig akutvård) till personer som vistas i . Begreppet att vistas omfattar även de som är stadig- varande bosatta i . Begreppet stadigvarande bosatt innebär att bedömningen av bosättning ska göras utifrån var den enskilde har sitt varaktiga centrum för sina intressen. Bosättningsbedömningen är en sammanvägning av olika kriterier, såsom vistelsens varaktighet och kontinuitet samt personens situation, enligt artikel 11.1 i för- ordning 987/2009. Den andra ändringen i andra stycket innebär även att familje- medlemmar till den som kan visa att den har rätt till vårdförmåner i enligt vad som följer av förordning 883/2004, ska visa att de har rätt till vårdförmåner enligt vad som följer av förordningen, för att samma landsting ska vara skyldigt att erbjuda vård åt dem. Den tredje ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till ”vid sjukdom och moderskap” tas bort. Den fjärde ändringen i andra stycket innebär att skrivningen ”om familjemedlemmarna är bosatta i gäller dock 1 §” tas bort. Skälet till ändringen är att denna innebörd med de förslagna ändring- arna redan framgår av lydelsen. Förslaget behandlas i avsnitt 25.5.1. 31.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.7Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.10Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.11Förslag till lag om ändring i lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd Se författningskommentaren till 8 kap. 2 § hälso- och sjukvårds- lagen (föreslagen lydelse i prop. 2016/17:43). 31.12Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Ändringen är en följd av förslaget till ny paragraf, 5 a §. Ändringen är en följd av förslaget till ny paragraf, 5 a §. Genom ändringen i första stycket ska lokalanställd personal vid be- skickningar, konsulat eller dess betjäning i kunna folkbok- föras. Utländska beskickningar i rekryterar emellanåt lokal- anställd personal utomlands, för att arbeta som exempelvis chaufförer, översättare, tolkar och receptionister. Om de flyttar till i sam- band med att de påbörjar sin anställning kan de med hittillsvarande regelverk inte folkbokföras eftersom de anses tillhöra en främmande makts beskickning. Det kan även förekomma att utsända till , som erhållit immunitet eller privilegier, sedermera beviljas uppehålls- tillstånd i landet på grund av anknytning till en svensk person och avser att bo kvar i landet. Om denna person övergår till en lokal an- ställning på beskickningen så tillförsäkras personen inte längre immunitet eller privilegier och kan med hittillsvarande regler inte folkbokföras. I andra stycket, som är nytt, regleras vad som avses med lokalan- ställd. Förslaget behandlas i avsnitt 21.3.3. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att personer som avregistrerats från folk- bokföringen åter ska folkbokföras i vid utsändning i svenska statens tjänst. Bestämmelsen innebär ett avsteg från ettårskravet i 3 § eftersom dessa personer ges en ny möjlighet att bli folkbokförda utan att det finns en avsikt att bo i . Regeln begränsas till personer som har varit folkbokförda i . Den utsän- des medföljande familjemedlemmar får också folkbokföras. För att kunna upptas i folkbokföringen krävs normalt personlig inställelse på ett av servicekontor där handlingar som styrker identitet och andra förhållanden såsom civilstånd och familjerelationer ska visas upp. Denna procedur kommer att vara nödvändig även för de per- soner som blir folkbokförda enligt denna bestämmelse. Följdänd- ringar med anledning av denna paragraf görs i 2 och 2 a §§. Förslaget behandlas i avsnitt 21.3.3. 31.13Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Den hittillsvarande bestämmelsen innebär att en EU/EES-medbor- gare som arbetar, kommer till för att söka arbete eller är in- skriven som studerande har uppehållsrätt om han eller hon har till- räckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning, samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlem- marna som gäller i . Ändringarna i de tredje och fjärde punkterna i paragrafen innebär att uppehållsrätten för EU/EES-medborgare knyts närmare lydel- sen i artikel 7 i rörelsedirektivet. Det föreskrivs att EU/EES-med- borgaren inte får bli en belastning för den mottagande medlems- statens sociala biståndssystem. Den tidigare lydelsen om försörjning var enbart knuten till ekonomiska förutsättningar. Ändringen är en skärpning av bestämmelsen eftersom den innebär en bredare bedöm- ning än att en person endast har tillräckliga medel för sin och sina familjemedlemmars försörjning. Förslaget behandlas i avsnitt 23.5.1 och 23.5.2. Ändringen innebär att en EU/EES-medborgare eller en familjemed- lem till en EU/EES-medborgare får avvisas under de tre första måna- derna efter inresan om han eller hon visar sig utgöra en orimlig belastning för det sociala biståndssystemet – i stället för som en orimlig belastning för det sociala biståndssystemet enligt socialtjänst- lagen. Det sociala biståndssystemet avser socialt ekonomiskt bistånd, äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg för pensionärer enligt SFB. Det utesluter dock inte att även andra bistånd inom till exempel socialtjänstlagen kan inrymmas i det sociala biståndssystemet. Förslaget behandlas i avsnitt 23.5.1 och 23.5.2. 31.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Åttonde punkten i första stycket är ny. I den anges att det är för ut- redning och fastställande av tillämplig lagstiftning enligt EU:s sam- ordningsförordning som uppgifter ska lämnas ut. Tionde punkten i andra stycket är ny. I den anges att det är uppgifter om inkomst av tjänst, anställning eller bosättning som uppgifterna ska lämnas ut. Syftet med tilläggen är att de uppgifter, vilka omfattas av sekretess och har betydelse för att utredning och beslut om tillämplig lagstiftning ska kunna fattas på ett så fullständigt och korrekt underlag som möjligt, ska kunna lämnas ut. För uppgifter som inte finns i beskattningsdatabasen införs en motsvarande bestämmelse i 110 kap. 34 a § SFB. Förslaget behandlas i avsnitt 27.4.1. proposition (1954:134) till rörande ratifikation av konvention angående flyktingars rättsliga ställning; given . proposition (1962:175) till rörande godkännande av en europeisk social stadga; givne . proposition (1966:148) till med förslag till lag med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier, m.m.; given . proposition (1968:39) till med anhållan om yttrande angående vissa av Internationella arbets- organisationens allmänna konferens vid dess femtio- första sammanträde fattade beslut; given . proposition (1969:15) till med anhållan om yttrande angående en av Internationella arbets- organisationens allmänna konferens vid dess femtio- andra sammanträde antagen rekommendation, m.m.; given . proposition (1970:21) till med anhållan om yttrande angående vissa av Internationella arbets- organisationens allmänna konferens vid dess femtio- tredje sammanträde fattade beslut; given . Maj:ts proposition (1971:15) till med förslag till lag om förbud mot otillbörliga avtalsvillkor, m.m.; given . Maj:ts proposition (1973:90) med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning m.m.; given . Regeringens proposition (1976/77:64) om statligt personskade- skydd m.m. Regeringens proposition (1979/80:2) med förslag till sekretesslag m.m. Regeringens proposition (1981/82:97) om hälso- och sjukvårdslag, m.m. Regeringens proposition (1982/83:5) om godkännande av en ny överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad. Regeringens proposition (1983/84:40) om vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m.