sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — •kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår pro- blem och svårigheter för eleven i skolan, •resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värder- ing av elevernas utveckling som lärare gör, •aktivt verka för en allsidig social sammansättning av undervisnings- grupper, •undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet, förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan Regeringen föreskriver att bilagan till förordningen (SKOLFS 2011:144) ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). 2.Förordningen träder i kraft . Skolans värdegrund och uppgifter Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lär- andet. Förändringar i arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kunskaper och sätt att arbeta. Skolan ska stimulera elevernas kreati- vitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. Eleverna ska i skolan få ut- veckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både själv- ständigt och tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenör- skap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elev- ernas möjligheter att kunna starta och driva företag. Entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kom- petens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regel- bundet bedriva fysiska aktiviteter. Skolans värdegrund och uppdrag Genom studierna ska eleverna stärka grunden för det livslånga lär- andet. Förändringar i arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitet ställer nya krav på människors kun- skaper och sätt att arbeta. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. Eleverna ska i skolan få utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar och att arbeta både självständigt och tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, före- tagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjlig- heter att kunna starta och driva företag. Entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Vidare ska skolan utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Skolan ska även sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet be- driva fysiska aktiviteter. Skolan ska bedriva ett aktivt hälsofrämjande arbete för att understödja elevers hälsa och välbefinnande. Övergripande mål och riktlinjer 2.3 Elevernas ansvar och inflytande Skolans mål är att varje elev •tar personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, •aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, •utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta •i demokratiska former, •utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och •stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor. Övergripande mål och riktlinjer 2.3 Elevernas ansvar och inflytande Skolans mål är att varje elev •genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god skolmiljö. •visar respekt och hänsyn för lärare och andra elever som en del av det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön på skolan •aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, •utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, •utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv, och •stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor. Övergripande mål och riktlinjer •lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbets- former efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, •skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, Övergripande mål och riktlinjer •lärarna anpassar undervisningens uppläggning, innehåll och arbets- former efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, •aktivt verka för en allsidig social sammansättning av undervisnings- grupper, •skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, •alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. förordning (XXXX:XX) om statsbidrag till resursförstärkning av undervisning och elevhälsa Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till resursförstärkning av undervisning och elevhälsa i förskoleklass samt i grundskola. 2 § Statsbidrag får lämnas i mån av tillgång på medel och för ett kalenderår i sänder. 3 § I denna förordning avses med begreppen undervisning och elev- hälsa detsamma som i räkenskapssamman- drag (RS). 4 § Statsbidrag enligt 1 § får lämnas till kommuner och enskilda huvudmän för förskoleklass eller grundskola. Statsbidraget ges under förutsättning att huvudmannen inte under bidragsåret minskar övriga resurser till undervisning och elevhälsa per elev i förhållande till det kalenderår som föregick bidragsåret. 5 § Statsbidrag ska beslutas utifrån ett av fastställt socioekonomiskt index som omfattar alla huvud- män. ska fastställa statsbidraget proportionellt till varje huvudman utifrån huvudmannens indexvärde. 6 § Ansökan om statsbidrag ges in till . Ansökan får överföras elektroniskt. 7 § beslutar om och betalar ut statsbidraget en gång per kalenderår. Av beslutet ska sista dag för redovisning enligt 10 § framgå. Beslutet får förenas med villkor. 8 § ska besluta om fördelningen av medlen i så god tid som möjligt inför det bidragsår som resurserna avser. 9 § ska följa upp hur statsbidraget har använts. 10 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till som myndigheten begär. 11 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4. mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvud- man är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 12 § får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 13 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft och ska till- ämpas på beslut om bidrag för . 2.Med avses perioden –. 2Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition beslutade regeringen att tillsätta en kommission med uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, för- bättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). Förslagen ska enligt direktivet fokusera på förskole- klassen, , och gymnasieskolan. Utredningstiden för del- betänkandet förlängdes genom tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen (dir. 2015:140). Regeringen beslu- tade att uppdraget ska slutredovisas (dir. 2016:86). Direktiv och tilläggsdirektiv återfinns som bilagor 1–3. Enligt kommissionens direktiv (dir. 2015:35) ska kommissionens arbete bl.a. utgå från i Improving Schools in – An Perspective (2015a). menar att det behövs sammanhängande och konsistenta insatser på både nationell och lokal nivå för att skapa en likvärdig skola med hög kvalitet för alla elever. Kommissionen överlämnade delbetänkandet Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:35) . I delbetänkandet redovisades, i enlighet med direktiv (dir. 2015:35) en analys av orsakerna till de fall- ande kunskapsresultaten, en samlad problembild, nationella målsätt- ningar för ett sammanhållet skolsystem, förslag till en långsiktig plan med utvecklingsområden samt en plan för kommissionens fortsatta arbete. I detta slutbetänkande redovisas kommissionens bedömningar och förslag inom de identifierade utvecklingsområdena, konsekvens- analyser och kostnadsberäkningar samt förslag till författnings- ändringar. Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition Av bilaga 4, som är ett uppdaterat utdrag ur delbetänkandet, fram- går kommissionens förslag till nationella målsättningar. Kommissionen samlades för ett första sammanträde och har haft 21 sammanträden inom ramen för arbetet med del- och slutbetänkandet. Vid flera av dessa sammanträden har fors- kare och utredare, företrädare från pågående utredningar eller repre- sentanter från myndigheter bjudits in. I utredningen har ingått experter från Arbetsmarknadsdeparte- mentet, , och Utbildnings- departementet. Under arbetet med del- och slutbetänkandet har kommissionen arbetat i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. Kommissionens ordförande hade ett inledande sammanträde med den parlamentariska referensgruppen för att diskutera kommissionens direktiv. Vid fem tillfällen under uppdragets genomförande har referensgruppen bjudits in till diskussioner med samtliga kommis- sionsledamöter. Referensgruppen har även bjudits in till anordnade studiebesök och seminarier. Därutöver har möten hållits mellan kom- missionens ordförande och enskilda ledamöter i referensgruppen. Kommissionen har inhämtat synpunkter från , Skol- inspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Statens institu- tionsstyrelse, Sameskolstyrelsen, , (), politisk utvärdering (IFAU) och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Vidare har kommissionens sekretariat haft möten med , , Huvudmännens expertgrupp för skolutveckling, , Idé- burna skolors riksförbund, Nätverket för en likvärdig skola, Riksför- bundet Attention, Svenska läromedel och kommuner och Landsting. Vid en del av dessa möten har även kommissionens ord- förande medverkat. I samarbete med Elevkårer, Elevråd och elevråd – har elevdialoger genomförts på grund- och gymnasie- skolor i landet. I samarbete med , Lärarnas SOU 2017:35 Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition och har en webbenkät genomförts riktad till studerande vid landets lärar- utbildningar. På uppdrag av kommissionen har SCB tagit fram underlag för fördelning av tillkommande resurser till skolan, som har legat till grund för delar av de förslag som presenteras i kapitel 8. Vidare har kommissionen lagt ut några konsultuppdrag. Ett uppdrag har avsett en kartläggning av hur regelverket kring val av skola och placering/ mottagande av elev tillämpas i praktiken i landets kommuner. Upp- draget genomfördes av . Ett annat uppdrag har avsett en granskning av hur frågan om val av skola och åtgärder mot skol- segregation hanteras av utbildningssystem inom . Uppdraget utfördes av fil.dr. Dessa underlag har utgjort del av det material som kommissionen diskuterat inför kapitel 10. Det pågår, eller har under kommissionens utredningstid pågått, ett flertal statliga utredningar som på olika sätt har betydelse för kom- missionens uppdrag. Kommissionens ordförande och/eller sekretariat har träffat företrädare för Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02), Yrkespro- gramsutredningen (U 2014:01), (U 2014:05), Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställ- ningar (U 2014:07), Offentlighetsprincipen i fristående skolor (U 2014:12), (U 2014:14), Gymnasieutred- ningen (U 2015:01), Utredningen om nationella prov (U 2015:02), Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti (U 2015:04), Utred- ningen Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06), Att vända frånvaro till närvaro (U 2015:11), Kommis- sionen för jämlik hälsa (S 2015:02), Utredningen om nationell sam- ordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09), (Fi 2015:01), Utred- ningen om ett öppnare och enklare system för tillträde till hög- skoleutbildning på grundnivå (U 2016:01), Tillitsdelegationen (U 2016:03), Utredningen om elever som kommer till under senare årskurser (U 2016:05) och Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06). I samband med framtagandet av förslag till nationella målsättningar har underlag inhämtats från jämförbara länder, bl.a. från , , (), () och gällande hur de formulerat motsvarande målsättningar. Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition Ett seminarium med temat genomfördes den 25–tillsammans med EU-kom- missionen, med stöd av . Till seminariet inbjöds representan- ter från , , , och samt och för att dela med sig av erfaren- heter från senare års reformarbete. Vid seminariet medverkade utbild- ningsminister samt gymnasie- och kunskapslyfts- minister . Därutöver medverkade representanter och företrädare för , , , Huvudmännens expertgrupp för skolut- veckling, Idéburna skolors riksförbund, , student, , Myn- digheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , , Specialpeda- gogiska skolmyndigheten, , , elevkårer, elevråd, Kommuner och Landsting, Universitets- och högskolerådet, Universitetskanslers- ämbetet och . anordnades ett tvärvetenskapligt forskar- seminarium med följande teman: Kompetensförsörjning och pro- fessionsutveckling, Styrning och ansvarstagande samt Kvalitet och likvärdighet. Forskare medverkade från , , , Linnéuniversi- tetet, och . anordnades ett nationellt symposium för en stärkt lärarutbildning med temat Hur kan vi öka antalet utbildade lärare och utveckla lärarprogrammen för framtidens skola? Vid symposiet medverkade minister för högre utbildning och forskning och , Professor of Education, . Vidare medverkade företrädare och representanter för , , , , , , , Skolinspektionen, för- enade studentkårer, Kommuner och Landsting, uni- , Teach for , Universitet- och högskolerådet, , Utbildningsdepartemen- tet och utbildningsvetenskapliga kommitté. Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition Kommissionen har vidare genomfört ett studiebesök till (, , ) samt till , (). Kommissionen har också genomfört studiebesök till kommuner, enskilda huvudmän och skolor. En del av de områden som kommissionen behandlat är väl be- forskade såväl internationellt som nationellt, medan andra inte är det. Under arbetsprocessen har kommissionen tagit del av natio- nella och internationella forskningsrön och erfarenheter, och har eftersträvat att integrera forskningsbaserad evidens och beprövad erfarenhet med professionella bedömningar. Kommissionen vill dock betona att den forskningsbild som redovisas i betänkandet inte gör anspråk på att vara heltäckande. Kommissionens uppdrag omfattar skolformerna förskoleklass, grundskola och gymnasieskola (dir. 2015:35). I viss utsträckning kommer de bedömningar och förslag som redovisas i detta slut- betänkande att ha betydelse även för övriga skolformer. I skolan arbetar olika personalkategorier, t.ex. förskollärare, fritids- pedagoger, grundlärare, ämneslärare och specialpedagoger. Dessa per- sonalkategorier har examina från olika utbildningsprogram. I slut- betänkandet använder kommissionen ”lärare”, ”lärarstudent” och ”lärarutbildning” som samlingsbegrepp för dessa personalkategorier och utbildningsprogram riktade mot skolans verksamhet. När det är motiverat givet kommissionens bedömningar och förslag specificeras vilken personalkategori eller vilket utbildningsprogram som avses. Betänkandets första kapitel utgörs av författningsförslag. Därefter kommer detta kapitels inledande redogörelse för kommissionens uppdrag och genomförande, varefter betänkandet är disponerat på följande vis. I kapitel 3 redovisas kommissionens utgångspunkter, samlade pro- blembild och strategi. Kapitlet omfattar en sammanfattning av den problembild kommissionen redovisade i delbetänkandet samt en utblick avseende pågående samhällsförändringar och dessas bety- delse för skolan. Kommissionens förslag och bedömningar redovisas i kapitlen 4–11. Dessa kapitel har utformats för att tillsammans bilda en samlad Uppdraget, genomförandet och betänkandets disposition Förutom att vara ändamålsenliga i förhållande till kommis- sionens uppdrag ska strategins olika delar vara konsistenta och för- stärka varandra. I kapitel 12 sammanfattas kommissionens strategi och förslag för förbättrade resultat, ökad kvalitet i undervisningen och stärkt lik- värdighet. I kapitlet understryks vikten av en nationell samling runt skolans viktiga uppdrag och vikten av uthållighet och konsekvens i den förda politiken. Kapitel 13 behandlar genomförandet och ikraftträdandet av kom- missionens förslag. Kapitel 14 utgörs av en konsekvensanalys. Slutligen utgörs kapitel 15 av författningskommentarer. 3Kommissionens utgångspunkter, samlade problembild och strategi 3.1Viktiga utgångspunkter för kommissionens arbete har en bred sammansättning där ledamöterna representerar olika kompetenser och erfarenheter. I kommissionen finns skilda ståndpunkter företrädda i frågor som på olika sätt har betydelse för skolans utveckling. Trots delvis skilda utgångspunkter kunde kommissionen i sitt delbetänkande enas om viktiga natio- nella målsättningar för skolan och om en långsiktig plan med ut- vecklingsområden som är centrala för skolans utveckling. Kommis- sionen lade därmed en grund för de bedömningar och konkreta förslag som presenteras i slutbetänkandet. Det övergripande syftet med kommissionens förslag är att stärka kunskapsutvecklingen och likvärdigheten i skolsystemet så att skolan bidrar till ett samhälle kännetecknat av likvärdiga möjligheter och social sammanhållning. Det handlar dels om att värna de kvaliteter i rådande system som bidrar till en sådan utveckling, dels om att ut- veckla och i en del fall även förändra faktorer som motverkar detta övergripande syfte. Det finns ett antal centrala utgångspunkter för kommissionen som präglat arbetet samt de bedömningar och förslag som redovisas. Kommissionens utgångspunkter, samlade problembild och strategi 3.1.1Utbildningens syfte och skolans uppdrag Skollagens (2010:800) portalparagraf om utbildningens syfte inleds med följande formulering: Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden (1 kap. 4 §). Bestämmelsen anger skolans breda uppdrag: kunskaps- respektive värdegrundsuppdraget. I skolans kunskapsuppdrag ligger att alla barn och elever ska ges möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsätt- ningar (3 kap. 3 §). En del elever kan behöva extra anpassningar och särskilt stöd för att nå grundläggande kunskaper, medan andra elever kan behöva stimulans och ytterligare utmaningar för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Varje huvudman, offentlig och en- skild, är skyldig att utforma och anpassa verksamheten till varje elevs förutsättningar och behov. Skolans värdegrundsuppdrag innebär att utbildningen ska för- medla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska sam- hället vilar på (1 kap. 4 §). I de globala mål för hållbar utveckling som FN antog 2015 fångas skolans breda uppdrag under målet God utbildning för alla. Där slås bl.a. fast att alla flickor och pojkar ska fullborda likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet som leder till relevanta och ändamålsenliga kunskaper. Alla studerande ska få de kunskaper och färdigheter som behövs för att främja en hållbar utveckling, bland annat genom utbildning för hållbar utveckling och hållbara livsstilar, mänskliga rättigheter, jämställdhet, främjande av en kultur av fred, icke-våld och globalt medborgarskap samt värdesättande av kulturell mångfald och kulturens bidrag till hållbar utveckling. Alla elever ska ges goda möjligheter till personlig utveckling genom skolans inriktning mot kunskapsfördjupning och demokratiska vär- deringar. Dessa möjligheter skapas genom skolans höga förväntningar på alla elever, stöd och stimulans och genom att uppmuntra elev- ernas egna ansträngningar. Kommissionen vill betona skolans cen- trala betydelse för att vårt samhälle ska kännetecknas av kunskap, demokratiska värderingar och likvärdighet och därmed också för internationell konkurrenskraft och välfärd. Det råder ingen mot- sättning mellan de båda uppdragen. Kunskapsuppdraget och skolans uppdrag att förankra en solid värdegrund hos alla elever förstärker Kommissionens utgångspunkter, samlade problembild och strategi varandra (2010). Kommissionens förslag i detta slutbe- tänkande ska stärka det svenska skolsystemet som helhet. Det kommer att förbättra förutsättningarna för skolorna att lyckas väl med sitt breda uppdrag. Skollagen är tydlig med att skolan har ett kompensatoriskt uppdrag (1 kap. 4 §), att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning (1 kap. 8 §) och att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 §). Kommissionen vill betona att ett likvärdigt skolsystem inte inne- bär att utbildningen behöver utformas på samma sätt överallt, eller att undervisningen ska vara likadan för alla elever. Likvärdighet inne- bär inte likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser (prop. 2009/10:165, s. 229). Utbildningen och undervisningen ska dock vara av likvärdig kvalitet. Varje elev ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt oberoende av sin bakgrund och av i vilken skola eleven går i. Lik- värdighet innebär vidare att de nationellt fastställda målen ska prägla all skolverksamhet. För att skolsystemet ska bli likvärdigt är det dock av betydelse att målen kan nås på olika sätt beroende på lokala behov och förutsättningar, samt att undervisningen anpassas till varje elevs förutsättningar. 3.1.3Lika villkor för offentliga och enskilda huvudmän I det svenska skolsystemet ansvarar huvudmannen för att utbild- ningen genomförs i enlighet med lagar och föreskrifter (2 kap. 8 § skollagen). Skollagen medger både offentliga (kommun, stat och landsting) och enskilda huvudmän (2 kap. 2–5 §§). Det finns skill- nader bl.a. i ansvarsområdenas omfattning mellan offentliga och en- skilda huvudmän, men för att främja kvalitet, likvärdighet och rätts- säkerhet ska skolor, oavsett huvudman, i så stor utsträckning som möjligt ha samma villkor och skyldigheter. En bärande princip i skol- lagen är därför att alla verksamheter ska ha en i så stor utsträckning som möjligt gemensam reglering. Kommissionens utgångspunkter, samlade problembild och strategi Kommissionen har strävat efter att i sina förslag beakta denna vik- tiga princip om lika villkor för offentliga och enskilda huvudmän. 3.1.4Hänsyn till barnets bästa Barnets bästa ska, enligt skollagen (1 kap. 10 §) vara utgångspunkten i all utbildning och annan verksamhet inom skolväsendet. Denna bestämmelse har sin utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. Med barn avses i denna barnkonvention varje människa under . För att kunna bedöma barnets bästa behöver ett barn- perspektiv anläggas. I detta ligger att en bedömning ska göras av vilka konsekvenser ett visst beslut eller åtgärd får för ett barn eller för en grupp av barn. Utifrån denna bedömning ska avgöras vad som är bäst för barnet eller barnen.