sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Enligt utredningen är det angeläget att mottagandet till specialskolan är likvärdigt och rättssäkert och sker med beaktande av elevernas bästa. Dessutom är det angeläget att eleverna synliggörs i mottagningsprocessen och bereds möjlighet att utöva sin rätt att bli hörd. Enligt utredningen finns det därför ett behov av stöd för alla berörda parter i mottagandeprocessen. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att utarbeta allmänna råd eller ett stödmaterial om mottagandet i specialskolan. Mot bakgrund av att tidigare utarbetat allmänna råd om mottagande i särskolan bör myndigheten vara huvudansvarig för arbetet, som dock bör ske i samverkan med SPSM. Ny utformning av skollagens bestämmelser om specialskolan 22.5Otidsenligt med regionskolor respektive riksskolor Utredningens förslag: Uppdelningen mellan riksskolor och regionskolor ska upphöra. Av SPSM:s instruktion32 framgår att specialskolan ska ha skol- enheter för hela landet (riksskolor) och skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor). Vidare specificeras för vilka elevkategorier som riksskolor respektive regionskolor ska finnas. Myndigheten får enligt instruktionen även meddela föreskrifter om regionskolornas upptagningsområden. för de regionala specialskolorna följer myndighetens interna regionsindelning. Den har ingen koppling till någon annan geografisk eller organisatorisk indelning av landet såsom landsting eller regioner. I avsnitt 10.3, Stärk teckenspråket i specialskolan, föreslår utredningen att verksamheten vid de regionala specialskolorna koncentreras till färre skolenheter och att skolornas geografiska bindning upphör. Koncentrationen av verksamheten gör det irrelevant att behålla de specifika geografiska upptagningsområdena i förhållande till myndighetens övriga organisation. Utredningen föreslår därför att specialskolan ska ha skolenheter för elever från hela landet med behov av tvåspråkig undervisning i en tecken- språkig miljö eller dövblindhet. Därtill ska specialskolan alltjämt ha en skolenhet för elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning som leder till behov av omfattande anpassning. Utredningens förslag innebär att specialskolan går från att ha ett bestämt antal skolenheter till att antalet skolenheter får avgöras av SPSM som ansvarig huvudman. Enligt utredningen ska det emellertid inte tolkas som att det står myndigheten fritt att etablera små skolenheter spritt över landet. Därtill är elevunderlaget alltför litet och elevernas behov alltför specifika. Utredningens förslag innebär också att en och samma formulering, skolenheter för elever från hela landet, används för alla målgrupper. Formuleringen har definierat begreppet riksskola med innebörden att det bara 32 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011:130). Ny utformning av skollagens bestämmelser om specialskolan ska finnas en skolenhet i hela landet för en specifik målgrupp. Utredningen menar dock att formuleringen inte längre ska ha innebörden att det bara ska finnas en skolenhet för en specifik målgrupp. Att organisera skolverksamhet och besluta om antal skolenheter är generellt en fråga för skolhuvudmannen. Så även i fallet med specialskolan, med undantag för de begränsningar det innebär med specifika behov hos en liten målgrupp. Dessa faktorer sätter ramarna för hur huvudmannen för specialskolan kan organisera sin verksamhet. Utredningen ser att specialskolans verksamhet skulle kunna organiseras på olika sätt. Ett alternativ är att på tre orter i landet ha sammanlagt tre skolenheter där elever med behov av tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö och elever med dövblindhet går, oavsett intellektuell förmåga. Sedan tillkommer en skolenhet för elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning som leder till behov av omfattande anpassning. Därtill finns det naturligtvis olika sätt att ytterligare organisera specialskolans verksamhet, bland annat när det gäller elever med intellektuell funktionsnedsättning, se avsnitt 10.1.2 En teckenspråkig special- särskola? När det gäller placering av en elev på en viss skolenhet är det enligt utredningen en fråga för huvudmannen. Där kan till exempel elevens önskemål, närhet till skolan, trafikförbindelser eller andra omständigheter spela in. Med beaktande av vad som framkommit om variationerna i skolplacering av elever med tidig dövblindhet och elever med dövhet eller hörselnedsättning i kombination med intellektuell funktionsnedsättning kan det enligt utredningen även finnas skäl för i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning att se över sina rutiner för placering på skolenhet. Sammantaget menar utredningen att uppdelningen mellan riksskolor och regionskolor inte behövs. SPSM bör i stället ha en större frihet att organisera specialskolans verksamhet inom ramen för de övriga förslag som lämnas i detta betänkande. Utredningens förslag: Förslag till ändring i skollagen (2010:800) ska träda i kraft . Förslag till ändring i skolförordningen (2011:185) ska träda i kraft . Förslag till ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) ska träda i kraft . Förslag till ändring i förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) ska träda i kraft . Förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens före- skrifter om upptagningsområde för regionskolor (SKOLFS 2011:127) ska upphävas vid utgången av juni månad 2018. Förslag till ändring i förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011:130) ska träda i kraft . Förslag till förordning om ändring i förordningen om stats- bidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning ska träda i kraft och tillämpas på ansökningar om statsbidrag som avser och framåt. Den föreslagna ändringen av 8 §, om att avtal om samverkansområde för en SAK-miljö ska bifogas ansökan, ska dock träda i kraft först . Utredningens samlade förslag ska ses som en helhetslösning där skolans likvärdighet och kompensatoriska roll stärks genom bland annat statligt riktat stöd till hela målgruppen elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. utgör ett insatspaket där helheten beror av delarna är det viktigt att de föreslagna lagändringarna träder i kraft . Enligt utredningen ska författningsändringarna träda i kraft och tillämpas på utbildning från och med . Med anledning av detta ska förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för region- skolor (SKOLFS 2011:127) upphävas vid utgången av juni månad 2018. För elever med grav språkstörning som tagits emot i special- skolan före ska utbildningen vid anordnas till dess att eleverna har avslutat den. Enligt utredningens bedömning bör alla elever ha hunnit avsluta sin utbildning senast vårterminen . bör även kommunala och enskilda huvudmän, med stöd av naven, hunnit bygga upp såväl kompetens som SAK-miljöer i tillräcklig utsträckning, både lokalt och regionalt. Förslag till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning ska träda i kraft . Eftersom beviljande av statsbidrag förutsätter en viss ansöknings- och handläggningstid ska förordningen tillämpas på ansökningar om statsbidrag som avser och framåt. Förslaget till ändring av 8 § i förslag till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning, som avser att avtal mellan huvudmän om samverkansområde för en SAK-miljö ska bifogas ansökan, ska dock träda i kraft först i samband med att regleringen av SAK-miljöer föreslås träda i kraft. Elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning är relativt få, vilket gör det svårt att upprätthålla hög kompetens kring grupperna i mindre kommuner. Där den specifika kompetensen finns blir den dessutom lätt isolerad. Lärare i hörsel- och kommunikationsklasser som utredningen besökt säger att de sitter som små öar med kunskap på olika håll i landet. De upplever att kunskapen inte alltid tas till vara. För att sprida och tillvarata den erfarenhet och kompetens som redan finns på området har utred- ningen i uppdrag att främja erfarenhetsutbyte på nationell nivå mellan de huvudmän som bedriver utbildning för målgrupperna. Det finns en hel del regionala utbyten och nätverk men erfarenhets- utbytet på nationell nivå är däremot mycket begränsat. I detta kapitel beskrivs de nationella nätverk och konferenser som utredningen har kommit i kontakt med genom sitt statsbidrag eller på annat sätt. Här sammanfattas också utredningens bedömning av vad staten kan göra för att främja erfarenhetsutbytet. 24.1Befintliga och föreslagna nationella nätverk och konferenser I utredningens statsbidrag för åren 2013–2015 var det sammanlagt 70 projekt som innefattade studiebesök, nätverk eller konferenser för lärare. En del av dessa tillfällen för erfarenhetsutbyte arrangerades på nationell nivå. Nedan listas befintliga nationella och större regionala nätverk och konferenser. I listan ingår även ett par önskemål och förslag om nationella nätverk och konferenser som framkommit i utredningens kontakt med rektorer och lärare i kommunikations- och hörselklasser. Nationellt hörselnätverk för skolledare Utredningen har för åren 2013–2015 beviljat medel till att återuppta och utvidga ett nationellt nätverk för skol- ledare inom hörselverksamhet. Nätverket har träffats en gång per termin för seminarier, och även haft fortlöpande kontakt med utredningen. Enligt utvärderingen av projektet borde det vara en uppgift för Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, att stötta den här typen av nätverk. Annars finns en överhängande risk att nätverken dör ut. SPSM:s konferenser om grav språkstörning SPSM har anordnat tvådagars rikskonferenser om grav språkstörning. Den första arrangerades och den andra tillsammans med utredningen den 15–. Antalet deltagare begränsades till 350 respektive 900, men vid båda till- fällena var efterfrågan på platser så stor att antalet hade kunnat fördubblas. Konferensen bestod av fem stora föreläsningar och 24 valbara seminarier inom området grav språkstörning. Utbildningsradion filmade båda konferenserna och SPSM har på så sätt kunnat använda och hänvisa till föreläsningarna på sin webb- sida och i sina kurser. Det fanns starka önskemål, från både del- tagarna och dem som inte fick plats, om att SPSM skulle genomföra liknande konferenser . för grav språkstörning erbjuder kompetens- utveckling och erfarenhetsutbyte . Skolpersonal som har gått myndighetens distanskurs om grav språkstörning bjuds in att ingå i nätverket. Flera av lärarna som utredningen träffat på skolbesöken hade gått SPSM:s kurs och deltar i nätverket. Lärare i flera av kommunikationsklasserna som utredningen besökte berättade om en nedlagd årlig konferens för kommunikationsklasser. Det var kommunala huvudmän, ibland tillsammans med , som turades om att bjuda in kommunikationsklassernas personal till tvådagarskonferenser med föreläsningar och erfarenhetsutbyte. De senaste tillfällena var i , och . Det kostade en del för kommunerna och konferenserna lades enligt lärarna ned för att de krävde så mycket av den verksamhet som skulle planera dem. Konferenserna hade varit mycket uppskattade och lärarna önskade att liknande konferenser skulle anordnas framöver. Önskemål om nationella hörseldagar I redovisningarna av statsbidraget har utredningen fått in förslag om att ge SPSM i uppdrag att arrangera nationella hörseldagar. Enligt ett av förslagen skulle de bestå av forskningsseminarier, nät- verk och diskussion för skolledare, ambulerande specialpedagoger, speciallärare, assistenter, elevhälsan och andra berörda. I förslaget poängteras vikten av att det blir ett forum för alla typer av verk- samheter – specialskolor, regionala hörselklasser, kommunala hörsel- klasser, kommunala hörselspår och skolor som har individintegrerade elever med dövhet eller hörselnedsättning Pedagogiskt kompetensforum i Södra regionen SPSM:s södra region har med hjälp av utredningens statsbidrag utvecklat ett pedagogiskt kompetensforum kring elever med döv- het, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Här samarbetar kommunerna, landstingen och SPSM kring kommunkartläggning, fortbildning, skolledarnätverk och information. I två av regionens fyra län finns samverkansavtal i form av policydokument kring ansvarsfördelningen mellan kommuner, landsting och stat. Enligt redovisningen av statsbidraget pågår ett arbete för att även få till avtal i de sista två länen. Hörsel- dövforum är ett samarbete mellan SPSM:s östra region och Hörselhabiliteringen barn och ungdom på Universitets- sjukhuset. Samarbetet är inriktat på att förtydliga och effektivisera stödet till barn och elever med dövhet och hörselnedsättning, deras familjer och berörd personal i förskola och skola. En del av utredningens statsbidrag har gått till nätverk mellan skolor för kunskapsspridning kring elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning. I en redovisning från kommun beskrivs ett erfarenhetsutbyte där lärare från Solanderskolans hörselklasser besöker Silviaskolan i och Östervångsskolan i . Flera hörselklasser har i sin redovisning lämnat önskemål om ökad samverkan mellan olika verksamheter för elever med hörselnedsättning. Samverkan finns även när det gäller elever med grav språk- störning. Kommunikationsskolan i beskriver ett erfarenhets- utbyte med andra kommunikationsklasser: Kannebäckskolan i , i och i . ”Mitt unika barn” – tredagarskonferens för föräldrar Intresseorganisationerna DHB och Talknuten anordnar till- sammans med SPSM den årliga konferensen ”Mitt unika barn” för föräldrar till elever med språkstörning. har en årlig konferens där ett tjugotal logopedchefer från hela landet samlas. De diskuterar gemensamma frågor och utbyter erfarenheter. Utredningen deltog i konferensen , och då handlade diskussionerna bland annat om hur man kan skapa större nationell likvärdighet i rutiner och kultur kring diagnosen generell språkstörning. Nationell konsensuskonferens för barnlogopedi Medicinska fakulteten på har åtagit sig att samla logopeder från hela för en serie konferenser om terminologi och insatser som rör språkstörning hos barn och unga. Den första konferensen ägde rum . genomfördes andra konferensen, där även utredningen deltog. Syftet är att kunna enas om och presentera riktlinjer för kartläggning och diagnosticering av språkstörning och riktlinjer för intervention. Bland annat följande frågor diskuteras: •Hur definierar vi språkstörning? •Vilka kartläggningsmetoder och tester är bästa tillgängliga för olika åldersgrupper? •Hur sätter vi diagnos? •För vilka (direkta och indirekta) insatser finns starkast veten- skapligt stöd? •Inom vilka områden saknas studier om insatsers effektivitet? 24.2Hur staten kan främja kunskapsspridning och utveckling Utredningen gör bedömningen att SPSM bör vara en motor i stora delar av det nationella erfarenhetsutbytet kring elever med dövhet, hörselnedsättning och grav språkstörning. Myndigheten har goda förutsättningar för det tack vare sin både regionala och nationella organisation. De nav som utredningen föreslår kommer bland annat att ha i uppgift att samordna insatser och kunskapsspridning på regional nivå, se kapitel 18 Nav – ett sätt att organisera sam- verkan och få resurserna att följa eleven. Personalen som anställs vid de olika navens kanslier kommer som en naturlig följd av sitt gemensamma uppdrag att utbyta erfarenheter med varandra inom SPSM:s nationella organisation. På så sätt kommer de att kunna öka möjligheterna för nationellt erfarenhetsutbyte på flera nivåer. Det skulle på en övergripande organisatorisk nivå kunna handla om att sprida goda exempel på samverkan mellan stat, kommun och På skolledarnivå och pedagogisk nivå skulle det kunna handla om nationell kunskapsspridning och kollegialt lärande kring målgrupperna, deras skolgång och behov. Naven skulle också kunna stimulera uppkomsten av både nationella och regionala nätverk för olika yrkesgrupper som arbetar med målgrupperna utifrån sin specifika kompetens. 25Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder har utredningen haft ett tillfälligt riktat statsbidrag att fördela till kvalitetshöjande åtgärder. Samtliga huvudmän som erbjuder utbildning för elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning har kunnat ansöka om medel för att utveckla sin verksamhet eller skapa ny verksamhet för målgruppen. Syftet har varit att öka elevernas måluppfyllelse och ge dem större valfrihet i sin skolgång. I detta kapitel redovisas inledningsvis formalia kring stats- bidraget, utredningens prioriteringar och huvudmännens ansök- ningar för de tre åren. Huvuddelen av kapitlet består sedan av statistik över hur medlen har använts och en sammanställning av huvudmännens utvärderingar fördelat under rubrikerna •implementering av lärverktyg och metoder •kompetensutvecklande åtgärder, kunskapsspridning och samverkan. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Grundvillkoren för ansökan framgår av förordning (2013:120) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar.1 Utredningen har beviljat statsbidrag till •kvalitetshöjande åtgärder i syfte att öka måluppfyllelsen för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning, och •ny eller utvidgad hörsel- eller kommunikationsverksamhet i syfte att öka elevernas möjligheter att välja skola. Skolhuvudmännens ansökan skulle avse elever inom grundskole- utbildningen och inte till exempel barn i förskolan eller elever i gymnasieskolan. För att uppfylla grundvillkoren behövde ansökan avse projekt som riktades mot målgruppen och som förväntades bidra till ökad kvalitet i utbildningen. Enligt förordningen fick statsbidrag lämnas ett kalenderår i sänder för åtgärder som avsåg •kompetenshöjande åtgärder för lärare •nya eller utvidgade undervisningsmiljöer. Statsbidraget har totalt beviljats . fördelades beloppet och både var beloppet . Anledningen till det lägre beloppet var att statsbidraget bara kunde beviljas för eftersom utredningen tillsattes . Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder 25.2Ansökningar och utredningens prioriteringar Statsbidraget har varit översökt . Det totala beloppet i ansökningarna uppgick till för de tre åren, alltså så mycket som utredningen hade att fördela, se tabell 25.1. Tabell 25.1 Belopp i ansökningar och belopp att fördela Ungefärligt belopp i åren 2013–2015 Eftersom statsbidraget var översökt beslutade utredningen om urval. Förutom principen att fördela statsbidraget mellan huvud- män över hela landet har utredningen prioriterat ansökningar enligt följande: •De ansökningar som förväntades ge störst effekt på elevernas måluppfyllelse. •Ansökningar för ny verksamhet där det inte fanns hörsel- eller kommunikationsverksamhet. •De ansökningar som var av långsiktig och stabil karaktär och som skulle ge effekter . (Ett sätt för huvud- mannen att visa ett långsiktigt åtagande var att själv finansiera delar av projektet). •De ansökningar som innebar ökat samarbete med andra huvud- män eller samarbete regionalt. Ansökningar för , 2014 och 2015 Totalt kom det in 335 ansökningar till utredningen under stats- bidragets . Det har varit vanligt att en och samma huvudman skickat in ansökningar för flera olika projekt. Både antalet ansökningar och antalet huvudmän har stigit över åren, se tabell 25.2. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder SOU 2016:46 Tabell 25.2 Ansökningar från olika typer av huvudmän Antal ansökningar resp. ansökande huvudmän åren 2013–2015 * Ett företag som inte var skolhuvudman skickade in fem ansökningar om statsbidrag 2014. Ett antal ansökningar (11 stycken och 2015) uppfyllde inte grundvillkoren för ansökan enligt förordningen (2013:120) om statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med vissa funktionsnedsättningar. Ansökningarna var inlämnade av ett företag som inte var en skolhuvudman eller avsåg barn i förskolan eller elever i gymnasieskolan. Resten av ansökningarna uppfyllde grundvillkoren. Vad huvudmännen ansökte om Huvudmännen kunde ansöka om statsbidrag inom en eller flera av de sex poster som räknas upp i förordningen. Projektens planerade kostnader sträckte sig ofta över flera poster. Tabell 25.3 visar hur ansökningarna fördelade sig mellan posterna. Allra vanligast var det att ansöka om medel för personalförstärkning och kompetens- höjande åtgärder för lärare. SOU 2016:46 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.3 Huvudmännens ansökningar Antalet ansökningar inom varje post Kompetenshöjande åtgärder för lärare Anpassning av undervisningsmiljön* *Posten omdöpt till ”Anpassning eller utvidgning av undervisningsmiljön” 2015. **Posten omdöpt till ”Ny verksamhet” 2015. Nästan alla 41 ansökningar om statsbidrag för rörde elever med hörselnedsättning, i de flesta fall i kombination med elever med dövhet och i 18 fall även i kombination med elever med grav språkstörning. Den lägre andelen ansökningar kring grav språk- störning berodde på att utredningens uppdrag och statsbidraget ännu inte omfattade den huvudsakliga delen av gruppen elever med grav språkstörning. Efter att utredningen fick sitt tilläggsuppdrag2 och förordningen om statsbidraget ändrades3 ökade andelen ansökningar som rörde elever med grav språkstörning, se tabell 25.4. Tabell 25.4 Målgrupper för ansökningarna Antal ansökningar per målgrupp (av totalt 41) (av totalt 133) (av totalt 161) Elever med grav språkstörning Ansökningarna berörde målgruppen elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning i olika skolformer. 3Förordning (2013:928), utfärdad . Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder ansökningar handlade om elever i , men även elever i grundsärskolan och specialskolan berördes i flera av de planerade projekten, se tabell 25.5. Tabell 25.5 Ansökningarnas fördelning mellan , grundsärskolan och specialskolan Antal ansökningar per skolform (av totalt 41) (av totalt 133) (av totalt 161) Av ansökningarna som uppfyllde grundvillkoren var det 30, 91 respektive 102 stycken som beviljades statsbidrag , 2014 respektive 2015, antingen för hela eller delar av det ansökta beloppet. Av de projekt som beviljades statsbidrag genomfördes och slutredovisades 28, 82 respektive 89 projekt. Alla landets län finns representerade med minst ett projekt utom , som inte kom in med någon ansökan. Förutom den geografiska spridningen fick statsbidraget en spridning mellan olika sätt att organisera undervisningen. Av de 199 projekt som genomfördes har 132 använt medel för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning i reguljär klass, 48 för elever i hörselspår eller -klass alternativt kommunikationsspår eller -klass, 47 för central samordning av hörsel- eller kommunikationsverksamhet i en kommun och 10 för samverkan mellan grundskola och special- skola. (Summan är högre än 199 eftersom samma projekt kunde involvera flera typer av undervisning.) Målgruppen för de genomförda projekten var, precis som i ansökningarna, oftast elever med dövhet eller hörselnedsättning, och oftare elever i än grundsärskolan. Mellan ökade antalet genomförda projekt som riktade sig till elever med grav språkstörning som en spegling av de ökade ansökningarna kring målgruppen, se tabell 25.6. SOU 2016:46 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.6 Målgrupper för de genomförda projekten (av totalt 28) (av totalt 82) (av totalt 89) Elever med grav språkstörning Andelen genomförda projekt som rörde grundsärskolan respektive specialskolan har sjunkit , se tabell 25.7. Utredningen har bara beviljat medel till projekt på specialskolan om de handlat om samverkan med andra huvudmän. Tabell 25.7 Skolform i de genomförda projekten (av totalt 28) (av totalt 82) (av totalt 89) Skolhuvudmännen har använt statsbidraget för olika delar av sina befintliga verksamheter och även utvidgat dem genom anpassningar av ytterligare lokaler.