sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringslagen (1991:481) dels att 2, 2 a och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 5 a §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett barn som föds levande här i landet ska folkbokföras om modern är folkbokförd eller om fadern är folkbokförd och vårdnadshavare. Även ett barn som föds levande utom landet ska folkbokföras, 1. modern är folkbokförd med 1. modern är folkbokförd med stöd av 14 §, stöd av 5 a eller 14 §§, 2. fadern är folkbokförd med 2. fadern är folkbokförd med stöd av 14 § och vårdnadshavare, stöd av 5 a eller 14 §§ och vård- 3. det finns synnerliga skäl 3. det finns synnerliga skäl för att barnet ska folkbokföras. för att barnet ska folkbokföras. Ett barn som har vistats utom Ett barn som har vistats utom landet sedan födelsen utan att landet sedan födelsen utan att vara folkbokfört, ska folkbok- vara folkbokfört, ska folkbok- föras om fadern eller barnets föras om fadern eller barnets förälder enligt 1 kap. 9 § föräldra- förälder enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken var folkbokförd med stöd balken var folkbokförd med stöd av 14 § vid barnets födelse och av 5 a eller 14 §§ vid barnets senare blir vårdnadshavare. födelse och senare blir vårdnads- adopteras av en person som är adopteras av en person som är folkbokförd med stöd av 14 §, folkbokförd med stöd av 5 a 13Senaste lydelse 2013:380. 14Senaste lydelse 2013:380. ska folkbokföras när adoptionen eller 14 §§, ska folkbokföras när blir giltig i . adoptionen blir giltig i . Den som tillhör en främmande Den som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning, folk- konsulat eller dess betjäning, folk- bokförs endast om han eller hon bokförs endast om han eller hon är svensk medborgare eller, utan är svensk medborgare eller, utan att vara svensk medborgare, var att vara svensk medborgare, är bosatt här när han eller hon kom att Detta gäller även en tillhöra beskickningen, konsulatet, sådan persons familjemedlem eller eller dess betjäning. även en sådan persons familje- medlem eller tjänare. Med lokalanställd på en främ- mande makts beskickning, lönade konsulat eller dess betjäning avses anställd som inte omfattas av 2 eller 3 §§ lagen (1976:661) om immun- itet och privilegier i vissa fall. Den som omfattas av 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och har rätt till motsvarande immunitet och privilegier som en diplomatisk företrädare vid en främmande makts beskickning, folkbokförs endast om han eller hon är svensk med- borgare eller, utan att vara svensk medborgare, var bosatt här när han eller hon kom att tillhöra det internationella organet. Detta gäller även en sådan persons familjemedlem. Den som efter avregistrering från folkbokföringen sänds ut för anställning på utländsk ort i statens tjänst ska folkbokföras även om förutsättningarna i 3 § inte är upp- fyllda. Den utsändes medföljande familjemedlemmar får också folk- bokföras. stycket ska ske i enlighet med vad som anges i 14 §. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet att 7 § ska ha följande lydelse. Till ska uppgifter lämnas ut från beskatt- ningsdatabasen i den utsträckning det behövs för 1.beräkning eller kontroll av sjukpenninggrundande inkomst, 2.fördelning av ålderspensionsavgifter, 3.fastställande av underhållsstöd och betalningsskyldighet för sådant stöd enligt socialförsäkringsbalken, 4.beräkning och kontroll av bostadsbidrag enligt socialförsäk- ringsbalken, 5.beräkning av betalningsskyldighet enligt 8 § andra stycket lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift, 6.beräkning och kontroll av bostadstillägg enligt socialför- säkringsbalken, eller 7.beräkning av ersättning för sjuklönekostnad enligt 17 eller 17 d § lagen (1991:1047) om sjuklön. 6.beräkning och kontroll av bostadstillägg enligt socialför- säkringsbalken, 7.beräkning av ersättning för sjuklönekostnad enligt 17 eller 17 d § lagen (1991:1047) om sjuklön, eller 8.utredning och fastställande av tillämplig lagstiftning enligt och rådets för- ordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen eller enligt avtal om social trygghet med annan stat. 15 Senaste lydelse 2014:1479. De uppgifter som ska lämnas till med stöd av första stycket är uppgifter 1.enligt 19 kap. 11, 13 och 14 §§ socialförsäkringsbalken, med undantag av 13 § tredje stycket, 2.om inkomst som anges i 97 kap. 2, 4, 5, 11 och 13 §§ social- försäkringsbalken, med undantag av 5 § tredje stycket och 13 § första stycket 1–3, 3.om fastighet, ägarandel, fastighetsbeteckning, adress och bostadsyta, 4.om avgiftsunderlag enligt 2 kap. 24 § socialavgiftslagen (2000:980) och om därpå belöpande arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. socialavgiftslagen, skatt enligt 1 § lagen (1990:659) om löneavgift och avgift enligt 1 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift som beräknats för arbetsgivare under ett kalenderår, 5.om avdrag för avsättning till periodiseringsfond och expan- sionsfond enligt 30 och 34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) samt om återföring av sådana avdrag, 6.om schablonintäkt enligt 47 kap. 11 b § inkomstskattelagen, 7.om samtliga intäkts- och kostnadsposter i inkomstslagen tjänst och kapital, 8.om överskott eller under- skott i inkomstslaget närings- verksamhet, och 9.om sjuklönekostnad enligt 17 b § första stycket lagen (1991:1047) om sjuklön. 8.om överskott eller under- skott i inkomstslaget närings- verksamhet, 9.om sjuklönekostnad enligt 17 b § första stycket lagen (1991:1047) om sjuklön, och 10.om inkomst av tjänst, an- ställning eller bosättning. Denna förordning träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Enligt direktiven till utredningen om de sociala trygghetssystemen och internationell rörlighet är uppdraget att göra en översyn av för- säkringsvillkoren i de svenska sociala trygghetssystemen och dess till- ämpning utifrån en unionsrättslig och internationell kontext.1 Med de sociala trygghetssystemen avses i detta sammanhang den allmänna socialförsäkringen, hälso- och sjukvården samt arbetslöshetsförsäk- ringen. Även socialavgifterna ingår i översynen. Utredningen ska vidare beakta de nationella särdragen inom de svenska sociala trygghetssystemen och utgå från det faktum att utfor- mningen av dessa utgör nationell kompetens. Hänsyn ska tas till be- hovet av hållbara och transparenta system som bygger på legitimitet, effektivitet, rättssäkerhet och förutsebarhet. Fokus ska därför ligga på att ta fram ett tydligt och lättillgängligt regelverk med tyngdpunkt på försäkringstillhörighet och att skapa goda förutsättningar för en effektiv och rättssäker myndighetsadministration. Regeringen be- slutade att ge utredningen tilläggsdirektiv.2 Tilläggsdirektiven tydliggör att det bör vara ett krav att en person vistas lagligen i landet för att få tillgång till svenska bosättnings- baserade förmåner som ingår i tillämpningen av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordning 883/2004). Därutöver framgår av uppdraget att utredningens förslag ska ta till vara intresset av en god balans mellan behovet av att bevara ett sammanhållet svenskt socialt trygghetssystem med hög legitimitet 1Svensk social trygghet i en internationell värld, Dir. 2014:109. Redovisas i bilaga 1. Utredningen om trygghetssystemen och inter- nationell rörlighet (S 2014:17), Dir. 2015:133, redovisas i bilaga 2. 3EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Uppdraget och dess genomförande och de behov av internationell karaktär som finns i en alltmer globali- serad värld. Samtliga förslag ska utformas med beaktande av den svenska arbetsmarknadsmodellen och vara förenliga med unionsrätten och det nordiska samarbetets överenskommelser, liksom ta i beaktande förutsättningarna för ökad personrörlighet. Förslagen ska även beakta och ta hänsyn till att förmånerna inom de svenska sociala trygghets- systemen finns i olika regelverk. Förslagen ska i möjligaste mån vara utformade så att de inte ger upphov till situationer som försvårar för personer att röra sig till och från . Medlemskapet i svensk arbetslöshetskassa är en central del av arbetslöshetsförsäkringen. Ut- redningen bör hitta lösningar som, med hänsyn till unionsrätten, möjliggör att detta kan bevaras. Det kommunala ekonomiska biståndet, kollektivavtalen och de privata försäkringarna ingår inte i utredningens arbete. Utredningen har ett omfattande och komplext uppdrag. Det spänner över flera olika nationella regelverk som på olika sätt sam- spelar med varandra. Till detta kommer ett omfattande internationellt regelverk, både EU-rätt och annan internationell rätt, som ska tillämpas i vissa situationer. Det är en grannlaga uppgift att sätta sig in hur dessa regelverk är uppbyggda, tolkas och tillämpas. I detta sam- manhang vill jag lyfta fram att svenska domstolar relativt sällan an- vänder sig av möjligheten att begära förhandsbesked av EU-dom- stolen i ärenden kopplade till de sociala trygghetssystemen. Detta i kombination med att relativt få prövningstillstånd beviljas i högsta förvaltningsdomstolen leder enligt min mening till en svag praxis- utveckling som försvårar för tillämpande myndigheter och som också har bidragit till komplexiteten i detta utredningsuppdrag. Vidare är administrationen av regelverken spridd på flera myndigheter. Admini- strationen sköts av statliga myndigheter i form av , och . Även be- rörs. Till det kommer att landstingen och kommunerna ansvarar för hälso- och sjukvården. Slutligen administreras arbetslöshetsförsäk- ringen av de fristående arbetslöshetskassorna under tillsyn av den statliga myndigheten inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Utredningens arbete har gjorts med dessa förutsättningar inne- bärande att de förslag som utarbetats ligger inom ramen för den nuvarande administrativa och juridiska strukturen. Att föreslå större strukturella reformer i hur de olika systemen är uppbyggda eller Uppdraget och dess genomförande administreras anser jag ligga utanför utredningens uppdrag och jag anser även att den typen av förändringar bör göras med ett bredare perspektiv än enbart utifrån behoven kopplade till gränsöverskridande personrörlighet. 2.1Behov av översyn av de svenska sociala trygghetssystemen Utredningen har i uppdrag att beskriva, analysera och lämna förslag kring hur villkoren för att få tillgång till de svenska sociala trygg- hetssystemen behöver anpassas i ljuset av en allt mer internationali- serad världsekonomi, förändrad demografi med ökad migration till och från samt den rättsliga utvecklingen som skett inter- nationellt, inom Europeiska unionen (EU) och Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES) samt nationellt sedan blev medlem i EU . Välfungerande och hållbara sociala trygghetssystem, som är an- passade till dagens samhälle, är en viktig förutsättning för att möj- liggöra och underlätta rörlighet på den internationella arbetsmark- naden. är svenska arbetstagare i allt högre utsträckning verk- samma utanför landets gränser, antingen i svenska eller i utländska företag, som fler utlandsägda företag etableras i . Många svenska företag är beroende av arbetskraft från andra länder och av utländska marknader för både produktion och avsätt- ning. Migration till och från är därför viktig för svensk eko- nomisk tillväxt och stärker landets konkurrenskraftighet i en alltmer internationaliserad värld. De sociala trygghetssystemen spelar en viktig roll för att under- lätta en sådan rörlighet genom att ge ett adekvat skydd vid till exempel sjukdom och arbetslöshet eller vid föräldraledighet för per- soner som rör sig till och från . Väl utformade sociala trygg- hetssystem kan vara en konkurrensfördel när det gäller att säkra den framtida tillgången på arbetskraft när andelen äldre i befolkningen ökar. måste systemen utformas på ett sådant sätt att tilliten och betalningsviljan inte undergrävs. De svenska sociala trygghets- systemen bör även vara utformade på ett sådant sätt att de ger incitament till arbete framför passivt uppbärande av förmåner även i situationer av gränsöverskridande rörlighet. Uppdraget och dess genomförande Mot denna bakgrund är utredningens övergripande syfte att ta fram ett tydligt, hållbart och lättillgängligt regelverk, som skapar goda förutsättningar för gränsöverskridande personrörlighet, samt en effektiv och rättssäker myndighetsadministration. Mina förslag ska bidra till att möta behovet av ett socialt trygghetssystem som är bättre anpassat till den ökande internationaliseringen, som det är viktigt att bevara ett sammanhållet svenskt socialt trygg- hetssystem med hög legitimitet. 2.2Internationaliserad världsekonomi, samt förändrad demografi med ökad migration Den svenska ekonomin är i mycket hög utsträckning beroende av internationell interaktion där, flöden av varor, kapital, kunskap och människor bidrar till den ekonomiska utvecklingen. Utvecklingen med en alltmer internationaliserad och integrerad ekonomi kommer med stor sannolikhet att förstärkas ytterligare framöver.4 Världs- handeln har utvecklats snabbare än produktionen, eftersom nya snabbväxande ekonomier under kraftigt ökat sin handel. Också teknikutvecklingen bidrar till den ökande internationaliseringen, inte minst genom att sprida idéer, vilket talar för att trenden mot en allt mer integrerad världsekonomi förstärks.5 Förändringar i befolkningens sammansättning har stor betydelse för såväl framtida tillväxt och produktivitetsutveckling som möjlig- heterna att finansiera de offentliga välfärdssystemen. Under de kommande decennierna förväntas en stor befolkningsökning i . beräknas befolkning uppgå till 12,9 miljoner, en ökning från dagens nivå med mer än tre miljoner. Tillväxttakten för- väntas vara som störst , främst till följd av en fortsatt hög invandring.6 En tydlig demografisk förändring under de kommande decen- nierna i är den växande andelen äldre i befolkningen. Arbets- kraftens storlek kommer också att öka, men inte i samma takt som andelen äldre i befolkningen. Tillväxten av arbetskraften bedöms i allt väsentligt komma ifrån personer som flyttat till . 4SOU 2015:104, s. 52. 5SOU 2015:104, s. 52. 6SOU 2015:104, s. 54. Uppdraget och dess genomförande grafiska förändringar påverkar de långsiktiga förutsättningarna för den ekonomiska utvecklingen. På den svenska arbetsmarknaden har utrikes födda haft lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Att höja de utrikes föddas sysselsättningsgrad kommer att vara en nödvändig del i att skapa förutsättningar för att långsiktigt finan- siera det offentliga välfärdsåtagandet. Jordens befolkning beräknas öka från dagens 7 miljarder män- niskor till 9,6 miljarder . Det är framför allt befolkningen i som kommer att öka. I , , kommer befolkningen att minska och andelen äldre att öka. I ökar befolkningen men blir allt äldre.7 Denna utveckling kommer att leda till en ökad konkurrens om arbetskraft och kompetens på en allt mer internationaliserad arbetsmarknad.8 Folkvandringar är ett fenomen som präglat historien genom tiderna och gränsöverskridande migration har spelat en avgörande roll i den globala ekonomins strukturella omvandling och har bidragit till utveckling Migration är till sin natur både cyklisk och dynamisk. Migrationsprocessen innehåller temporära och perma- nenta rörlighetsmönster, den förändras och är som regel noga övervägd. Den är beroende av mellanhänder och sociala nätverk. Migration är en komplex process med många olika dimensioner: politiska, sociala, kulturella, ekonomiska och miljö- betingade. Dessa återspeglas av den mångfald av pådrivande och lockade faktorer (push and pull factors) som ligger bakom varje migrationssituation. Vilka faktorer som utlöser migration beror på sammanhanget och varierar från land till land, inom regioner och beroende på vilka ekonomiska, sociala och mänskliga resurser som individerna och familjerna har. De som har minst resurser tenderar att flytta de kortaste sträckorna, inom landet eller bara över en eller två gränser.9 Det absoluta antalet migranter globalt har ökat de senaste decen- nierna. Cirka 200 miljoner människor, eller av världens befolkning, lever utanför det land där de föddes.10 Även om migra- tionsströmmarna ökar i absoluta tal är de inte procentuellt sett större 7United Nations (2015). World Population : the 2015 Revison – and Advance Tables, /P/WP.241, s. 1 ff. 8SOU 2015:104, s. 53. 9Sida (2010). Underlag till policy om migrationsfrågor inom svenskt utvecklingsarbete, s. 1–3. 10Sida (2010). Underlag till policy om migrationsfrågor inom svenskt utvecklingssamarbete, s. 1. Uppdraget och dess genomförande som andel av den totala befolkningen. har migra- tionsströmmarna omfattat av världens be- folkning.11 Migrationen inom EU ökar liksom migrationen till och från länder utanför EU, så kallade tredje land har den traditio- nella uppfattningen att migration handlar om förflyttningar från en plats till en annan, där migranten avser att bosätta sig permanent, visat sig allt mer otillräcklig för att beskriva vår tids migrations- mönster. finns det en tendens att människor, i högre utsträck- ning än tidigare, temporärt bor i andra länder än sitt ursprungsland. Det blir också vanligare att personer bor i ett land men arbetar i ett annat. Till detta kommer att även andra grupper rör sig i en större omfattning, exempelvis studenter, forskare och pensionärer. var 14,1 miljoner EU-medborgare bosatta i en annan medlemsstat (2,av den totala befolkningen). Denna andel har kontinuerligt ökat . var 17,9 mil- joner personer bosatta i en annan EU-stat än sin födelsestat. Det främsta motivet för EU/EES-medborgare att utnyttja den fria rörligheten är arbetsrelaterat, följt av familjeskäl. Av alla de EU- medborgare som var bosatta i en annan EU-stat (rörliga EU- medborgare) var över tre fjärdedelar () i arbetsför ålder (15–). Detta i jämförelse av den inhemska befolkningen. I genomsnitt var sysselsättningsgraden bland rörliga EU-medborgare (67,) högre än bland den inhemska befolk- ningen (64,), och i de flesta medlemsstaterna är rörliga EU- medborgare nettobidragsgivare till landets välfärdssystem. Rörliga EU-medborgare som saknar arbete12 utgör med andra ord en liten del av den totala andelen rörliga EU-medborgare. Den totala andelen utan arbete minskade bland rörliga medborgare från andra EU-stater mellan åren 2005 och 2012.13,14 11Abel, G. J. , N. (2014). “Migration Flows”, Science Vol 343, Issue 6 178, s. 1 520–1 522. 12Dessa är vanligen studenter, pensionärer, arbetssökande och inaktiva familjemedlemmar. 13Europeiska kommissionen (2013). Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska sociala kommittén samt regionkommittén, Fri rörlighet för EU- medborgare och deras familjer: åtgärder för att skapa förändring, COM (2013) 837 final. 14Eurostat, Statistics Explained (2015). Statistik om migration och invandrarbefolkningen. Följande stycken från samma källa. SOU 2017:05 Uppdraget och dess genomförande Antalet EU-medborgare bosatta i en annan EU-stat är dock generellt lägre än de som har anknytning till en stat utanför EU.15 var 19,6 miljoner medborgare från stater utan- för EU bosatta i EU-2816, vilket motsvarade av befolk- ningen i dessa stater. hade 33,5 miljoner personer i EU-28 fötts utanför EU. I absoluta tal var den EU-stat som hade flest utländska medborgare (7,0 miljoner personer), följt av Stor- (5,0 miljoner), (4,9 miljoner), (4,7 mil- joner) och (4,2 miljoner). Totalt utgjorde antalet utländska medborgare i dessa fem EU-stater av det totala antalet utländska medborgare bosatta i en EU-stat. Samma fem stater stod för en andel på av EU:s befolkning. invandrade totalt 3,4 miljoner personer till en av staterna i EU-28. uppgavs minst 2,8 miljoner personer ha utvandrat från en EU-stat. Denna statistik täcker inte bara migra- tionsströmmarna till/från hela EU, utan omfattar även migrations- strömmar mellan EU-staterna. invandrade uppskattningsvis 1,7 miljoner personer från stater utanför EU till EU-28. Dessutom flyttade 1,7 miljoner personer bosatta i en EU-stat till en annan EU-stat. Av dessa 3,4 miljoner invandrare var 1,4 miljoner medborgare i stater utanför EU, 1,2 miljoner var medborgare i en annan EU-stat än den de in- vandrade till, omkring 830 000 var personer som flyttade till en stat där de var medborgare (t.ex. återvändande medborgare och utrikes- födda medborgare), och omkring 6 100 personer var statslösa.17 rapporterade den största invandringen (692 700 personer) , följt av (526 000), (332 600), (307 500) och (280 800). Invandringen till var 115 800 personer . rapporterade den högsta utvandringen (532 300 personer), följt av (316 900), (300 800), (276 400) och (259 300). 16 av EU-staterna rapport- 15Bara i , , , och var antalet personer födda i en annan EU-stat högre än antalet personer födda utanför EU-28 16EU-28 omfattar följande stater: , , , , , , , , , , , , , , , Neder- länderna, , , , , , , , , , , och . 17Eurostat, Statistics Explained (2015). Statistik om migration och invandrarbefolkningen. Följande stycken från samma källa. Uppdraget och dess genomförande erade en högre invandring än utvandring , men i , , , , , , , , och de tre baltiska medlemsstaterna var utvandringen större än invandringen. Från utvandrade 50 700 personer . De personer som invandrade till EU-staterna var i genomsnitt mycket yngre än den fasta befolkningen i destinations- landet. var medianåldern i EU-28 . Median- åldern hos de personer som invandrade till EU-28 var däremot . När det gäller könsfördelningen invandrade något fler män än kvinnor till EU-staterna (jäm- fört ). 2.3Samordning av sociala trygghetssystem – internationell utveckling Fri rörlighet av personer och rätten att tillhandahålla gränsöver- skridande tjänster är grundläggande fri- och rättigheter inom EU/EES, som syftar till att skapa en inre, gemensam marknad för varor, kapital, tjänster och arbetskraft. Principerna innebär att med- lemstaternas medborgare har möjlighet att bo, arbeta, studera och tillhandahålla tjänster i hela unionen.18 För att underlätta och främja dessa grundläggande principer har ett gränsöverskridande system för samordning av social trygghet utvecklats på EU-nivå, som syftar till att säkerställa sociala rättigheter och likabehandling av EU/EES- medborgare i olika gränsöverskridande situationer, som till exempel arbete eller vistelse i ett annat medlemsland. Det sociala trygghetsområdet faller i stort utanför EU:s kom- petens (även om det finns viss indirekt harmonisering på området) utan bygger i stället på ett samordningssystem av de nationella sociala trygghetssystemen, som omfattar den allmänna socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvård. Samordnings- bestämmelserna innehåller gemensamma regler och principer som ska följas av alla medlemsstater på det sociala trygghetsområdet vid gränsöverskridande situationer, och de påverkar även behörigheten 18 Den fria rörligheten kan bland annat begränsas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. Uppdraget och dess genomförande att ta ut socialavgifter för att finansiera trygghetssystemen. Grund- tanken är att EU/EES-medborgare som flyttar till eller vistas i en annan EU-stat varken ska förlora intjänade sociala rättigheter eller bli ”dubbelförsäkrade” och få ersättningar från flera stater . Det betyder att även om utformningen av de sociala trygghetssystemen, såsom vem som omfattas av försäkringen, vilka förmåner som beviljas och på vilka villkor, samt förmånsberäkning och avgifter, är en natio- nell fråga så måste medlemsstaterna beakta unionsrätten och dess utveckling på området inom ramen för sina system.