sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — I ligger andelen NEET på en betydligt lägre nivå än genomsnittet för (9,5 jämfört 2015).5 Det är ändå en betydande grupp unga som varken arbetar eller studerar enligt den NEET-statistik som sträcker sig fram till . har konstaterat att den ekonomiska tillbakagången hade begränsad påverkan på andelen unga som varken arbetar eller studerar i . –2016 var det i genomsnitt som varken arbetade eller studerade bland 20–24-åringar jämfört bland 15–19-åringar. I båda åldersgrupperna var andelen som högst 2009 och som lägst bland unga 15–2016 och bland unga 20–2015 (se figur 2.3). Även i grupperna 25–respektive 30–var det vanligare att stå utanför arbete och studier jämfört med i gruppen 15–men mindre vanligt än bland 20–24-åringarna. 5 (2016). Investing in Youth – . I studien ingår även unga som läser icke-formella utbildningar i NEET vilket gör att andelarna är något högre än den officiella statistik som SCB redovisar. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Figur 2.3 Unga som varken arbetar eller studerar (NEET) 15–efter ålder, riket 2007–2016, procent Källa: SCB, . Andra beräkningar har visat att andelen unga 16–som varken arbetade eller studerade låg mellan 2000– 2010.6 Konjunkturpåverkan var relativt begränsad som andelen var som störst 2009 i samband med den ekonomiska tillbakagången. En möjlig förklaring är att det i högkonjunktur är vanligare att arbeta i stället för att studera medan förhållandet är det omvända i långkonjunktur. Dessa trender blir varandras spegelbilder (se figur 2.4). Det gör att andelen som står utanför studier och arbete blir relativt . 6 Temagruppen Unga i arbetslivet (2014). Bakom siffrorna – unga som varken arbetade eller studerade 2000–2010. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Figur 2.4 Unga som arbetar eller studerar, 16–, riket 2000–2010, procent Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet (2014). 2.1.3Skillnader mellan kvinnor och män samt mellan inrikes och utrikes födda –2016 var det relativt små generella skillnader mellan könen i gruppen unga som varken arbetar eller studerar (NEET). Det var något vanligare bland unga män i åldersgruppen 15–att varken arbeta eller studera än bland unga kvinnor . har detsamma gällt i åldersgruppen 20–(se figur 2.5). Figur 2.5 Unga som varken arbetar eller studerar (NEET) 15–efter ålder och kön, riket 2007–2015, procent Källa: SCB, . Vilka unga varken arbetar eller studerar? Det är vanligare bland utrikes födda än bland inrikes födda att varken arbeta eller studera i åldersgruppen 15–. har denna skillnad varit särskilt stor bland unga kvinnor (se figur 2.6).7 Förändringarna mellan åren bör tolkas med försiktighet eftersom det begränsade antalet personer som svarar i undersökningen bidrar till osäkerhet i skattningarna. Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor och utrikes födda män där exempelvis förändringen inte är statistiskt säkerställd. Figur 2.6 Unga som varken arbetar eller studerar (NEET) 15–efter kön och födelseland, riket 2007–2015, procent Unga kvinnor, inrikesfödda Unga kvinnor, utrikesfödda Unga män, utrikesfödda Källa: SCB, . 2.1.4Skillnader mellan kommuner och bostadsområden Den registerbaserade statistik som går att bryta ner på lokal nivå visar på betydande skillnader mellan kommuner och mellan bostadsområden. var det i genomsnitt av unga 16–som varken arbetade eller studerade. Av landets kommuner hade den tiondel som hade störst andel mellan (respektive ) (se figur 2.7). Den tiondel som hade minst andel hade betydligt färre, mellan (respektive ). 7 Det går inte att dela upp denna statistik på mindre åldergrupper eftersom det skulle resultera i för få observationer från de intervjuundersökningar som statistiken baseras på. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Figur 2.7 Unga som varken arbetar eller studerar 16–samtliga kommuner 2014, procent Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet. Andelen utanför studier och arbete är särskilt hög i socioekonomiskt utsatta bostadsområden. I de 38 områden som ingick i den tidigare utvecklingspolitiken –20118 var det i genomsnitt som varken arbetade eller studerade bland unga 16–, jämfört i övriga (se tabell 2.1).9 Tabell 2.1 Unga som varken arbetar eller studerar 16–24 år i socioekonomiskt utsatta bostadsområden , procent Källa: SCB. 8Arbetsmarknadsdepartementet (2012). utvecklingsområden – statistisk uppföljning utifrån sju indikatorer. 9Statistiken för de socioekonomiskt utsatta bostadsområdena utgår från den ursprungliga beräkningsmodellen för unga som varken arbetar eller studerar från Temagruppen Unga i arbetslivet. Temagruppen har förfinat modellen genom att bland annat hämta inkomstuppgifter från och samt från . För att kunna få del av identisk statistik från krävs att beställaren upprättar liknande avtal som Temagruppen har gjort med dessa aktörer. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Vad som är särskilt framträdande i de 38 bostadsområdena jämfört med landet i övrigt är att andelen inrikes födda som varken arbetar eller studerar är högre i dessa områden (11,8 jämfört ). Skillnaden är särskilt stor bland inrikes födda unga män där skillnaden är . Andelen som varken arbetar eller studerar är som störst bland utrikes födda unga kvinnor, därefter följer utrikes födda unga män. Detta gäller även för landet i övrigt. Dessa siffror ger delvis en annan bild än den officiella NEET-statistiken som visar på liknande skillnader bland unga kvinnor, men där skillnaden mellan utrikes och inrikes födda män är mycket liten i riket som helhet (se figur 2.6). Skillnader mellan de två statistikkällorna beskrivs i kapitel 5. Det finns dessutom stora skillnader mellan de 38 områdena (figur 2.8), från Öxnehaga i (8,) till Gamlegården i (20,). analyser har visat att det finns många andra socioekonomiskt utsatta bostadsområden.10 Det finns troligen en hög andel unga som varken arbetar eller studerar i många andra bostadsområden än de 38 som ingick i den utvecklingspolitiken och som har belysts här. Analyser har också visat att andelen som varken arbetar eller studerar i socioekonomiskt utsatta bostadsområden är hög även bland äldre.11 10Se (2008). Fokus08 – en analys av ungas utanförskap. 11Edling, J. (2014). Förorterna som glömde. Vilka unga varken arbetar eller studerar? Figur 2.8 Unga som varken arbetar eller studerar 16–24 år i socioekonomiskt utsatta bostadsområden , procent Riket exklusive de 38 LUAområdena Källa: SCB. Det är nödvändigt att synliggöra heterogeniteten bland unga för att kunna utveckla politiken och insatserna inom området. Det finns gemensamma nämnare mellan individerna, exempelvis behovet av ett gott och sammanhängande stöd. finns stora skillnader i skälen till varför de befinner sig utanför studier och arbete, hur länge de gör det, vad de ägnar sig åt och vilka samhällsaktörer som har i uppdrag att stötta dem. Det är viktigt att även ta ungas egen motivation, deras förväntningar och det egna ansvarstagandet i beaktande. Unga som varken arbetar eller studerar måste förstås både utifrån den heterogena grupp det är, men även med ett intersektionellt perspektiv. Då unga ofta tillhör flera sociala kategorier , finns i flera olika stödsystem och i flera verksamheter blir det ibland överlappningar. Både riskfaktorer och livssituationer går in i varandra vilket kan förstärka komplexiteten, behoven av stöd och insatser samt svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I följande avsnitt beskrivs ett antal grupper bland Vilka unga varken arbetar eller studerar? unga som varken arbetar eller studerar där risk för svårigheter i etableringen är särskilt stor både på grund av olika förutsättningar, livsval eller händelser samt strukturell diskriminering. Det är också inom dessa grupper som andelen unga som varken arbetar eller studerar är som högst. Det är även viktigt att uppmärksamma föräldrar och vårdnadshavare till unga som varken arbetar eller studerar. Givet att omkring 131 500 unga varken arbetade eller studerade 2016 i åldersgruppen 15–är det väldigt många i dessa ungas omgivning som är berörda. Föräldrar axlar ofta ett stort ansvar och kan vara i behov av stöd för att i sin tur kunna stötta sina barn – inte minst de som är . Många unga som varken arbetar eller studerar bor också kvar i föräldrahemmet. 2.2.1Bilden av gruppen är förenklad NEET har blivit ett vedertaget begrepp som används av flera större institutioner som Europeiska kommissionen, , och Eurofound. Det ringar in utmaningar och glapp och kan vara en indikator för att följa arbetslöshet och social exkludering, exempelvis mellan länder. NEET som ett samlande begrepp bidrar också till ett ökat politiskt fokus på dessa frågor. finns det en kritisk diskussion om att begreppet riskerar att förenkla och dölja de stora variationer som finns i ungas liv och etableringsprocesser.12 Det finns bland annat variationer utifrån hur unga ser på och hanterar sin situation. finns tendenser att unga reduceras till mottagare av stöd och att generaliserande beskrivningar görs utifrån enstaka exempel. Med det kommer risken att vi inte ser ungas resurser, unga som egna aktörer och att unga själva ofta sitter på delar av svaren på vad som behöver göras för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden eller i studier. Liknande resonemang har lyfts fram av institutioner som arbetar utifrån NEET-begreppet. Både och Eurofound har understrukit att politiska beslut och utvecklingen av effektivare åtgärder måste utgå från heterogeniteten bland unga som varken arbetar 12 Jfr , H. & Schlimbach, T. ”NEET in disguise? Rival narratives in troubled youth transitions” i . Vilka unga varken arbetar eller studerar? Eurofound har identifierat fem huvudsakliga grupper bland unga som varken arbetar eller studerar utifrån arbetet på europeisk nivå: formellt arbetslösa, de som av olika skäl inte kan arbeta, de oengagerade, de som väntar på rätt sysselsättning samt de frivilligt varken arbetande eller studerande. Eurofound betonar att det i kategorierna både finns unga som är väldigt socioekonomiskt utsatta och unga som inte är det, samt att en del befinner sig i denna situation ofrivilligt, andra frivilligt, och att detta kan variera inom olika sammanhang.13 Liknande försök att visa heterogeniteten i gruppen har gjorts i nordiska sammanhang. I en finsk intervjustudie identifieras tre huvudsakliga grupper bland unga som varken arbetar eller studerar.14 Bland unga med särskilt stora svårigheter samlades bland annat unga med inlärningssvårigheter, fysisk och psykisk ohälsa, i hemlöshet, missbruk och med brist på stöd från familjen. Svårigheterna upptog ofta stora delar av dessa ungas tid och hindrade dem från att söka sig till studier och arbete. För dem krävdes omfattande stöd och motiverande arbete. I den andra gruppen återfanns unga som saknade slutförda studier, men som var motiverade att slutföra dem och i den tredje gruppen fanns välutbildade inom branscher där det saknades arbetstillfällen. Ett annat exempel på kategorisering finns i Arbetsförmedlingens projekt framtid, som riktar sig till unga män och kvinnor mellan som saknar relevant utbildning och/eller yrkeserfarenhet samt är inskrivna på Arbetsförmedlingen. I projektet skiljer de mellan fyra olika behovsgrupper bland unga utifrån hög- och låg engagemangsnivå respektive hur väl de unga vet vad de vill.15 I en avhandling om unga arbetslösa i och har en indelning gjorts i fyra huvudsakliga grupper utifrån arbetsmotivation och deras syn på arbete som antingen självutvecklande eller något som främst är för försörjning.16 Ett ytterligare sätt att spegla heterogeniteten är via de olika stöd och ersättningar unga som varken arbetar eller studerar tar del av. 13Eurofound (2012). NEETs – not in Employment, Education or Training: Characteristics, Costs and Policy Responses in Europe. 14Nordic (2016). Relationship Between and . 15Arbetsförmedlingen (2015). Ung Framtid – nulägeskartläggning och förslag på fortsatt arbete. 16Stojanovic, V. (2001). Unga arbetslösas ansikten – identitet och subjektivitet i det svenska och danska samhället. Vilka unga varken arbetar eller studerar? En del av detta går att identifiera genom den registerbaserade statistiken över unga som varken arbetar eller studerar som Temagruppen Unga i arbetslivet tillhandahåller. var det som varken arbetade eller studerade bland unga 16–, vilket motsvarade omkring 82 000 individer (tabell 2.2). Kategorierna är inte ömsesidigt uteslutande och unga kan ha stöd från flera aktörer . Tabell 2.2 Unga som varken arbetar eller studerar 16–utifrån aktivitet 2014, antal och procent Andel av unga som varken arbetade eller studerade 2014 Unga som varken arbetar grund av sjukdom eller Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet. Av tabellen framgår bland annat att den största kategorin är de som har stöd från statlig nivå från Arbetsförmedlingen (38,), följt av kommunalt stöd (19,). har en kombination av statliga arbetsmarknadsinsatser och kommunalt stöd. Ersättning för föräldraledighet på grundnivå förekommer nästan uteslutande bland unga kvinnor. Det finns också en betydande grupp unga i okänd aktivitet, nästan en tredjedel, där det saknas uppgift om vad de gör eller har för stöd i de register som används i modellen. Den tidigare utredningen om unga som varken arbetar eller studerar gjorde Vilka unga varken arbetar eller studerar? en analys som indikerade att det fanns två olika grupper bland dem som saknar känd aktivitet. I den ena gruppen fanns unga med kort utbildning, som bor i eget hushåll och med risk för fattigdom. En stor majoritet av dessa var utrikesfödda. I den andra gruppen fanns unga som bodde hos sina föräldrar i familjer utan risk för fattigdom. Att säkra etableringen för unga nyanlända är en nyckelfråga för framtiden. Det är stora skillnader i utbildningsbakgrund, arbetslivserfarenhet, språkkunskaper samt den fysiska och psykiska hälsan bland dessa unga. Det finns ännu begränsad information kring etableringsmöjligheterna för dem som anlände till . Flera aktörer är involverade, har ansvar för olika områden och ibland är det även oklart var ansvaret ligger, vilket medför en risk för att unga hamnar mellan stolarna.17 Av de nästan 162 000 personer som sökte asyl i var 99 000 under . Många var i skol- och gymnasieålder. Drygt 70 000 var och av dem var drygt 35 000 ensamkommande barn. Bland de 31 000 asylsökande barnen i åldern 0–var pojkar och flickor. I åldersgruppen 13–fanns 39 000 asylsökande och där var skillnaderna mellan könen betydligt större (unga män respektive unga kvinnor).18 Asylansökningarna har varit betydligt färre då knappt 29 000 sökte asyl, knappt 11 000 var och av dem var drygt 2 000 ensamkommande. Möjligheten att hinna påbörja och avsluta gymnasiestudier är en central fråga för unga nyanlända och deras etablering. Preliminära uppgifter från visar att 23 100 elever (4 900 unga kvinnor och 18 300 unga män) läste första året på språkintroduktionsprogrammet . Detta innebar en ökning med 9 600 elever jämfört med föregående år och gjorde språkintroduktionsprogrammet till det största programmet bland förstaårselever . Det pågår en utredning som ska föreslå hur utbildningen för elever som kommer till under senare årskurser kan an- 17Forte (2016). Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen – röster om och en kunskapsöversikt. 18Migrationsverket (2016). Inkomna ansökningar om asyl, 2015. Vilka unga varken arbetar eller studerar? passas för att öka möjligheterna att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program.19 En annan fråga rör den tillfälliga lag som innebär att de som beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd kan beviljas permanent uppehållstillstånd om de kan försörja sig genom arbete eller näringsverksamhet. Det finns förslag om att stärka möjligheten till uppehållstillstånd kopplat till att fortsätta och avsluta studier på gymnasial nivå.20 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) betonar att nyanlända är en heterogen grupp, men att många unga har en stark motivation och vilja att etablera sig i som de upplever mycket begränsade möjligheter att påverka sin situation. Myndigheten har framhållit att kunskapen är begränsad om unga nyanländas etablering och att ungdomsperspektivet behöver stärkas i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag.21 Temagruppen Unga i arbetslivet har genom intervjuer konstaterat starka drivkrafter hos nyanlända men att det är skilda förutsättningar i utbildningsbakgrund, förmåga att tillägna sig ett nytt språk, hälsa, familjeförhållanden och förekomst av traumatiska upplevelser. Temagruppen lyfter fram att generella framgångsfaktorer för arbete kring unga som varken arbetar eller studerar även gäller nyanlända. finns specifika behov exempelvis när det gäller samhällsinformation, kopplingar till arbetslivet, samverkan med civilsamhället samt språkutveckling.22 Det finns studier som visar att unga utrikes födda och särskilt unga som anlänt till i sena tonåren har större svårigheter att etablera sig än andra unga. SCB genomförde en analys av utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet 2016. De utgår från skolresultat, arbetsmarknadsetablering samt inkomst, och belyser Elever som kommer till under senare årskurser. 20Justitiedepartementet (2016) Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå. Utkast till lagrådsremiss. Ju2016/08546/L7. 21Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2016). Unga nyanländas etablering – kartläggning av etableringsuppdraget och (2016). Unga nyanländas etablering – verksamhetsexempel och ungas röster. 22Temagruppen Unga i arbetslivet (2017). Vilka unga varken arbetar eller studerar? bland annat unga som varken arbetar eller studerar. I åldersgruppen 16–var andelen unga kvinnor och män som varken arbetade eller studerade för inrikes födda . Detta kan jämföras för födda i , för födda i övriga och för födda utanför . En förklaring till varför en högre andel av kvinnorna födda utanför varken arbetar eller studerar är att det bland dessa unga var vanligare med tidigt föräldraskap. Det finns andra studier som har visat att bland samtliga unga 20–som varken arbetade eller studerade var nära var fjärde kvinna föräldraledig. För männen var andelen föräldralediga mindre än 1 procent.23 Det är svårt att med exakthet uttala sig om hur många unga som har en funktionsnedsättning. Svaret beror bland annat på hur en funktionsnedsättning definieras. Det är viktigt att understryka att det är en mycket heterogen grupp. Alla unga med funktionsnedsättning har inte samma förutsättningar eller behov. Vilka eventuella konsekvenser funktionsnedsättningen får för ungas etablering samt vilka hinder som finns i det omgivande samhället kan också variera. Detta bekräftas av den dialog som Samordnaren har haft med bland andra paraplyorganisationerna Handikappförbunden och Lika unika. Deras medlemsorganisationer ser flera olika hinder och utmaningar. Många pekar på behov av bättre stöd redan i skolåldern och att detta stöd ofta inte har fungerat tillfredsställande för de personer som organisationerna företräder. 2013 gjorde Arbetsförmedlingen uppskattningen att det då fanns omkring 140 000 personer i åldrarna 16–med funktionsnedsättning som medförde nedsatt arbetsförmåga inskrivna hos dem.24 Enligt Arbetskraftsundersökningarna hade en funktions- 23Statistiska centralbyrån (2016) Integration: Rapport 9, Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. 24Se , M. & , A. (2015). En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden. Vilka unga varken arbetar eller studerar? nedsättning i åldersgruppen 16–hade en funktionsnedsättning som också medförde nedsatt arbetsförmåga.25 I den samlade utvärderingen av funktionshinderspolitiken 2011– 2016 konstateras att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har sämre arbetsmarknads- och utbildningsutfall än övriga befolkningen. Exempelvis är i sysselsättning jämfört enligt uppskattningar baserade på Arbetskraftsundersökningarna. Bland dem som har en funktionsnedsättning som inte medför nedsatt arbetsförmåga är motsvarande andel . –2016 har antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen som har en funktionshinderskod ökat. Koden gör det möjligt att ta del av särskilda insatser som erbjuds personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Ökningen har varit som störst bland unga och bland utrikes födda. Bland unga har andelen ökat från 2015. En möjlig förklaring kan vara att Arbetsförmedlingen gör mer noggranna kartläggningar, en annan den övergripande tendensen att grupper med svag ställning på arbetsmarknaden ut- gör en allt större del bland de arbetslösa.26 Arbetskraftsundersökningarna visar också, baserat på svar från , att av dem med en funktionsnedsättning i åldersgruppen 16–har upplevt diskriminering eller någon annan typ av kränkande särbehandling i arbetslivet på grund av sin funktionsnedsättning (av kvinnorna och av männen). Frågan gällde de senaste fem åren.27 Det finns ingen tillförlitlig uppgift om hur vanligt det är med funktionsnedsättningar bland unga som varken arbetar eller studerar. Företrädare för verksamheter och projekt för unga som Samordnaren har träffat lyfter fram att många av de unga de möter har neuropsykiatriska diagnoser, och deras upplevelse är att denna grupp har blivit större . 25Statistiska centralbyrån (2016). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015. FN menar att bör se över användningen av ”nedsatt arbetsförmåga” i bedömning av individers möjligheter generellt (se United Nations Concluding observations on the initial report of . CRPD/C/SWE/CO1 12 2014.) 26Myndigheten för delaktighet (2016). Utvärdering och analys av funktionshinderspolitiken 2011–2016. 27Statistiska centralbyrån (2016). Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015. Vilka unga varken arbetar eller studerar? 2.2.5Unga som har gått i gymnasiesärskola Gymnasiesärskolan är till för ungdomar som inte är skolpliktiga och som saknar förutsättningar att klara gymnasieskolans kunskapskrav på grund av en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. Det saknas nationella register på individnivå över elever i gymnasiesärskolan. Det finns uppgifter om antalet studerande men det är inte möjligt att följa personers studieresultat, närvaro och etablering senare i livet. Enligt statistik gick 6 410 elever i gymnasiesärskola under /16. Antalet har stadigt minskat /10 då 9 412 elever gick i gymnasiesärskola (en minskning ). finns demografiska förändringar med ett minskat antal unga i åldern 16–. Dock var motsvarande minskning av elever i gymnasieskolan stor men inte lika dramatisk som för gymnasiesärskolan ().28 Om fokus riktas mot andelen elever som går i gymnasiesärskolan (i förhållande till samtliga elever i gymnasiesärskola och gymnasieskola) så ökade denna andel från drygt en procent 1992 till 2012 för att därefter minska följande år. Gymnasiesärskolan har reformerats vilket påverkar elevsammansättningen. kan elever med autism och autismliknande tillstånd läsa vid gymnasiesärskola endast om de också har en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. Kraven för mottagande skärptes 2013 för att förhindra att elever blir felaktigt antagna. Hemkommunen ska göra en bedömning och fatta beslut om en elev tillhör gymnasiesärskolans målgrupp eller inte, vilket innebär att elever som har gått i grundsärskolan inte per automatik har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskolan. stärktes även möjligheterna för elever från grundsärskolan att läsa på gymnasieskolans introduktionsprogram i stället för i gymnasiesärskola. Det gäller introduktionsprogrammen yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Det finns indikationer på att en del elever med lindrig utvecklingsstörning väljer bort gymnasiesärskolan till förmån för gymnasiestudier inom introduktionsprogram vilket aktualiserar frågor om gymnasieskolans förmåga att möta deras behov.29 28Skolverkets officiella statistik. 29Skolverket (2016). Gymnasiesärskolan – uppföljning och analys av reform. Vilka unga varken arbetar eller studerar?