sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Ett viktigt inslag är att stärka förmågan hos små och medel- stora företag i besöksnäringen att hantera immateriella tillgångar affärsstrategiskt. Innovation handlar om människor som identifierar behov och möjligheter och som utvecklar nya och bättre sätt att skapa värde. Det är viktigt att kvinnor och män i besöksnäringens företag har rätt kunskap och förutsättningar för innovation, inte minst för att utveckla bättre, mer attraktiva och lönsamma besöksupplevelser. Det handlar om att företagens ägare och de anställda kan och vill tänka nytt – och inte minst vill engagera sig i förnyelse. Besöksnäringen kännetecknas av stor internationell konkurrens och är tjänste- intensiv. Företagen behöver ständigt förbättra sig och hitta nya vägar, vässa sin konkurrensförmåga och skapa värde på nya sätt. De måste ständigt utveckla nya produkter och nya tjänster. De behöver med andra ord vara mer innovativa. Utredningen har noterat att besöksnäringen sällan lyfts fram som ett exempel på en innovativ sektor. visade version av undersökning Företagens villkor och verklighet8 att bland små och medelstora företag inom besöksnäringen9 hade utvecklat och sålt nya varor eller tjänster . Detta ligger över genomsnittet på för samt- liga små och medelstora företag i . En undersökning bland svenska hotell10 visar att cirka sex av tio hotell infört en ny produkt eller tjänst . Ännu fler, sju av tio, hade inför minst en ny process. Lägst aktivitet sker inom organisatoriska innovationer. Där genomförde fyra av tio hotell en innovation . Studier visar vidare att orsakerna till att företag är innovativa finns antingen inom företaget eller är platsspecifika, dvs. 8Tillväxtverket (2014): Företagens villkor och verklighet 2014. 9Definierade som företag med en stor andel av försäljningen till tillresta besökare. 10BFUF (2017): Hur ser morgondagens hotell ut? Rapport #7. Utveckling, innovation och forskning platsen där företaget är verksamt. Den största delen av förklaringen till om ett företag är innovativt finns på företagsnivå även om platsen spelar en viss roll.11 De interna resurserna är de viktigaste faktorerna för framgång och innovation. För tjänste-, produkt- och process- innovationer är storleken på företaget en viktig faktor för dess innovationsförmåga. Ett större företag har tillgång till större finan- siella resurser, mångfald i de interna resurserna, högre teknisk potential och kunskap, bättre förmåga att hantera risker och större möjlighet att få tillgång till finansiellt kapital. När det gäller organi- satoriska innovationer är humankapital och anställda med högre utbildning viktiga faktorer. Beträffande innovationer inom mark- nadsföring är företagets förmåga till samarbete viktig eftersom externa kontakter och samarbeten med andra företag stärker förmågan att utvecklas inom detta område. Studier visar också att mer jämlika arbetsplatser, i fråga om balans i antal kvinnor och män, leder till införande av fler process-, marknads- och organisatoriska innovationer.12 Då merparten av värdet från innovationer förverkligas genom hotellets personal, krävs att hotellet satsar på personalens kompetens, lärande och på arbets- miljön för att få innovationer att de facto ge kundvärde. inom besöksnäringen finns i alla delar av landet och det är också samma faktorer som påverkar om företaget är innovativt. Det finns med andra ord ingen tydlig uppdelning på stad respektive landsbygder. Utredningens analys är att, med undantag för transportbranschen, har dialogen mellan besöksnäringens branscher och nationella forsk- nings- och innovationsmyndigheter och institut som till exempel Formas, och varit begränsad. En orsak är enligt utredningens bedömning att besöksnäringen saknar egna starka strukturer med förmåga att definiera utmaningar och behov när det gäller forskning och innovation. Ett viktigt inslag är att stärka förmågan hos små och medelstora företag att hantera immateriella tillgångar affärsstrategiskt. Ytter- ligare ett sätt för det offentliga att stärka företags utveckling i tidiga 11Backman M. et al (2017): Innovation in the hospitality industry – firm or location. 12Wikhamn, W. et al. (2016): Hotel innovations, non-financial performance and sustainable human resource management, Paper accepted for the 30th Australian and . Utveckling, innovation och forskning skeden, av företagande och/eller produktutveckling är att erbjuda inkubationsstöd och tillgång till företagsinkubatorer. Det är som är ansvarig myndighet för de nationella satsningarna på inkuba- torer. Utredningen ser att befintliga inkubatorer kan utvecklas till att attrahera fler företag inom besöksnäringen samt genom att fler företag inom andra områden, till exempel företag med it-inriktning, stimuleras att utveckla innovativa lösningar med bäring mot turism, besöksnäring och upplevelser. 7.1.5Utvecklingsprocesser på regional och lokal nivå I besöksnäringen är samverkan med aktörer inom offentlig verk- samhet och civilsamhälle viktigt då dessa ofta står som ägare av resurser13 och skapare av regelverk. Samspel mellan aktörer inom besöksnäringens branscher, offentlig verksamhet och civilsamhället har därmed en mer avgörande roll för innovation i besöksnäringen än i många andra branscher.14 För att utvecklingsarbete ska fungera och nå framgång måste besöksnäringens utveckling integreras i offentlig planering och processer. Här spelar lokala och regionala strategier en viktig roll för besöksnäringen utveckling och innovationsförmåga. De företag inom besöksnäringen som tillhör en kedja eller koncern har ofta tillgång till viktig kunskap inom sin egen företags- grupp. Ett sätt för mindre företag att få tillgång till kunskap är att knyta an till ett lokalt nätverk för samarbeten och kunskapsdelning. Regional interaktion är särskilt viktigt för små företags innovations- förmåga15. Empiriska studier pekar mot att när ett mindre företag får tillgång till ett bredare nätverk och samarbetspartners kan det bli lika innovativt som sina större företagskollegor. Denna form av nätverk för samarbeten och kunskapsdelning kallas också kluster eller innova- tionssystem16, och sker i en lokal eller regional kontext. Samtliga regioner i har ansvar för regional utveckling och en utvecklingsstrategi som uttrycker regionens vilja och pekar ut den långsiktiga riktningen. Dessa strategier ligger till grund för fysisk 13Resurser i form av till exempel rättigheter, mark, natur och kulturmiljöer. 14BFUF (2014): Besöksnäringens forsknings- och innovationsagenda 2014–2030. 15Bjerke, L. & , S. (2015): Patterns of innovation and collaboration in small and large firms, The . Vol.55/1, s. 221–247. Utveckling, innovation och forskning planering och är en utgångspunkt för regionens tillväxtarbete. Flera regioner har även innovationsstrategier. En genomgång visar att de flesta regioner har inkluderat skrivelser om besöksnäringen i sin regionala utvecklingsstrategi. De flesta lyfter turism och besöks- näring som tillångar för lokal och regional utveckling. Flertalet pekar på destinationsutveckling som ett viktigt instrument. Ett exempel på detta är : Destinationsutveckling är alltså ett sätt att bidra till regionens attrak- tionskraft. Inom ramen för detta sammanförs tematiska områden såsom mat, landsbygdsutveckling, kultur/idrott och kreativa näringar.17 I en region, , finns turism och besöksnäring inkluderade i den övergripande visionen för länets utveckling: har en offensiv basindustri i form av besöksnäring med stark året-runt-turism, energiproduktion, skog och trä, handel och it.18 Några regioner antar, utöver generell produkt- och destinations- utveckling, en strategisk profilering. Ett exempel är där besöksnäringen ingår som en av 32 prioriterade frågor i området En region som syns och engagerar, och där man bland annat anger att man ska satsa på internationell mötesindustri, evenemang och på att stärka besöksnäringen: En fortsatt samordnad satsning på produkt- och destinationsutveckling, tillgänglighet och marknadsföring behövs. Arbetet ska ske tvär- sektoriellt. Tydliga roller mellan offentliga och privata aktörer krävs. Mötesindustri och evenemang har stor utvecklingspotential och bidrar till att stärka bilden av som en attraktiv region. har nationell och internationell status som plats för större evene- mang. Målet är att är mest besökta, uppskattade och inkomstbringande besöks och evenemangs- region.19 Det har genomförts och pågår många bra regionalt och kommunalt drivna utvecklingsinsatser runt om i med syfte att stärka besöksnäringen. Insatserna är oftast riktade till småföretag och kanaliserade via de regionala destinationsbolagen. I den bästa av 17Tillväxtstrategi för Halland17 2014–2020. 18Reginförbundet (2014): /2030, Innovativt & Attraktivt, Regional utvecklingsplan –2030. 19Västra (2013): , Strategi för tillväxt och utveckling i , 2014–2020 (RUP). Utveckling, innovation och forskning världar kan man öka effekten av insatta medel genom att goda resultat från lokala och regionala innovationsprocesser sprids i landet. Det är inte ovanligt att aktörer med liknande inriktning och utmaningar i olika regioner samarbetar och delar med sig av er- farenheter genom mer eller mindre formella nätverk. Men det är svårt för en region att mer formellt ta på sig mandatet, ansvaret och de resurser som krävs för att sprida kunskap nationellt. Innovationer och innovationsarbete behövs också hos de offentliga aktörerna. I mötet med utredningen efterlyser de regionala och kommunala destinationsbolag som arbetar med utveckling, en tydligare nationell struktur i utvecklingsfrågor. De ser en problematik med kortsiktiga projektutlysningar, vilka inte uppfattas som resurseffektiva, och önskar ett tydligare nationellt ledarskap och en samlad nationell målbild för utvecklingsfrågor i besöksnäringen motsvarande det nationella ledarskap Visit har i den internationella kom- munikationen av Sverigebilden. Utredningen konstaterar att utveck- lingsarbetet inom svensk besöksnäring skulle stärkas av att en nationell aktör på liknande sätt, i samråd med regionerna, satte ett ramverk för vilka frågor som är viktiga och hur olika aktörer konkret ska arbeta med dem. Efterfrågan rör strategisk långsiktighet samt bättre möjligheter till benchmark, lärande och samverkan mellan regionerna. Utredningen föreslår att en ny nationell funktion med rollen att verka för långsiktig uppbyggnad av innovationsförmåga och kun- skapsutveckling med fokus på de tematiska insatsområdena: digita- lisering, naturturism, kulturturism, måltidsturism samt evenemang och stora möten samt koordinera besöksnäringens branscher och deras behov med innovationsstödsystemets aktörer. Detta förslag beskrivs i kapitel 3. En destination kan definieras som ”ett geografiskt avgränsat område, där ett system av aktörer erbjuder produkter och service till besökare inom det området”, enligt bland andra Tillväxtverket20. 20 (2015): Utveckling av hållbara turistdestinationer, om problem, processer och planering, s. 23. Utveckling, innovation och forskning begreppsnyckel översätts det engelska ordet destination med ”huvud- resmål”, som definieras som ”den plats som är betydelsefull för beslutet att göra en resa”.21 Destinationsutveckling som begrepp har i kommit att användas frekvent . Den nationella besöksnäringsstrategin, som 2010 lanserades på initiativ av besöks- näringens branschorganisationer i samarbete med Visit , regionala turismorganisatiner och , lyfter upp destina- tionsutveckling som ett av tre fokusområden och en av sex huvud- strategier. Bakom detta ligger en ambition att utveckla destinationer och produkter utifrån den efterfrågan som Visit har identifierat och som håller tillräckligt standard för internationella marknader. Den nationella besöksnäringsstrategin ledde bland annat fram till bildandet av ett nytt bolag inom destinationsutveckling, som inled- ningsvis ägdes gemensamt av Visit , Svensk Turism, Swedavia, men som ägs och drivs av konsulter på den fria markanden.23 Därutöver finns även en rad andra företag säljer tjänster inom destinationsutveckling i . Destinationsutveckling har också utvecklats till ett särskilt ämne inom turismvetenskap och erbjuder ett program för turism och destinationsutveckling. Även flera yrkeshögskolor har erbjudit utbildningar inom destinationsutveckling. genomförde utifrån ett regeringsuppdrag –2014 projektet destinationsutveckling, där fem destina- tioner – , Åre, , och Avsikten var dels att dessa fem skulle utvecklas mot ökad mognad för internationella marknader, dels bidra i lärande och utveckling av kunskap och modeller. I en av utvärderingarna av programmet drog forskare vid CKS, strategiska studier, slutsatsen att destinationsutveckling inte ska ses som ett arbete som sker med avgränsade metoder och specifika verk- tyg utan att det handlar om att anlägga ett problembaserat, process- orienterat perspektiv.24 CKS identifierade fyra huvudprocesser som 21Tillväxtverket (2016): Turismens begreppsnyckel, s. 10. 22Svensk Turism (2010): Nationell strategi för svensk besöksnäring, populärversion, s. 10–15. 23Svensk Destinationsutveckling, . 24Tillväxtverket (2015): Utveckling av hållbara turistdestinationer, om problem, processer och planering, s. 6. Utveckling, innovation och forskning måste drivas och som förenar de fem i övrigt mycket olika projekten och destinationerna: –Etablera destinationen, dvs. klargör organisatoriska och geograf- iska gränser samt tydliggör destinationens mål och varumärke. –Främja kluster, dvs. stöd och främja samverkan mellan besöks- näringens aktörer och då i första hand mellan de företag som tillsammans erbjuder den turistiska produkten. –Kompetensförsörjning, dvs. försörj destinationen med kompe- tens, både på destinationsnivå och lokal nivå i de organisationer och företag som deltar i klustret. –Samhällsplanering, dvs. koppla samman destinationsutvecklingen med konkret samhällsplanering på i synnerhet , men även regional och nationell nivå.25 Det betyder att det går att se en väl definierad och styrd destina- tionsutvecklingsinsats som en plattform för samverkan och som i alla dessa fem destinationer visade sig vara fruktbar. har därefter gått vidare i en uppföljande fyraårig sats- ning – Hållbar produktutveckling inom natur- och kulturbaserad turism – där åtta nya destinationer deltar. Satsningen omfattar i statligt stöd och lika mycket i medfinansiering och syftar till att stärka och utveckla klustersamarbeten som leder till innovativa produkter och upplevelser inom områdena resa, bo, äta och göra. I inspelen till utredningen har arbetet lyfts upp som något positivt i de regioner som deltar. Destinationsutveckling som arbetssätt har således visat sig ha många fördelar, inte minst när det gäller att mobilisera aktörer och resurser för att etablera samarbeten som annars är svåra att skapa. Men det finns också utmaningar och det framförs olika typer av kritik mot arbetssättet. Det är ofta en turismorganisation eller ett destinationsbolag som är huvudman för ett destinationsutvecklingsarbete. Dessa är ofta helt eller delvis offentligägda, men . Det innebär dels att det finns generella utmaningar kopplade till det offentliga 25 (2017): Hur utvecklar vi hållbara turistdestinationer? Erfarenheter och slut- satser från regeringsuppdraget Hållbar destinationsutveckling –2015. Utveckling, innovation och forskning systemets tröghet och krav avseende offentlighetsprincipen, , regler för företagsstöd etc. Det innebär också att arbetet tenderar att avgränsas till de aktörer som redan är etablerade i samverkan och som upplever sig dra störst nytta av samarbete. Företag som redan är lönsamma och framgångsrika känner sig inte alltid manade att delta, och kunskapsintensiva, oftast lite större, företag upplever kanske inte att kommunikationen främst är riktad till dem. Vidare har det, enligt branschorganisationen , visat sig att detaljhandeln och transportsektorn inte i lika hög grad deltar i destinationssamverkan, utan att det är störst engagemang hos boendeanlägg- ningar, restauranger och aktivitetsföretag. Utredningen ser att de insatser som har gjorts och genomförs inom destinationsutveckling är positiva och bidrar till både nya insikter och nya samarbetsformer både inom och mellan destina- tioner. Företrädare för alla destinationer som deltagit i Hållbar destinationsutveckling, och som deltar i Hållbar produktutveckling inom natur- och kulturbaserad turism betonar att de tycker att arbetet är bra. Vi ser att det kan finnas behov av att, vid liknande insatser framöver på nationell eller regional nivå, ställa ytterligare krav på bred samverkan från en större del av systemet, samt att insatserna skulle behöva kompletteras med mer innovationsdriven utveckling som attraherar även de aktörer som inte känner sig hemma eller adresseras i destinationsutvecklingsinsatserna. 7.1.7Utveckling av tematiska områden Reseanledningen är en av de viktigaste faktorerna att förstå när man utvecklar företagens och destinationernas erbjudanden. Turismen går mot ett allt större fokus på kroppsliga, sinnliga och mentala upp- levelser. Detta skapar en efterfrågan på kvalitativa turismupplevelser och nischer som till exempel: måltider, matvaror, drycker, fiske, jakt, vandring, kite-surfing, klättring, film, litteratur, yoga, träning, fot- boll m.m. Dessa nischer kan i sin tur samlas under större teman som naturturism, kulturturism, måltidsturism och evenemang. Detta skapar behov av kunskap och utbildningar om hur upplevelser skapas och infogas i affärsmodeller. Strategisk utveckling av tematiska upplevelser ingår som en del i många regioners arbete med destinationsutveckling. Utveckling, innovation och forskning insatser görs genom regeringsuppdrag till myndigheter som Tillväxt- verket i form av nationella medel och inom ramen för verkets destinationsutvecklingsuppdrag samt via Lands- bygdsprogrammet och Livsmedelstrategin. Även Riksantikvarie- ämbetet och inkluderar besöksnäring och turism i utvecklingsinsatser. Ett exempel på ett nationellt projekt på temat kulturturism som inkluderat besöksnäringen är Gruvuppdraget som drevs av och avslutades . Ett annat exem- pel på temat måltidsturism är det nya matlandet som reger- ingen bedrev 2007–2014. Ett av resultaten av det arbetet är konceptet Try Swedish som har skapats för att användas vid export, turism- och Sverigefrämjande aktiviteter och evenemang m.m. Som en följd av att regeringens Livsmedelsstrategi antagits 2017 har ett antal nya insatser på området lanserats, bland annat: Diversifiering för samiska företag (29,6 miljoner), Vilt som mat (6 miljoner), Måltidsexport- program till regionerna (60 miljoner) och Småskalig livsmedels- förädling. Därutöver kommer att avsättas till satsningar på turism på landsbygden för att öka antalet besökare, utveckla fler kvalitativa produkter och upplevelser samt öppna nya marknader. Bedömning: En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring behöver till högre grad än inkludera främjande genom forskningspolitik. Det är angeläget att göra en kraft- samling för att öka såväl nyfikenhetsdriven som behovsdriven forskning inom besöksnäring och turism för att stärka konkur- renskraften och främja en hållbar utveckling. Forskningens kvalitet och kritiska massa behöver öka. En ökad andel offentlig forskningsfinansiering till området hållbar turism och växande besöksnäring är nödvändig för att åstad- komma detta. Målet för forsningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskaps- nation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrens- Utveckling, innovation och forskning kraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Utredningen genomförde en workshop med tema forskning. Forskare och representanter från lärosäten har därutöver deltagit i samband med regionala dialogmöten. Dessutom har utredningen tagit emot ett antal skriftliga inspel rörande forskning. Den bild som framträder är att forskning om besöksnäring och turism är begränsad och spridd över många vetenskapsområden. Framför allt lyfts utmaningar rörande forskningens finansiering, villkor och samverkan mellan besöksnäring, akademi och offentliga aktörer. Bland annat efterfrågas: –förändring av Standard för svensk indelning av forsknings- områden för att synliggöra forskning inom turism och besöks- näring –inrättande av en eller flera forskarskolor, gärna på nordisk nivå –insatser för att höja kompetens om besöksnäring och turism hos forskningsfinansierande myndigheter –krav på hur bedömargrupper och kompetenser representeras vid bedömningar av ansökningar gällande besöksnäring och turism –forskningssatsningar genom statligt forskningsråd för att säkra långsiktighet och vetenskaplig kompetens inom besöksnäring och turism –att besöksnäring och turism pekas ut som ett strategiskt område för forskning och innovation –incitament för företag och forskare att samverka för produktion, kommunikation och nyttiggörande av forskning. 7.2.1Var finns forskningen? Kartläggning visar att forskning inriktad på turism, handel och besöksnäring bedrivs vid knappt tjugo lärosäten spridda över Sverige.26 De större forskningsmiljöerna är27: 26 BFUF (2016): Rapport #05 Vem tänker på besöksnäringen? BFUF:s 2:a kartläggning av forskning och dess finansiering, samt Handelns utvecklingsråd (2015), Kartläggning av Handelsforskning i –2014. Utveckling, innovation och forskning –, () –, () samt () –i , () –, CeTLeR) –, Campus , management och tjänstevetenskap (ISM) samt –, och ekonomisk historia. Forskning med denna inriktning finns även vid , , , , Linnéuniversitetet, tekniska uni- versitet, , , och . Forskning med inriktning mot hospitality och hospitality manage- ment, dvs. värdskap och ledarskap samt måltid, bedrivs vid , Restaurang- och hotellhögskolan, Campus och vid vid . Vidare har några forskningssatsningar, värda att nämna på grund av sin omfattning, relativt inletts. Hållbara besök är ett långsiktigt och tvärvetenskapligt forsknings-, utbildnings och sam- verkansprogram som inleddes vid , Campus . I programmet ingår 22 forskare, verksamma vid nio institutioner, inom tre fakulteter. Utifrån den planerade kryss- ningskajen i och som besöksmål ska programmet utforska vad hållbara besök kan vara och hur de kan åstadkommas ur regionala, nationella och globala perspektiv. beviljade Mistra ett anslag om till ett forskningsprogram om hållbar konsumtion. Programmet som går under namnet Sustainable consumption – from niche to mainstream 27 I bokstavsordning. Utveckling, innovation och forskning kommer att ledas av (). Syftet är att hitta lösningar på problem som följer på tillväxtdrivande kon- sumtion av varor och tjänster. Fokus kommer att ligga på livsmedel, möbler/hemtextilier och semestrande. Utredningen ser det som mycket positivt med ett ökat intresse bland meriterade forskare inom andra ämnesområden och lärosäten än de som forskat om besöksnäring. Detta skapar i sin tur ett ökat behov bredare inom akademin av kunskap om besöksnäringens struktur, system, möjligheter och utmaningar. Utredningen ser att det sannolikt finns en avsevärd mängd rele- vant existerande forskning inom både lärosäten och institut men som är svår för besöksnäringens aktörer att hitta fram till på grund av de sökord den är taggad med inte ger den ledningen. Nätverket för akademiska turistutbildningar och forskning i (NATU) är en plattform för kontakt, samverkan, erfarenhetsutbyte och diskussion om aktuella frågor mellan deltagande lärosäten och forskningsmiljöer. Syftet är att utveckla utbildning och forskning inom turism. Medlemmar i nätverket är de lärosäten som har utbild- ning och/eller forskning inom turism. Nätverket är också öppet för kontakt med andra utbildningar med intresse för området turism. NATU har ett 100-tal medlemmar, forskare och doktorander från lärosätena , , , , , Linnéuniver- sitetet, , , , och .