sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — förklarar urvalsinstrumenten bara en begränsad del av studieframgången och det finns också ett värde i att kunna anta studenter på grundval av olika meriter. En av utredningens utgångs- punkter är att det ska finnas flera vägar in i högskolan, vilket också innebär flera chanser att kunna antas. Utredningens förslag innebär att flest sökande ska antas på sina betyg, att högskoleprovet även fortsättningsvis ska användas i urvalet och att lärosätena inom ramen för lokalt beslutade urvalsgrunder ges större möjligheter att utforma urvalsgrunden. Att flest antas på betyg då ett urval behöver göras ökar genomströmningen i högskolan eftersom de som antas på betyg generellt presterar bättre i högskolan. Med en större flexibilitet för lärosätena att använda de olika urvalsgrunderna, får de också större möjligheter att utgå från utbildningarnas förutsättningar och behov, men också från sökandegruppen. De statliga universiteten och högskolorna ges större ansvar för tillträdesfrågorna, vilket borde leda till fler strategiska diskussioner. I kapitel 10 redogör vi för vissa konsekvenser i anslutning till respektive förslag. Sammanfattningsvis konstateras där följande: •Att uttrycka den grundläggande behörigheten i kompetenser tyd- liggör minsta gemensamma nämnare för vad som krävs för att man bedöms kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning. är angeläget, inte minst för dem som kommer andra vägar än via den traditionella från gymnasieskolan eller motsvarande. •Att kompetenserna finns definierade på nationell nivå under- lättar lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens då det blir tydligt vad det är de ska bedöma en sökande mot. •Det nationella behörighetsprovet prövar en persons kompetens oavsett hur den har uppnåtts. Ett sådant behörighetsprov, till skillnad från ett behörighetskrav som omfattar arbetslivser- farenhet, öppnar för många olika typer av erfarenheter. •Ett godkänt resultat på ett sådant prov ger grundläggande behö- righet till all högskoleutbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare. Eftersom provet är nationellt gäller ett godkänt resultat på alla statliga universitet och högskolor. •Möjligheten till individuell prövning av reell kompetens finns kvar. •Genom en ökad möjlighet för lärosätena att fastställa de särskilda behörighetskraven, kommer dessa krav på ett bättre sätt än spegla utbildningens faktiska krav på förkunskaper. Ett system där lärosätena får besluta om särskilda behörighetskrav kan dock riskera att systemet i sin helhet blir mer oöverskådligt än om det fastställs centralt. Det finns också en risk att lärosäten sätter för höga eller för låga krav beroende på hur rekryteringsläget är. Genom utredningens förslag om att lärosätena får fastställa de särskilda behörighetskraven inom vissa fastställda ramar, minskar den risken. •Förslaget om att lärosätena inte längre ska behöva ansöka om tillstånd att använda godkänt prov för utbildningar som leder till konstnärlig examen som särskilt behörighetskrav kommer att leda till minskad administrativ börda för lärosätena. Det kom- mer också att innebära en minskning av UHR:s arbete med till- ståndsgivningen. •En mer flexibel platsfördelning ger lärosätena större möjligheter att utgå från respektive utbildnings förutsättningar när det gäller till exempel sökandegruppers meriter. Det kan också leda till en större variation när det gäller platsfördelningen mellan olika utbildningar och mellan olika lärosäten jämfört med , vilket kan göra bestämmelserna mindre överblickbara. •Systemet blir enklare och mer transparent genom att antalet grupper i betygsurvalet minskar till två. •Tiden mellan gymnasieskolan och högskolestudier kan förkortas genom att det inte längre går att komplettera betyg i syfte att höja meritvärdet (konkurrenskomplettering), med undantag för betyg i kurser som ger behörighet och för ett underkänt till ett godkänt betyg i andra kurser. •Ett avskaffande av konkurrenskompletterade betyg kan leda till ökad stress bland gymnasieelever, samtidligt som färre kommer att ha högsta eller näst intill högsta meritvärde. •Avskaffandet av meritpoäng leder med allra största sannolikhet att färre elever kommer att läsa moderna språk och fördjupande kurser i engelska och matematik. Andra kurser än meritkurser kan erbjudas som valbara för eleverna. Valet av kurser blir inte lika avgörande för möjligheterna att kunna antas till utbildning- ar där urval görs. Det bör minska stressen på gymnasieelever att göra rätt val. •Färre elever i vissa kurser och ett delvis nytt kursutbud får kon- sekvenser för gymnasieskolors organisation och bemanning. •Att färre läser mer avancerade kurser i matematik och språk får konsekvenser för kunskapsnivån i dessa ämnen. •Högskoleprovet får en mer begränsad roll som inga grupper utestängs från att skriva provet för att använda resulta- tet i antagningen till högskolan. •En åldersgräns för att få skriva högskoleprovet kan inne- bära att unga sökande skjuter upp sin ansökan till högskolan eller att de inte antas vid första ansökningstillfället eftersom de bara har kunnat skriva högskoleprovet en gång. •Viktade högskoleprovsresultat innebär förmodligen att provets prognosförmåga förbättras något. kan en större varia- tion leda till ett system som blir mindre överblickbart för de sökande. Även här ska det finnas vissa ramar för lärosätena att hålla sig inom, vilket minskar den risken. •Ändrad giltighetstid för ett högskoleprovsresultat och en be- gränsning av antalet provtillfällen för individen leder förmod- ligen till fler provdeltagare . •Möjligheterna att använda meriter på olika sätt och i kombination inom lokalt beslutade urvalsgrunder kan underlätta för lärosätena i att utveckla lokalt beslutade urvalsgrunder och därmed också öka incitamenten att använda denna möjlighet. 12.4.1Konsekvenser för olika grupper av sökande Som framgår av avsnitt 12.2.3 är en mängd olika grupper av pre- sumtiva sökande berörda av tillträdesbestämmelserna. Den största gruppen är elever i den svenska gymnasieskolan eller unga vuxna som relativt har avslutat sin gymnasieutbildning. Av de som söker ett program på grundnivå är i åldern 19–. En annan stor grupp presumtiva sökande är de som har en äldre gymnasieut- bildning, en utbildning från komvux eller från folkhögskolan. Unge- fär av de behöriga sökande till program på grundnivå har utländska betyg. Den gruppen är mycket heterogen och omfattar allt från gymnasieskola i , IB och EB, till gymnasieskola i något land inom eller utanför EU. av de sökande uppfyllde inte kravet på grund- läggande behörighet i antagningen till . Stickprov visar att hälften av obehörighetsbesluten grundade sig i att den sökan- de de facto prövats obehörig och hälften av besluten grundar sig i att de inskickade handlingarna inte uppfyllde dokumentationskraven eller att ansökan inte kompletterats med meriter. Det kan också vara personer som har flytt till och inte lyckats få med sig papper på sina meriter. Hur stor andel av de sökande som skulle uppfylla behörighetskravet om ansökan var komplett går inte att säga. Nedan finns en beskrivning av konsekvenser av utredningens för- slag för olika grupper av sökande. Sökande med betyg från svensk gymnasieskola eller den kommunala vuxenutbildningen Gymnasieskolan är huvudvägen in i högskolan. Högskoleutbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare bygger på de kunskaper som eleverna får genom en gymnasieutbildning. De allra flesta som har betyg från svensk gymnasieskola eller den kommunala vuxen- utbildningen uppfyller den grundläggande behörigheten för högskoleutbildning. Inga ändringar föreslås i det hänseendet. Ut- redningens förslag innebär att flest platser kommer att fördelas på grundval av betyg om ett urval behöver göras. Genom att fler platser kan fördelas utifrån betyg bör elevernas betygsstress kunna minska. Likaså innebär förslaget att de taktiska överväganden som måste göras minskar jämfört med dagens bestämmelser. Det är framför allt avskaffandet av meritpoäng som bidrar till det. Utredningen föreslår att meritpoängen, och därmed också me- ritpoängskompensationen, tas bort för alla sökande till högskole- utbildning från och med antagningen till . Det kan upplevas som negativt av dem som har gått i gymnasieskolan eller i vuxenutbildning då meritpoäng- systemet har funnits och som har gjort val för att få tillgodoräkna sig meritpoäng. Att välja kurser utifrån att de kan ge meritpoäng i stället för att välja kurser utifrån intresse och motivation, kan ha bidragit till att eleven har fått ett lägre betyg. Att meritpoängen tas bort, och därmed också meritpoängskom- pensationen, är särskilt gynnsamt för sökande med betyg utfärdade eftersom de inte har kunnat göra val i gymnasieskolan för att försöka maximera sitt meritvärde. Det innebär framför allt mer likvärdiga villkor för sökande med betyg utfärdade och som har fått meritpoängskompensation och inte kunnat komplet- tera med betyg i meritkurser. Möjligheterna att utbyteskomplettera, det vill säga att i efterhand byta ut ett betyg mot ett högre i samma eller motsvarande kurs, tas bort. Undantag är kurser där den sökande har betyget F i gymnasie- skolan, men i efterhand höjt det. I meritvärderingen får ett sådant betyg tillgodoräknas som ett E. Att den möjligheten tas bort kan å ena sidan leda till ökad stress bland gymnasieelever. Å andra sidan bidrar det till att färre får högsta eller näst intill högsta meritvärde, vilket borde kunna minska stressen något. Även möjligheten att till- läggskomplettera för sökande med avgångsbetyg , det vill säga att få räkna med betyg i en kurs som inte har ingått i den sökandes gymnasieprogram, tas bort. Sökande som har behörighetskompletterat föreslås konkurrera i samma grupp som övriga sökande med betyg. Det betyder att de framöver deltar i en urvalsgrupp där det finns fler platser att konkur- rera om jämfört med i den särskilda kompletteringsgruppen (BII) där de konkurrerar . Möjligheten att kunna konkurrera också med ett högskoleprovsresultat kvarstår för gruppen sökande med betyg, liksom inom lokalt beslutade urvalsgrunder där sådana används. Sökande med betyg från utländsk gymnasial utbildning En följd av utredningens förslag att meritpoängssystemet avskaffas bör vara att UHR:s föreskrifter om meritpoängskompensation för sökande med utländska betyg upphör. Bestämmelserna om merit- poängskompensation innebär att sökande med utländska betyg inte haft möjlighet att nå högsta meritvärde om deras preliminära merit- värde har legat under 19,00. De har sålunda inte haft möjlighet att få högsta meritvärde genom att komplettera med meritkurser. Genom att utredningens förslag utgår från alla sökande med betyg, det vill säga att inga förslag innebär kompensatoriska åtgärder, kommer den här gruppen av sökande kunna konkurrera på mer likvärdiga villkor som sökande med betyg från svenskt gymnasium. Utredningen före- slår inga generella urvalsgrunder, utöver betyg och högskoleprovs- resultat, för den här gruppen av sökande. De kan liksom andra sökande även konkurrera inom lokalt beslutade urvalsgrunder där sådana används. Sökande med studieomdöme från folkhögskola Av de behöriga sökande har blivit grundläggande behöriga genom folkhögskola. konkurrerar de som har ett om- döme från folkhögskola om platser i en särskild grupp inom betygs- urvalet. Platser fördelas mellan sökande med betyg och sökande med omdöme från folkhögskolan utifrån antalet behöriga sökande i res- pektive grupp. Eftersom det är relativt få av de sökande som har ett studieomdöme, innebär det att den här gruppen genererar få eller inga platser till en utbildning. Utredningens förslag innebär att sökande med omdöme från folkhögskola även i fortsättningen kommer att konkurrera i en särskild grupp inom betygsurvalet, men tillsammans med sökande med ett omdöme från behörighetsprovet och sökande med ett omdöme från en valideringsprocess. Gruppen kommer att utökas med fler behöriga sökande och därför kommer också fler platser att genereras till den gruppen. Gruppen sökande med omdö- me från folkhögskola kommer därmed inte längre att vara en egen grupp inom betygsurvalet. Möjligheten att kunna konkurrera även i högskoleprovsurvalet kvarstår för gruppen sökande med omdöme från folkhögskolan, liksom inom lokalt beslutade urvalsgrunder där sådana används. Sökande utan betyg från svensk eller utländsk gymnasial utbildning eller omdöme från folkhögskola Sökande som inte har betyg från svensk eller utländsk gymnasial ut- bildning eller studieomdöme från folkhögskolan och som är , kommer att kunna få sin kompetens prövad i ett behörighets- prov. De kan också få sin reella kompetens bedömd i en individuell prövning. Möjligheten att pröva sin kompetens för grundläggande behörighet utökas sålunda för den här gruppen av sökande. För utländska sökande kan ett prov som prövar bland annat kom- petenser inom det svenska språket vara en tydlig indikator på hur nivån på kompetensen inom bland annat det svenska språket ligger och hur mycket de kan behöva utvecklas innan man bedöms kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning på svenska. Sökande som har blivit godkända på behörighetsprovet konkur- rerar med sitt resultat i urvalet (gruppen med omdömen). De har också möjlighet att konkurrera med ett högskoleprovsresultat, lik- som inom lokalt beslutade urvalsgrunder där sådana används. Sökande med bristfällig eller ingen dokumentation UHR håller på att utveckla valideringen av sökande som saknar eller har bristfällig dokumentation av sina meriter. Det är en verksamhet som är viktig för att den här gruppen av sökande ska kunna bli behörig för högskoleutbildning på grundnivå. tillsammans med utredningens förslag om att en valideringsproess ska kunna ge ett meritvärde, ökar gruppens möjligheter att kunna konkurrera om platser. Även behörighetsprovet kan vara en möjlig väg att nå grundläggande behörighet för den här gruppen. 12.4.2Konsekvenser enligt principen om icke-diskriminering Utredningen föreslår åldersgränser för att få genomgå högskole- provet eller behörighetsprov. När det gäller behörighetsprovet före- slås att provet ska få genomgås av den som har fyllt eller fyller senast under det kalenderår då provet genomförs (se avsnitt 10.2.1). För högskoleprovet förslås att motsvarande åldersgräns ska vara (se avsnitt 10.3.3). Om det finns särskilda skäl ska även en yngre person få genomgå högskoleprovet. Motivet till att införa åldersgränser är att proven inte ska påverka elevers studier på gymnasial nivå negativt, se utförligare resonemang i nämnda avsnitt. Provens syfte är att användas vid tillträde till hög- skoleutbildning. Att proven inte ska påverka studierna på gymnasial nivå negativt bör därför enligt utredningen vara ett berättigat mål. Att införa åldersgränser är en lämplig åtgärd för att uppnå detta. Någon mindre ingripande och lämplig åtgärd för att uppnå målet har utred- ningen inte funnit. Utredningen bedömer därför att förslagen om åldersgränser är förenliga med principen om icke-diskriminering (se även avsnitt 12.8). 12.4.3Konsekvenser för statliga universitet och högskolor Med utredningens förslag ökar ansvaret för tillträdesfrågorna hos de statliga universiteten och högskolorna. Det innebär att de i högre grad än behöver ta ställning till och besluta om delar av tillträdet – de särskilda behörighetskraven, fördelningen av platser mellan olika urvalsgrunder och viktningen av högskoleprovet. Lärosätena får också större möjligheter att besluta om vilka urvalsgrunder som ska användas inom de lokalt beslutade urvalsgrunderna. Lärosätesled- ningarna behöver initiera en strategisk diskussion om hur man ska förhålla sig till de nya bestämmelserna och resultatet av den behöver sedan föras vidare till program- och kursnivå. Det utökade ansvaret kommer att innebära merarbete jämfört med . mer att behöva göra ändringar i sina antagningsordningar och eventuellt också fastställa nya utbildnings- och kursplaner. Nya bestämmelser innebär att berörda inom universitet och högskolor, som till exempel de som bereder och beslutar om tillträdesfrågor, studievägledare och antagningshandläggare, behöver sätta sig in i de nya bestämmelserna. Ändringar behöver göras i informationen om tillträdesbestämmelserna och i hanteringen av olika sökande. Arbetet bedöms ligga inom universitets och högskolors ordinarie verksamhet. Utredningens förslag om ett behörighetsprov för att bedöma nödvändiga kompetenser för grundläggande behörighet borde in- nebära att färre sökande kommer att behöva genomgå en individuell prövning av den reella kompetensen för grundläggande behörighet. Den bedömning av reell kompetens som lärosätena gör utgår i hög grad från den schablon som framgår av SUHF:s rekommenda- tion. Schablonen kommer inte att användas framöver utan en indivi- duell prövning av en persons kompetens kommer att behöva göras utifrån den kompetensbeskrivning som UHR ska ta fram. De bedömningar för grundläggande behörighet som kommer att göras, kommer förmodligen att kräva en större arbetsinsats. tyd- liggörs vad det är den reella kompetensen ska bedömas mot, vilket efter en inledande period kan underlätta lärosätenas arbete. Läro- sätenas arbete med särskild behörighet kommer att vara kvar oför- ändrat. Förslagen om en åldersgräns för att få skriva högskoleprovet, en ändrad giltighetstid, från fem till , för ett provresultat och begränsningen av antalet provtillfällen för en person kommer för- modligen att leda till att fler personer kommer att anmäla sig till högskoleprovet vid de provtillfällen som ligger mellan att bestäm- melserna blir kända och att de börjar tillämpas. Kostnaderna för högskoleprovsverksamheten varierar kraftigt mellan lärosätena, mel- lan per skrivande och per skrivande, liksom antalet provdeltagare.3 Många samtidiga provdeltagare ställer också extra stora krav på kontroll inför och under provgenomförandet. Ändringar i det nationella regelverket innebär också att läro- sätena behöver ändra i tillämpningen av bestämmelserna. 3 Slutredovisning av uppföljning av intäkter och kostnader för högskoleprovet . Univer- sitets- och högskolerådet, 2016. de organisation görs det genom SUHF:s nationella bedömnings- grupp för antagning och lokalt på respektive lärosäte. 12.4.4Konsekvenser för Universitets- och högskolerådet (UHR) Det förslag till ett nytt tillträdessystem som utredningen lämnar får konsekvenser för UHR och kan innebära hög arbetsbelastning. Eftersom förslaget innebär nya bestämmelser om grundläggande och särskild behörighet, meritvärdering av betyg och högskoleprovet kommer myndigheten att behöva ändra i sina föreskrifter om grundläggande behörighet och urval, särskild behö- righet (områdesbehörigheter) och högskoleprovet. I utredningens förslag ingår att den särskilda behörigheten för program som leder till en yrkesexamen ska tas fram i nära samarbete med lärosätena. Arbetet med föreskrifterna bedöms kunna göras inom ramen för myndighet- ens ordinarie arbete. Ändrade tillträdesbestämmelser innebär också att antagningssystemet NyA måste anpassas (se nedan). Ändringar i tillträdesbestämmelserna innebär omfattande infor- mationsinsatser för presumtiva sökande, antagningshandläggare, vidareinformatörer på olika nivåer och de som bereder och beslutar i tillträdesfrågor på lärosätena. Informationen på olika webbsidor och i olika dokument behöver omarbetas. Olika insatser i form av möten, konferenser och seminarier för olika berörda funktioner inom UHR, på lärosätena, på gymnasieskolor, inom den kommu- nala vuxenutbildningen och så vidare kommer att vara nödvändiga. Förslaget innebär också ett uppdrag till UHR att ansvara för försöksverksamheten med det nationella behörighetsprovet. Myn- digheten föreslås få i uppdrag att dels utveckla den kompetensbe- skrivning som bland annat ska ligga till grund för provet, dels ut- veckla ett digitaliserat prov och också genomföra det inom ramen för försöksverksamheten. Det är ett omfattande uppdrag som ut- redningen föreslår ska omfatta . Avsikten är att provet ska införas permanent om utvärderingen av det visar på positiva resultat. Myndigheten bör utifrån sina erfarenheter med försöks- verksamheten med lämplighetsbedömning i samband med antag- ning till lärar- och förskollärarutbildning ha stora möjligheter att lägga upp försöksverksamheten så att den blir så bra som möjligt. Det är angeläget att tillräckligt med resurser avsätts för ändamålet. En kostnadsberäkning för detta finns i avsnitt 12.10. Förslagen om en åldersgräns för att få skriva högskoleprovet, en ändrad giltighetstid, från fem till , för ett provresultat och be- gräsningen av antalet provtillfällen för en person, leder förmodligen till att fler personer kommer att anmäla sig till högskoleprovet vid de provtillfällen som ligger mellan att bestämmelserna blir kända och till att de börjar tillämpas. Det får också konsekvenser för UHR:s verksamhet med högskoleprovet, både då det gäller genomförandet och i övrigt i ansvarsfrågor. UHR föreslås också få i uppdrag att följa upp och utvärdera de nya tillträdesbestämmelserna. Det uppdraget påbörjas dock först efter antagningen till , då de nya bestämmelserna föreslås införas. Konsekvenser för antagningssystemet NyA och systemet för HP-anmälan För att anpassa antagningssystemet NyA krävs både systemutveck- ling och uppdateringar. Den systemutveckling som krävs avser främst ändrade regler för meritvärdering av betyg och kont- roll av urvalsgruppsplacering vid genomfört behörighetsprov samt möjligheten att använda viktning av högskoleprovsresultat. De ut- vidgade möjligheterna att sammanväga olika meriter inom urvals- grunden lokalt beslutade urvalsgrunder kan även ställa krav på ytterligare systemutveckling. Övriga anpassningar av systemet måste göras manuellt av både UHR och lärosätena. Det är en stor mängd uppgifter som behöver uppdateras. Det gäller till exempel förändringar i behörighetskrav med anledning av att det tillkommer ett behörighetsprov som kan ge grundläggande behörighet och om- rådesbehörigheter som tas bort, vilket kan påverka den särskilda behörigheten. Förslagen om en åldersgräns för att få skriva högskoleprovet och begränsningen av antalet provtillfällen gör att systemet som används vid anmälan till högskoleprovet behöver utvecklas. Dels behöver det införas en kontroll av ålder för de som anmäler sig, dels behöver det införas en kontroll av antal giltiga provresultat. 12.4.5Konsekvenser för övriga statliga myndigheter Eftersom en ny behörighetsgrund införs, kommer ÖNH att behöva hantera eventuella kommande överklaganden av sökande som har be- dömts obehöriga på grund av ett underkänt resultat på behörig- hetsprovet. UHR beslutar om resultat på provet, medan det är läro- sätena som i samband med antagningen till en högskoleutbildning beslutar om grundläggande behörighet. Bedömningen är att ÖNH kan komma att behöva hantera ett fåtal ärenden som gäller beslut om att personer inte har grundläggande behörighet utifrån behörighets- provet. Det är inte provresultatet i sig som kan överklagas utan läro- sätenas beslut som baseras på provresultatet. Det är svårare att upp- skatta hur den individuella prövningen av reell kompetens utifrån kompetensbeskrivningen kommer att påverka ÖNH:s granskning av lärosätenas behörighetsbeslut. Förslaget om att avskaffa meritpoängen får konsekvenser för Skol- verket. Eftersom ett antagande är att färre elever kommer att välja att läsa de högre kurserna i moderna språk, engelska och mate- matik, behöver se över sina föreskrifter om vilka kurser huvudmännen ska kunna erbjuda inom programfördjupningarna på de olika programmen och inom olika inriktningar. Om regeringen anser att det är viktigt att unga människor lär sig moderna språk, anser utredningen att det behövs andra åtgärder än meritpoängssystemet för att fler elever i gymnasieskolan, och även i , ska läsa moderna språk. Hur det ska genomföras i gymnasieskolan behöver, som vi nämnt tidigare, utredas vidare.