sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — har inte möjlighet att ta fram sammanställda uppgifter om vilken inkomst de försäk- rade har haft före skadan som omfattar alla med inkomster över 7,5 prisbasbelopp. Det går därför inte att säkert uttala sig om det bland livräntetagarna är en lika stor andel som har haft en inkomst före skadan som var högre än prisbasbelopp. har på utredningens förfrågan uppskattat att det kan vara något färre låginkomsttagare bland livräntetagarna jämfört med befolkningen i sin helhet, eftersom de troligen har något svårare att uppfylla grund- kravet om en femtondels inkomstförlust, men det är alltså en skatt- ning gjord på erfarenheter från handläggningen som inte kan styrkas med något underlag. Det skulle i så fall betyda att andelen bland livräntetagarna som har inkomst före skadan som är högre än pris- basbelopp snarare kan vara något högre än . LO9 och TCO10 har föreslagit att taket ska höjas till 10 prisbas- belopp. LO menar att det är en värderingsfråga vilken nivå inkomst- taket ska ligga på, men att den bör ställas i relation till syftet bakom en höjning, nämligen att flertalet av de skadade ska omfattas av inkomstskyddet i den allmänna försäkringen. TCO anser att inkomst- taket bör höjas till ungefär 10 prisbasbelopp, samt att det bör ut- tryckas i inkomstbasbelopp så att det räknas upp med löneutveck- lingen i stället för prisutvecklingen. En höjning av taket till 10 prisbasbelopp skulle innebära att av arbetskraften skulle ha en inkomst över taket. Som jämförelse har övriga socialförsäkringsförmåner också ett tak på 7,5 prisbasbelopp, med föräldrapenningen som enda undantaget (ej tillfällig föräldrapenning) med ett tak på 10 prisbasbelopp.11 Att höja taket kan vara ett sätt att öka legitimiteten i försäkringen för de försäkrade som har en högre inkomst. 7,5 prisbasbelopp mot- svarar en månadslön på , medan 10 prisbasbelopp motsvarar . Kostnaden på sakanslaget för att genomföra en sådan höjning bedöms av utred- ningen kosta i storleksordningen . 8Egna beräkningar utifrån SCB:s statistik över befolkningens förvärvsinkomster . 9LO:s Välfärdspolitiska utredning (2013): Arbetsskadeförsäkringen – en facklig hjärtefråga. 10TCO granskar (2014): Arbetsskadeförsäkringen behöver genussäkras och förbättras. 1112 kap. 26 § SFB. bör sägas att beräkningarna är osäkra eftersom det inte går att få fram statistik över de befintliga livräntetagarnas inkomster före skada. Beräkningarna har därför gjorts utifrån inkomststatistiken för hela befolkningen.12 En höjning av taket skulle också påverka relationen mellan den allmänna försäkringen och den kollektivavtalade TFA. För den för- säkrade skulle utfallet inte bli så annorlunda, eftersom hen är berättigad till ersättning från TFA för den överskjutande delen av livränteunderlaget över 7,5 prisbasbelopp. Skillnaden för den enskilde skulle bli att livräntan skulle räknas upp med ett högre belopp för inkomstdelen mellan 7,5 och 10 prisbasbelopp. Ett alternativ för att ändra taknivån så att den bättre följer inkomstutvecklingen skulle kunna vara att uttrycka högsta livränte- underlaget i 41 kap. 18 § SFB i inkomstbasbelopp i stället för pris- basbelopp. Om en sådan förändring skulle genomföras så att 7,5 prisbasbelopp omvandlades till ungefär motsvarande summa i inkomstbasbelopp skulle högsta livränteunderlag uppgå till 5,5 in- komstbasbelopp.13 Av tabell 18.2 framgår att 5,5 inkomstbasbelopp blir något mer än 7,5 prisbasbelopp, men som mest . Då saknar sammanställda uppgifter över livräntetagarnas inkomst före skatt blir en beräkning av konsekvens- erna av en sådan reform behäftade med osäkerhet. Utredningen har även här beräknat effekterna utifrån SCB:s senast tillgängliga stati- stik över befolkningens inkomster.14 12I beräkningarna utgår vi från att av livräntetagarna har en inkomst över 7,5 pris- basbelopp före skadan. 13Då prognosen 2018 är och prognosen för inkomst- basbelopp är blir 7,5 prisbasbelopp , och 5,5 inkomst- basbelopp . 14 I beräkningarna utgår vi från att av livräntetagarna har en inkomst över 5,5 inkomstbasbelopp före skadan. Indexering av arbetsskadelivränta SOU 2017:25 Tabell 18.2 Konsekvenser av att ändra taket i arbetsskadeförsäkringen till inkomstbasbelopp Beräknad ökning i anslagskostnad Källa: Egna beräkningar utifrån statistik. har uppgett i intervjuer att nuvarande regler med- för att en del livräntetagare får oväntade återkrav. Det gäller per- soner som arbetar och har en arbetsinkomst och får mellanskill- nadslivränta. Om den försäkrade i sitt arbete får en löneutveckling som är högre än indexeringen, kan det leda till att livräntan utbetalas med ett för högt belopp. kan ompröva livräntan i enlighet med 41 kap. 22 § SFB om den försäkrades möjlighet att skaffa sig inkomst genom arbete väsentligen har förbättrats. I prak- tiken omprövas livräntan om den försäkrades inkomst efter skadan har ökat med mer än 1/20 av den inkomst den försäkrade skulle haft om skadan aldrig inträffat.15 En försäkrad är enligt 110 kap. 46 § SFB skyldig att anmäla ändrad inkomst, och blir informerad om denna skyldighet i beslutet om livränta, se nedan. 15 Se förklaring och beräkningsexempel i : Vägledning 2003:4 Förmåner vid arbetsskada Version 13 s. 220. Figur 18.2 Information om anmälningsskyldighet till den försäkrade i beslutet om beviljad livränta Källa: beslutsbrev. Om den försäkrade glömmer att anmäla ändrad inkomst kan det hända att de felaktiga utbetalningarna uppmärksammas t.ex. först när den försäkrade blir sjuk och ny SGI ska beräknas. När ny beräk- ning av SGI görs ges en impuls till arbetsskadehandläggaren. Då kan rätten till livränta visa sig ha förändrats eller upphört helt tillbaka. Även om det framgår av beslutet om livränta att den försäkrade är skyldig att anmäla ändrad inkomst förekommer det att försäk- rade glömmer detta. För den som har haft en normal löneutveck- ling i sitt arbete kan det vara svårt att förstå att det kan finnas en risk att löneökningarna efterhand urholkar rätten till livränta efter- som indexeringen av livränta normalt är lägre än löneutvecklingen. Enligt tror en del försäkrade att de får livränta för sveda och värk, och förstår inte vilken betydelse en ökad in- komst har för rätten till livränta. har vid ett till- fälle skickat ut en allmän påminnelse till livräntetagarna om att uppdatera sina inkomstuppgifter. Myndigheten fick då ett stort an- tal onödiga ändringsanmälningar från försäkrade med låg livränta och låg inkomstutveckling som tog stora resurser i anspråk att admini- strera. Erfarenheten visar att det är svårt att konstruera en påminnelse så att endast de faktiskt berörda anmäler ändrad inkomst. Anmäl- ningsbenägenheten verkar mer ha sin grund i hur orolig den försäk- rade är för att göra fel än i vilken utsträckning den försäkrades inkomst har ändrats. 18.4Vad betyder ändrat inkomstindex för indexeringen av livränta? Utredningen har i uppdrag att bedöma vilka konsekvenser det får för indexeringen av livräntan att beräkningsreglerna för inkomst- index har ändrats.16 De ändrade beräkningsreglerna trädde i kraft och började tillämpas vid beräkningar för . Inkomstindex används inom den allmänna pensionen för den årliga omräkningen av intjänade inkomstpensionsrätter, dvs. den pensionsbehållning individen har i inkomstpensionssystemet, samt för omräkning av tilläggs- och inkomstpensioner. Indexeringen syftar till att pensioner och pensionsrätter ska utvecklas i takt med genom- snittsinkomsterna för dem i förvärvsaktiv ålder. Inkomstindex ska visa den årliga förändringen i genomsnittsinkomsten för personer i åldrarna 16–. Inkomstmåttet som används är pensionsgrundande inkomster utan takbegränsning. Det är ett nominellt mått, som alltså omfattar både den reala inkomstförändringen och inflationen. Syftet med att ändra beräkningsreglerna för inkomstindex var att åstadkomma en jämnare och mer aktuell utveckling av inkomst- pensionerna utan att öka risken för finansiell instabilitet som beräkningarna skulle bli mer enkla och transparenta.17 inkomstindex gav inte den utjämning i utvecklingen som det var tänkt. Den huvudsakliga orsaken var enligt regeringen justeringen med konsumentprisindex (KPI) i beräkningsformeln för inkomst- index och den historiskt höga variationen i inflationen. Ett annat problem med de tidigare beräkningsreglerna var att inkomstföränd- ringar slog igenom med fördröjning. Vid en jämn tillväxt- takt hade eftersläpningen ingen betydelse, men vid t.ex. ett skifte från högre tillväxttakt till en lägre så låg pensionsnivåerna på en för hög nivå initialt, jämfört med de pensionsavgifter som tas in, vilket skapade en påfrestning på systemet. 2014/15:125, bet. 2015/16:SfU6, rskr. 2015/16:32. 2014/15:125, bet. 2015/16:SfU6, rskr. 2015/16:32. De förändrade beräkningsreglerna innebär att beräkningen av inkomstindex har ändrats från där I = inkomstindex t = kalenderår PGI = summa pensionsgrundande inkomster utan takbegränsning för personer 16–/antal personer 16–som har pensions- grundande inkomst KPI = konsumentprisindex för juni månad k = korrektionsfaktor för tidigare skattningsfel Om man håller sig till en översiktlig beskrivning av vad som har förändrats så fungerade det tidigare indexet så att det påverkades direkt av senaste årets inflation (KPIt-1/KPIt-2) medan den reala inkomsten jämnades ut (första parentesen i formeln). Det nya indexet följer den nominella inkomsten, vilket ofta innebär att variationer i inflationen inte får samma direkta genomslag.18 Det tidigare indexet var mer volatilt på grund av variationen som varit i inflationen (variationen i inflationen framgår av figur 18.1). Regeringen bedömde att man med det nya inkomstindexet skulle uppnå ett såväl mer aktuellt som enklare mått med en utvecklings- bana som närmare ansluter till utvecklingen av genomsnittsinkomsten i samhället. Att inkomstindexet förväntas bli mer aktuellt och sta- bilt med de nya beräkningsreglerna är förstås enbart en fördel för indexeringen av livräntan. Den fördröjning som har funnits har emellanåt inneburit att uppräkningen avviker starkt från övriga samhället. Den ekonomiska krisen märktes t.ex. först uppräkning, som blev -0,(se figur 18.1). 18 Ds 2015:6 En jämnare och mer aktuell utveckling av inkomstpensionerna s. 43. hade ekonomin återhämtat sig, så en jämförelse mellan den arbets- skadades sänkta livränta och den arbetandes då mer normala löne- utveckling kan förstås ha gett anledning att ifrågasätta indexeringen. var uppräkningen , några måna- der efter att finanskrisen slagit till. Reformeringen av inkomstindex omfattade även en beräknings- teknisk följdändring i 41 kap. 21 § SFB som reglerar indexeringen av livränta. Det nya inkomstindexet är liksom det tidigare ett nomi- nellt mått, men det nya är inte uppdelat på real inkomst och infla- tion. När man tidigare beräknade det särskilda talet tog man bara den delen av formeln som angav den reala inkomstförändringen, och tillämpade hälften av denna. Formeln för det nya inkomstindexet är inte längre uppdelad i en real del och en inflationsdel. Följdänd- ringen innebar därför ett förtydligande om att man från det nomi- nella inkomstindexmåttet ska räkna bort inflationen, så att man skapar ett realt inkomstindex. Ändringen innebar alltså ingen för- ändring i principen för omräkning av livränta utan kan sägas var av rent teknisk natur. Utredningens uppdrag är att göra en allmän översyn av reglerna för indexering av livränta. Enligt intervju med är reg- lerna enkla att tillämpa och något behov av förtydligande av reg- lerna finns inte. De problem som utredningen har identifierat hand- lar snarare om hur väl regelverket följer principen om full ersätt- ning. Som nämnts ovan under 18.3.1 har det lagts fram förslag i debatten om att ta bort regeln om att inkomstunderlaget fastställs en gång och sedan indexeras. Syftet med förslaget är att åtgärda att indexet inte motsvarar den faktiska löneutvecklingen. Utredning- ens bedömning är det skulle leda till en kostsam administration om ska göra förnyade beräkningar av livränteunder- laget för de försäkrade. Det skulle även skapa en orättvisa mellan de försäkrade som får sin livränta omräknad och de som inte får det. Utredningen bedömer att om syftet är att bättre följa inkomst- utvecklingen är det enklare och mer rättvist att indexera livräntan med uppräkningen i inkomstindex. Utredningen har övervägt det förslag om att höja taket i arbets- skadeförsäkringen till 10 prisbasbelopp som har framförts av flera organisationer. Enligt utredningens beräkningar skulle en sådan reform innebära ökade utgifter för livränta på i storleksordningen . Utredningens bedömning är att ett sådant förslag skulle bli alltför kostsamt. Därtill skulle förslaget inte få så stora konsekvenser för den enskilde, eftersom det finns en kollektiv- avtalad försäkring, TFA, som ger livränta för inkomster över taket i den allmänna försäkringen. Utredningen har även övervägt att ändra regleringen av högsta livränteunderlag, det s.k. taket, i arbetsskadeförsäkringen så att det uttrycks i inkomstbasbelopp i stället för prisbasbelopp. Även detta förslag skulle bli relativt kostsamt, om än inte lika mycket som en höjning av taket. Utredningen bedömer vidare att eftersom taket i arbetsskadeförsäkringen ligger på samma nivå som de flesta andra socialförsäkringsförmåner, bör frågan om att förändra taket snarare vara föremål för en särskild utredning om ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemet. Utredningens bedömning angående problemet med oväntade återkrav är att även om det är bekymmersamt för enskilda försäk- rade, så är det svårt att hantera problemet genom förändringar i indexeringsreglerna. Problemet bör dock minska om man föreslår att indexeringen ändras till att följa inkomstindex fullt ut. Reger- ingen har därtill lämnat förslag till om att införa månads- uppgifter,19 vilket kan komma att förbättra kontrollmöjligheter när uppgifterna är mer aktuella. Regeringen har även tillsatt en utredning som bl.a. har i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att återkravshanteringen inom socialförsäk- ringen ska bli mer effektiv och ändamålsenlig.20 Utredningens uppdrag omfattade även det ändrade in- komstindexet. Utredningens bedömning vad gäller de ändrade beräk- ningsreglerna för inkomstindex är att dessa enbart är till fördel för indexeringen av arbetsskadeförsäkringen, oavsett om dagens index- eringsregler för livränta ligger fast eller om man väljer att övergå till 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Propositionen har ännu inte behandlats av . 2016:104 Stärkt rättssäkerhet och effektiv handläggning i ärenden och mål om socialför- säkring. en uppräkning som fullt ut följer inkomstindex. Utredningen ser därför inga behov av att lämna förslag till följd av dessa förändringar. 18.6Överväganden och förslag om indexeringsreglerna för livränta Utredningens förslag: Arbetsskadelivränta räknas om med förändring i inkomstindex. Skälen för utredningens förslag: Syftet med försäkringen vid arbetsskada är att den skadade ska få full kompensation för den eko- nomiska förlust som arbetsskadan lett till för den försäkrade. Utred- ningen bedömer att denna princip, som har sin grund i skadestånds- rätten, skulle följas mer konsekvent om indexeringen av livräntan görs med förändringen i inkomstindex i enlighet med 58 kap. 12 § SFB. Vad gäller indexeringsregler så finns det huvudsakligen två sätt att utforma dem. Det ena sättet är att värdesäkra förmånen, vilket i praktiken betyder att den räknas upp med prisbasbeloppet. Förmå- nens uppräkning följer då inflationen, och fördelen blir att den försäkrades köpkraft består, dvs. den försäkrade har råd att köpa samma uppsättning varor och tjänster år för år. Det gäller även de år när uppräkningen är negativ. Det andra sättet är att standard- säkra förmånen, vilket innebär att förmånen räknas upp med den allmänna inkomstutvecklingen i samhället. Sedan inkomstindex skap- ades för det reformerade allmänna pensionssystemet finns det nu- mera ett officiellt index som beskriver inkomstutvecklingen och som kan användas som mått för standardsäkring. Fördelen med att följa inkomstindex blir att förmånen följer de generella inkomst- nivåerna i samhället, så att den försäkrade får samma standard som andra i befolkningen. På motsvarande sätt så är nackdelen med att indexera med pris- basbeloppets utveckling att den försäkrade, särskilt i tider av stora reallöneökningar som vi haft , kan känna av att övriga befolkningen i samhället har råd med en högre standard. Nackdelen med att indexera med inkomstindex är att förmånen inte är värde- säkrad, dvs. det finns en risk att den försäkrade inte har råd att köpa samma varor och tjänster som föregående år om det blir så att reallönerna sjunker, och livräntan med dem. Den allmänna ekonomiska utvecklingen sedan de nya indexerings- reglerna i arbetsskadeförsäkringen infördes har gett relativt stora reallöneökningar. De försäkrade som uppbär livränta kan därför ha känt av att de gamla kollegerna har fått löneökningar som ligger högre än uppräkningen av livräntan. har den risk, som lyftes i förarbetena till lagen,21 om att inkomstindex enskilda år kan vara negativt inte infriats. I stället är det faktiskt inflationen som har varit negativ (se figur 18.1). En nackdel med inkomstindex är att det är mer volatilt än prisbasbeloppet. Även om inkomstindex alltid har varit högre än prisbasbeloppet, så har det varierat mer och alltså gett en mindre stabil utveckling. En jämförelse kan göras med indexeringsregler i angränsande system. Enligt lag (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor ska livräntor som betalas ut som skadestånd räknas om med pris- basbeloppet. Sjuk- och aktivitetsersättning räknas om med prisbas- belopp enligt 34 kap. 5 § SFB. Inkomstpension räknas om med följ- samhetsindexering, som motsvarar den årliga förändringen i inkomst- index dividerat med 1,016 enligt 62 kap. 43 § SFB. Det går alltså bland angränsande system att hitta både sådana som använder sig av prisbasbeloppet och sådana som använder inkomstindex som grund för omräkning. Utredningens bedömning är att det finns fördelar både med värdesäkring och standardsäkring av en förmån. Ett övervägande om vilka regler för indexering som är mest lämpliga måste göras med medvetenheten att det inte går att säga säkert vilka indexer- ingsregler som livräntetagarna kommer att uppleva som mest gynn- samma eller trygga . De medelfristiga prognoser som finns för tiden visar på fortsatt tillväxt och ökade reallöner, dvs. en liknande utveckling som den som har varit sedan 2003.22 Utvecklingen därefter är mycket svår att prognostisera. Utredningens bedömning är dock att när det gäller arbetsskade- livränta är det mer lämpligt att förmånen följer den allmänna inkomst- utvecklingen i samhället eftersom försäkringen bygger på principen om full ersättning. Det faktum att inkomstindex är mer volatilt 2001/02:81 s. 66. 22Riksbanken: Penningpolitisk rapport s. 6. innebär en viss risk för den försäkrade, men skulle vara ett större problem för ett försäkringskollektiv med sämre ekonomiska margi- naler. Därtill finns en förhoppning om att de nya beräkningsreg- lerna för inkomstindex ska innebära mindre volatilitet framöver. Syftet med denna översyn är enligt direktivet att kvinnor och män ska ha lika möjligheter att få skador godkända som arbetsskada. Det finns inte särskilt angivet att utredningen ska se över handlägg- ningsprocessen. Utredningen har ändå bedömt att det kan finnas anledning att överväga om det genom analys av handläggnings- processen kan vara möjligt att ta fram ytterligare förslag som kan främja en jämställd och rättssäker arbetsskadeförsäkring. I detta av- snitt går vi därför igenom de olika stegen i handläggningsprocessen och vilka problem och utmaningar som kan finnas i handläggningen och som inte tagits upp i tidigare avsnitt. 19.2De olika stegen i handläggningsprocessen Utredningen har tidigare under avsnitt 4 gått igenom grunderna för arbetsskadeförsäkringen. Vi kommer inte att upprepa den informa- tionen här, utan endast redovisa vilka steg be- höver gå igenom för att bedöma den försäkrades rätt till livränta.1 Eftersom livräntorna är den största delen i försäkringen, både vad gäller antal försäkrade och utgifter, utgår processbeskrivningen från ansökan om livränta. handläggare ska i sin hand- läggning –bedöma om ansökan är fullständig och om den som ansöker är försäkrad 1 Beskrivningen utgår från Vägledning 2003:4 Förmåner vid arbetsskada Version 13. En grundligare beskrivning kan också läsas i ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 37. –bedöma om den försäkrade uppfyller grundkraven, dvs. om för- värvsförmågan är nedsatt med minst en femtondel, och om denna nedsättning antas vara under minst ett år –göra en basutredning om den försäkrades tidigare arbetsförhåll- anden, hälsotillstånd och fritid och andra förhållanden utanför arbetet –göra en exponeringsutredning om vilka möjliga riskfaktorer den försäkrade har varit utsatt för i arbetet och –göra en helhetsbedömning av om arbetet orsakat eller försämrat den försäkrades besvär –vid beviljande fastställa den försäkrades livränteunderlag, dvs. den inkomst den försäkrade hade före skadan –vid beviljande bedöma den försäkrades inkomstförmåga, dvs. vil- ken inkomst den försäkrade kan beräknas få vid ett normalt arbets- marknadsläge trots arbetsskadan. 19.2.1Stöd till handläggningen för att säkra god kvalitet och jämställdhet De styrande och stödjande dokument som har tagit fram för att stärka handläggningen har beskrivits i av- snitt 8.3. De omfattar bl.a. , rättsfallsöversikter, vägled- ning och metodstöd. Därtill har även utvecklat ett kvalitetsuppföljningssystem för att säkerställa kvaliteten i hand- läggningen. hade tidigare löpande kvalitetsuppföljningar av ärendehandläggningen inom de olika förmånerna genom den s.k. Qben. Detta uppföljningsverktyg bedömdes inte ge tillfredsställande information och har därför övergivits. finns ett nytt kvalitets- uppföljningsverktyg som heter Väksten, där ett urval ärenden plockas ut halvårsvis för granskning. Verktyget är inte till för att göra ut- talanden om kvaliteten på aggregerad nivå, utan för att följa och förbättra handläggningen. Det ska primärt användas för att ge åter- koppling individuellt eller på gruppnivå så att man kan se vilka ut- vecklingsinsatser som behövs. har tagit fram ett handläggarstöd för jämställd handläggning särskilt för arbetsskador.2 Stödet är ett vanligt Word- dokument, och det är svårt att bedöma vilken status dokumentet har i organisationen. Det framgår dock av inledningen att doku- mentet riktar sig till handläggare inom arbetsskador. Dokumentet innehåller en bakgrundsbeskrivning om genus och könsskillnader i arbetsskadeersättningen samt en checklista för hur man som hand- läggare agerar jämställt i mötet med den försäkrade och i sin hand- läggning. Dokumentet avslutas med en kortare checklista med upp- maningar till handläggaren: Säkerställ att du får samma information om konkurrerande orsaker till arbetet som grund för att arbetsskadan uppstått, med utgångspunkt i exempelvis mäns och kvinnors privatliv, hemarbete och ansvar för barn. Personer är olika benägna att berätta om sin arbetssituation och kan ha olika lätt att beskriva sina förslitningsskador. Det är ditt ansvar att utreda hela arbetssituationen, även om kunden endast berättar om en situation. Kvinnors och mäns fysik skiljer sig åt därför är det viktigt att utgå från principen om befintligt skick i exponeringsutredningen. Ange inte slentrianmässigt kundens kön till den försäkringsmedi- cinska rådgivaren och specialisten. Ett sätt att minska risken för förut- fattade meningar är att använda anonymiserade fallbeskrivningar i sam- tal med försäkringsmedicinsk rådgivare såväl som i diskussioner med kollegor eller på team-möten. Kvinnors och mäns avslag om livränta ska vara lika välgrundade som beviljad livränta.