sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Genom gemensamma satsningar bör risken för felaktiga inköp minska, vilket får positiva konsekvenser för kommunerna. I ett längre perspektiv bör en ökad nordisk samverkan gynna landstingens och kommunernas ekonomi, genom att det går att utnyttja gemensam kunskap och gemensamma standarder. Innovationer och investeringar kan innebära initiala kostnader men ge positiva effekter . Huvudmännen kan få så kallade puckelkostnader för välfärdstekniken innan vinsterna i form av mer effektiv vård och omsorg kan skördas. Vissa utvecklingskostnader kan finansieras genom det statliga stöd jag föreslår. stöd bör leda till positiva effekter eftersom det ger rådgivning i viktiga upphandlingsfrågor Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Mina förslag och bedömningar innebär inga krav på ekonomiska åtaganden för privata utförare. Varje privat utförare avgör själv vilka investeringar de kan och vill göra i välfärdsteknik. De bör då gynnas av det kunskapsstöd och de innovationsmedel som finns att tillgå. De kan också få nytta av synergieffekter och nationella, regionala och kommunala tekniksatsningar, och de bör gynnas genom att de kan ta del av standarder som utvecklas av andra. Det stöd som ges för utvecklingsarbete och verksamhetsnära innovationer bör kunna vara gynnsamma för privata utförare som vill pröva att vara med och utveckla nya tekniska lösningar. Det förutsätter att utformningen av stöden är neutrala och inte gynnar en viss regiform. Även för de privata utförarna gäller att det kan bli initiala kost- nader som kan vara lönsamma. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen leder planmässigheten och integreringen av välfärdstekniken till en positiv effekt för kommunerna. Mitt förslag innebär inga nya åtaganden för huvudmännen utan avser hur resurser bäst kan an- vändas. Kommuner och landsting bestämmer själva hur de vill arbeta med utveckling, inköp och användning av välfärdsteknik. Vision e-hälsa 2025 är redan antagen. Mina förslag och bedöm- ningar innebär att jag vill se att välfärdstekniken ges en tydligare roll i arbetet. Den infrastruktursatsning vad gäller bredband som staten finansierar kommer att ha stor positiv betydelse för den regionala balansen. Vården och omsorgen om äldre personer domineras av kvinnor, både vad gäller personal och dem som erhåller insatserna. Mot den bakgrunden bör förslagen gagna jämställdheten. Ett av syftena med både strategi och innovationsmedel är att stärka jämställdheten. Jämställdheten är en del i Vision e-hälsa 2025. Utvecklingen av välfärdsteknik kan gynna små företag som är verk- samma inom området för teknikutveckling. Ökade och mer plan- mässiga satsningar på e-hälsa och välfärdsteknik kan gynna dessa företag utifrån lite olika aspekter. De stimulansmedel jag föreslår kan gynna små utvecklingsföretag. Privata utförare av vård och omsorg kan gynnas genom att de kan få del av infrastruktur och mjukvara inom ramen för välfärdstekniken. De kan också gynnas genom en ökad nordisk samverkan avseende standarder. Det kan ge en större marknad för dessa företag. En viktig faktor är om kommuner och landsting involverar de små företagen i satsning- arna. rådgivningsmaterial kan stärka små utvecklingsföretags möjlighet att konkurrera. Vision e-hälsa 2025 inrymmer frågor om integration. Bättre kom- petens på området bör kunna ha betydelse för allas möjligheter att få tillgång till rätt och god välfärdsteknik. Användandet av väl- färdsteknik förutsätter att den äldre personen själv önskar det. Det innebär att huvudmän och utförare måste ta hänsyn till skillnader i syn på välfärdsteknik som t.ex. kan bero på olika kulturell bak- grund och syn på ny teknik, integritet mm. Att det samiska folket och övriga nationella minoriteter ska beaktas ingår i Vision e-hälsa 2025. En nordisk samverkan kan bidra till att nationella minoritets- grupper i kan gynnas vid en standardisering. Hänsyn kan tas till bland annat deras språk och det blir en större marknad för de teknikföretag som vill göra särskilda anpassningar. stöd kan leda till att kommuner i sina upphandlingar bättre lyfter fram särskilda villkor för nationella minoriteter. Jag bedömer att mina förslag ligger i linje med gällande EU-rätt. Förslagen syftar bl.a. till att genom utveckling av gemensamma standarder främja konkurrens och underlätta för företag inom om- rådet välfärdsteknik. Mina förslag bör leda till att förutsättningarna blir mer lika och förutsägbara för alla aktörer på området. 17.8Kapitel 13 – Boende för äldre personer Förslag till uppdrag till myndigheter som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Uppdrag till att kartlägga om det finns skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall kan förklara dessa skillnader. I uppdraget föreslås vidare ingå att kartlägga om det finns skillnader i möjlighet att få plats i särskilt boende mellan kvinnor och män eller beroende på socioeko- nomiska villkor, etnicitet, hbtq, funktionsnedsättning, eller om man tillhör det samiska folket och övriga nationella minoriteter. Kartläggningen föreslås också innefatta om kommunernas eko- nomi har någon betydelse. föreslås också kart- lägga vilka skäl som anges i besluten vid avslag på ansökningar om särskilt boende, i vilken omfattning avslag överklagas och om det finns skillnader på vilka som överklagar vad gäller kön eller socioekonomi, samt om besluten ändras av domstolarna och domstolarnas skäl. Uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att göra en studie beträffande livssituationen för personer som har an- sökt om plats i särskilt boende där huvudorsaken varit oro, ångest och/eller ensamhet, men fått avslag på ansökan om sär- skilt boende. I studien föreslås också ingå att undersöka i vilken mån andra insatser beviljats dessa personer samt om dessa insat- ser i så fall visat sig ändamålsenliga och hur den äldre personens möjlighet till delaktighet och inflytande tagits tillvara. Uppdrag till att följa upp i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och öppna verk- samheter kan minska äldre personers behov av och önskemål om flytt till särskilt boende, samt att med ledning av denna uppföljning utforma vägledning för kommunernas arbete med dagverksamheter och öppna verksamheter för äldre personer som behöver stöd. Uppdrag till att följa upp dels hur olika kommu- ner har valt att arbeta med att ge äldre personer information, råd och stöttning för att förändra sitt boende för att få en bostad som är mer funktionell, dels utfallet av olika arbetssätt för att ge denna information och stöd. Vidare konsekvensbedöms följande förslag: Regeringen föreslås att tillsätta en utred- ning som ser över bostadstillägget för pensionärer (), det särskilda bostadstillägget för pensionärer () och äldre- försörjningsstödet, med syftet att det ska vara möjligt även för pensionärer med låga inkomster att skaffa en nyproducerad eller renoverad bostad. Jag har även översiktligt bedömt konsekvenser av mina tillstyrkan- den till förslag i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85): Att regeringen ska ge i uppdrag att göra en särskild satsning, för att sprida kunskaper och erfarenheter om strate- gisk planering av bostadsförsörjning för äldre personer. Att med tillägg i bostadsförsörjningslagen tydliggöra att social- nämnden ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen och tillföra kunskaper och erfarenheter om levnadsförhållandena i kommunen. Att göra en bred utvärdering av trygghetsbostäder som boende- form med syfte att ge underlag för en kontinuerlig utveckling av konceptet samt för vilka strategier och stödåtgärder som behö- ver genomföras. Att i samband med den utvärderingen göra en sammanställning av befintlig kunskap om vilken roll gemensamma lokaler kan ha för att skapa ett socialt sammanhang i boendet. Att höja taket för bostadsutgiften vid bostadstillägg för pensio- närer (BTP), så att det blir möjligt även för pensionärer med låga inkomster att efterfråga en nyproducerad eller renoverad bostad inför åldrandet. Att med tillägg i bostadsförsörjningslagen ge kommunerna an- svar att erbjuda aktuell och lättillgänglig information ”om nuva- rande och planerat utbud av bostäder i kommunens olika delar, särskilt i fråga om bostäder med god tillgänglighet för personer med nedsatt funktionsförmåga och boendeformer som riktar sig till särskilda grupper”. Att staten ger ett fortsatt stöd till kommunernas tillgänglig- hetsinventeringar. Min bedömning är att bostäder för äldre personer är en fråga för kommunernas generella ansvar för bostadsförsörjningen och inte i första hand en fråga för socialnämnden. De olika förslag som läggs i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) är angelägna, och kan, om de genomförs, ha positiva samhällsekonomiska konse- kvenser. Jag tänker då särskilt på förslagen om tillgängliga bostäder och utemiljö, en mångfald av olika boendeformer, en god kunskap hos kommunerna om utbudet av funktionella lägenheter för äldre personer och en väl utbyggd rådgivning. Ett höjt tak för bostadsutgiften möjliggör att även pensionärer med låga pensioner kan efterfråga en modern eller nyrenoverad bostad. Det är också viktigt med en strategisk planering för bostadsförsörjningen, där socialnämnden bör medverka. En förväntad effekt är att äldre personer ges möjlighet att bo så att de kan leva självständigt och därmed klara sig själva längre. del ensamstående äldre personer kommer att vid en flytt frigöra en större bostad som då kan bli till glädje för ett större hushåll. För äldre personer som på grund av ensamhet och/eller oro vill förändra sin boendesituation kan ett individanpassat erbjudande av insatser som riktar sig mot behoven, dvs. ensamheten och/eller oron, vara mer adekvat än att i första hand erbjuda flytt till ett annat boende. Dagverksamheter och öppna verksamheter har en stor betydelse, kompletterade med sociala stödinsatser som ges i hemmet. Dessa kan med fördel erbjudas tidigt då social samvaro även bidrar till att stärka den fysiska och psykiska hälsan. Detta kan innebära att behoven hos dessa äldre personer tillgodoses på ett enklare och ur samhällsekonomisk synvinkel bättre sätt, som den äldre personens välbefinnande kan bli bättre. Ekonomiska konsekvenser för staten De uppdrag jag föreslår att regeringen ska ge till och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bedömer jag ligga inom dessa myndigheters ordinarie kompetensområde, varför jag inte kostnadsberäknat dem. De förslag i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) jag tillstyrker är kostnadsberäknade i det betänkandet. Statens kostnad för bostadstillägg för pensionärer () är be- roende av vad en kommande utredning lägger för förslag. En höj- ning från dagens tak om av till skulle kosta . Till detta kommer en ej beräknad, men betydligt lägre, kostnad för eventuella ändringar av regelverket för det särskilda bostadstillägget för pensionärer () och äldreförsörjningsstödet. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna De förslag i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) jag tillstyrker är kostnadsberäknade i det betänkandet. Mina förslag och bedömningar vad gäller socialnämndens stöd till äldre personer som på grund av oro, ångest och/eller ensamhet vill förändra sin bostadssituation kan, om det genomförs på ett lyckosamt sätt, både ge de äldre personerna ett bättre välbefin- nande och landsting och kommuner en lägre kostnad. Besök hos läkare och annan hälso- och sjukvård och efterfrågan av vård och omsorg i boendeformer som är förhållandevis dyra kan förväntas minska. Om de kartläggningar jag föreslår att och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ska göra visar att vissa kommuner har en för hög ”tröskel” för att beviljas särskilt boende kan dessa kommuner – beroende på vilka politiska beslut som tas i kommunen – få högre kostnader för att kunna erbjuda fler äldre personer särskilt boende. En höjning av taket för bostadsutgiften innebär att kommu- nerna kan få ökade intäkter för avgifter för äldreomsorg och kom- munal hälso- och sjukvård. De ökade intäkterna skulle kunna uppgå till . Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Mina bedömningar och förslag bör inte kunna innebära några eko- nomiska konsekvenser för privata utförare. Ekonomiska konsekvenser för enskilda Om taket för bostadskostnaden i BTP höjs får det positiva effekter för äldre personer med låga pensioner och begränsade tillgångar. I första hand är det äldre kvinnor som gynnas av ett höjt bostadstillägg. Det kan möjliggöra för äldre personer, som med dagens tak inte har råd, att efterfråga en modern bostad som är mer funktionell än den de bor i. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen av förslag som läggs i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) är redo- visade i det betänkandet. Mina övriga förslag och bedömningar påverkar inte den kommunala självstyrelsen. De bedömningar och förslag jag har bedömer jag ger varken posi- tiva eller negativa konsekvenser för den regionala balansen. Tillgången till funktionella bostäder och ekonomiska förutsättningar att efterfråga dessa är särskilt viktiga för äldre kvinnor, som generellt sett har en sämre ekonomisk standard än män. En höjning av hyrestaket i BTP-systemet skulle särskilt gynna kvinnor. Som exempel kan nämnas att i åldersgruppen och uppåt så berörs av kvinnorna och av männen av ett höjt tak för bostadsutgiften. Kvinnorna i den åldersgruppen kan få en ökning av sin disponibla inkomst med (medianvärde).7 Den viktigaste förändringen kan dock vara att det blir möjligt för äldre kvinnor med låga pensioner och små tillgångar att efterfråga en modern bostad, med de hyresnivåer som gäller i nyproduktionen och för nyrenoverade bostäder, och att hyres- kostnaden inte ska vara ett hinder att välja ett nytt särskilt boende. De bedömningar och förslag jag har bedömer jag ger varken posi- tiva eller negativa konsekvenser för små företag. 7 Redovisningen bygger på underlag utredningen har fått från , och som redovisas i bilaga 10 Bostadtillägg för pensionärer () och effekter av höjning av taket för bostadsutgiften. Andelen med låga pensioner är högre för äldre utlandsfödda som bott i jämfört med äldre personer som är födda i eller bott länge i landet. Med ett höjt tak för bostadsutgiften får de bättre möjligheter att välja en bostad utifrån behov och önskemål. Det bör kunna vara gynnsamt för integra- tionen. Jag bedömer att de förslag och bedömningar jag gör inte har någon specifik påverkan för de nationella minoriteterna. 17.9Kapitel 14 – Flexibla former för handläggning och beslut Förslag om ny bestämmelse i socialtjänstlagen som konsekvens- bedöms i detta avsnitt är: I socialtjänstlagen (2014:453) införs en ny bestämmelse, som ger kommunerna möjlighet att besluta om införande av för- enklad biståndsprövning för personer som har fyllt avse- ende hemtjänst i form av serviceuppgifter och sociala insatser i mindre omfattning samt aktiva trygghetslarm. Den förenklade biståndsprövningen innebär att socialnämnden vid prövning av rätten till bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL kan göra sin prövning utifrån en åldersrelaterad behovspresumtion, om annat inte talar emot det. Genom bestämmelsen ges stöd för viss generalisering av behovsbedömningen, som kan förbättra kommunens förut- sättningar för information till äldre personer om den förenklade biståndsprövningen och göra att dessa insatser blir mer lättill- gängliga för äldre personer som behöver dem. ger be- stämmelsen förutsättningar för kommunen att minska utred- ningsarbetet. Förslag till uppdrag till myndigheter som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Uppdrag till att ta fram vägledning till stöd för kommunerna vid tillämpning av den nya bestämmelsen om för- enklad biståndsprövning. I uppdraget föreslås även ingå stöd för hur kommunerna kan arbeta med information till äldre personer om den nya bestämmelsen. Uppdrag till att genomföra en uppföljning av hur äldre personers inflytande och delaktighet samt rättssäkerhet påverkas vid förenklad biståndsprövning. Uppföljningen föreslås även omfatta hur förutsättningar för jämställd och jämlik omsorg, kommunernas ekonomi samt kvalitet och effektivitet påverkas. Regeringen föreslås ta initiativ till forskning om myndighets- utövning och behovsprövning inom äldreomsorgen, vilket kan anses ligga inom befintliga uppdrag till Forte. Uppdrag till att initiera och stödja ett långsiktigt utvecklingsarbete avseende genomförandeplaner hos såväl kom- muner i egenskap av huvudmän för äldreomsorgen, som hos kommunala och privata utförare. I uppdraget föreslås ingå att följa upp arbetet med att utveckla genomförandeplanerna och användningen av dem. Utvecklingsarbetet bör läggas upp så att det går att följa upp genomförandeplanernas betydelse för äldre personers inflytande och delaktighet, möjlighet till lyhördhet för den äldres önskemål i utförandet, den enskildes rätts- säkerhet, jämställd och jämlik omsorg, kommunens ekonomi samt kvalitet och effektivitet. Ur samhällsekonomisk synvinkel är det angeläget att det finns en tydlighet i vilka former bistånd ska kunna ges. Det är viktigt för den äldre personen själv, dennes anhöriga, för kommuner och landsting liksom utförare av vård och omsorg. Otydlighet kan leda till osäkerhet hos de olika parterna, vilket kan ge negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Omfattningen och betydelsen av sådana konsekvenser finns det dock inte underlag nog för att bedöma. De förslag jag lägger syftar till en ökad tydlighet och bör därför vara samhällsekonomiskt gynnsamma. Ekonomiska konsekvenser för staten De uppdrag jag föreslår att regeringen ska ge till bedömer jag ligga inom denna myndighets ordinarie kompetens- område, varför jag inte kostnadsberäknat dem. Jag bedömer inte att mitt förslag till ny bestämmelse i social- tjänstlagen ska innebära ökad kostnad för staten. Förslaget att Forte ska stödja forskning kring myndighetsutöv- ning och behovsprövning inom äldreomsorgen bör kunna rymmas inom Fortes ordinarie anslagsram och uppdrag. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Det finns kommuner som tillämpat former för biståndsbeslut som liknar den bestämmelse jag föreslår i socialtjänstlagen, men som upphört med det därför att de ansåg modellen kostnadsdrivande. Eftersom mitt förslag innebär att varje kommun själv får bestämma om de ska tillämpa bestämmelsen eller ej så får varje kommun ta ställning till om tillämpningen av den ger högre kostnader eller ej, och om den merkostnaden i så fall är godtagbar. Mina förslag i övrigt bör inte få några ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Jag bedömer att inget av de förslag jag lägger ska ha några ekono- miska konsekvenser för privata utförare. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Eftersom den bestämmelse jag föreslår ger kommunerna en möjlighet som inte finns med nu gällande socialtjänstlag, men inte innebär ett krav att tillämpa bestämmelsen, så stärker bestämmel- sen den kommunala självstyrelsen. Mina förslag i övrigt påverkar inte den kommunala själv- styrelsen. Jag bedömer att mina förslag inte påverkar den regionala balansen. De förslag jag lägger har ingen direkt bäring på jämställdheten. Förslaget om den nya bestämmelsen i socialtjänstlagen bedöms inte rubba konkurrenssituationen mellan olika former av utförare av de aktuella hemtjänstinsatserna. Mina förslag bedömer jag inte ha någon påverkan på integrationen. De förslag jag lägger bedömer jag ha samma betydelse för det samiska folket och övriga nationella minoriteter som för andra be- folkningsgrupper. Förslaget om ny bestämmelse i socialtjänstlagen bedömer jag inte strida mot EU-rätt. Jag grundar min bedömning bl.a. på vad jag redovisat i avsnittet om diskriminering i kapitel 14. Därtill kan av- seende gällande konkurrensbestämmelser tilläggas att den före- slagna bestämmelsen inte rubbar konkurrenssituationen mellan utförare av de aktuella hemtjänstinsatserna och privata utförare av motsvarande tjänster på den öppna marknaden på ett oacceptabelt sätt. En av målsättningarna med bestämmelsen är visserligen att fler som är i behov av de aktuella hemtjänstinsatserna verkligen får ta del av dem. Uppnås denna målsättning så utgör detta i huvudsak endast att på ett bättre sätt kan uppfylla sitt ansvar i förhållande till äldre personer. Det kan finnas en ökad risk för att en äldre person, som lämnar oriktiga uppgifter, beviljas insatser som inte är befogade. Det bör kunna uppmärksammas i de uppföljningar en kommun alltid ska göra av fattade biståndsbeslut. Hur stor denna risk är får uppmärk- sammas i de uppföljningar jag föreslår. 17.10 Kapitel 15 – Uppföljning Förslag till uppdrag till myndigheter som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Uppdrag till att utforma metoder för att följa utvecklingen av och kvaliteten i vården och omsorgen om äldre personer. I detta uppdrag har jag lagt in att ta fram en form för regelbundna undersökningar riktade till anhöriga om vården och omsorgens kvalitet ur ett anhörigperspektiv. föreslås vidare utreda validiteten i de frågor som används i brukarundersökningen och enhetsundersökningen, och med ledning av den och forskning på området göra förändringar av Äldreguiden. föreslås göra en översyn av enhets- undersökningen i syfte att frågorna mer tydligt ska fokusera på den strukturella kvaliteten. ska säkerställa att undersökningar som riktar sig till äldre personer med vård- och omsorgsinsatser tillgodoser olika språk, nationella minoritets- språk, teckenspråk, bildstöd och andra former för kommunika- tiv anpassning. Uppdrag till att utveckla former för komplet- terande undersökningar till brukarundersökningen med t.ex. uppdrag till högskolor och FoU-miljöer att genomföra kvalita- tiva studier. Uppdrag till att i samverkan med berörda parter utveckla modeller för att beskriva status för vården och om- sorgen om äldre personer, som bas för en kontinuerlig uppfölj- ning av den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer. Förslag att Forte får i uppdrag att, inom ramen för pågående uppdrag med satsning på forskning om välfärdens kvalitet, organisation och processer, ska stödja forskning om kvalitet och effektivitet i vården och omsorgen om äldre personer med sär- skilt tonvikt på hur den kan följas på nationell nivå. Övrig bedömning som konsekvensbeskrivs: Kvalitetsregister har visat sig vara en för många verksamheter fungerande form för att arbeta systematiskt och kunskapsbase- rat som underlag för ständiga förbättringar. De nationella kva- litetsregister som används inom vården och omsorgen om äldre behöver ett långsiktigt statligt stöd för att kunna utvecklas och utgöra ett stöd till verksamheten. Ett sådant stöd bör inkludera stöd till regionala FoU-miljöer för att de ska kunna stödja verk- samheterna i förbättrings- och utvecklingsarbete utifrån kvali- tetsregisterdata. Den överenskommelse som träffats mellan regeringen och Kommuner och Landsting kan ses som ett viktigt steg mot ett sådant långsiktigt stöd. Ur samhällsekonomisk synvinkel är det angeläget att ha en så säker kunskap som möjligt om hur vården och omsorgen av äldre perso- ner fungerar. Bristande eller direkt felaktig kunskap kan leda till fel prioriteringar och beslut. Ur det perspektivet är det olyckligt att validiteten i de indikatorer som används i Öppna jämförelser och Äldreguiden inte är tillräckligt beforskade. Det är också värt att observera att svarsfrekvensen, sett till svar från de äldre personerna själva, i brukarundersökningarna ligger kring för sär- skilt boende och för . Mina förslag syftar till att säkerställa att de indikatorer som an- vänds är , och att de kompletteras med andra sätt att få kun- skap om hur vården och omsorgen fungerar. Det är också i det perspektivet jag i en bedömning förordar att överenskommelsen om statligt stöd för kvalitetsregister förlängs för att säkra långsiktigheten i arbetet med att utveckla och använda kvalitets- registren.