sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — 38Baserat på genomsnittlig beskattad kvantitet åren 2014–2016 och skattesatsen per kilo verksamt ämne. Här ingår även att den nuvarande beskattningen av biocider tas bort. 39Den skattepliktiga försäljningen till icke yrkesmässig användning har – 2016 varit 100–verksamt ämne (se avsnitt 9.8). Givet skattepliktig försäljning om och en skattesats på per kilo så är den årliga skattekostnaden i referensscenariot . I utredningens förslag minskar skattekostnaden för försäljning till hushåll till . Bortfallet av mervärdesskatt beräknas då som av , vilket blir . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel skyldiga, dvs. ungefär samma antal företag som betalar skatt på bekämpningsmedel. behöver initialt bygga upp lämpliga administrativa rutiner, it-system och ta fram informationsmaterial m.m. Detta initiala arbete beräknar kommer kosta . Det fortlöpande arbetet med administration av inkommande dekla- rationer, kontroller, it-förvaltning m.m. beräknas av kosta . Kemikalieinspektionen föreslås få ett uppdrag att tillhandahålla under- lag för uppdatering av lagens bilagor. Förslaget kommer att innebära ökad administration för att ta fram och säkerställa högsta tillåtna hektardos för varje produkt. Kemikalie- inspektionen uppskattar denna kostnad till , motsvarande 1,1 årsarbetskrafter. Kemikalieinspektionen upp- skattar också att det tillkommer en löpande kostnad för att besvara frågor från och andra om hur underlaget är framtaget. Då de skattemässiga hektardoserna ska tas in i bilaga till lagen be- dömer utredningen att förslaget inte medför några större ytterligare kostnader. Utöver detta tillkommer enligt Kemikalieinspektionen engångs- kostnader vid införandet. Kemikalieinspektionen kommer också att ha kostnader för att upprätta listor över godkända verksamma ämnen med låg risk och kandidatämnen för substitution. Kemikalieinspektionen uppskattar att detta endast kommer att medföra begränsade kostnader. 9.12.4Kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna Det kan antas att ett antal ärenden som rör den föreslagna skatten kommer att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ök- ningen förväntas inte bli högre än att de ökade kostnaderna för för- valtningsdomstolarna ryms inom befintliga anslag. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel 9.13Fördelningseffekter, jämställdhet och integration Utredningens förslag innebär totalt sett ökade kostnader för växt- skyddsmedel som används inom jordbruket och frukt- och träd- gårdsnäringen. Utredningen utgår från att dessa ökade kostnader i sin helhet överförs till de företag som köper växtskyddsmedel. Det är fler män än kvinnor som driver företag inom dessa sektorer.40 Det är också fler inrikes födda än utrikes födda som driver jordbruks- företag.41 Förslaget innebär totalt sett sänkta skattekostnader för växt- skyddsmedel som används inom skogsbruket samt i icke yrkesmässig användning. Vad gäller de sänkta kostnaderna för växtskyddsmedel inom skogsbruket är dessa marginella och förväntas därför inte på- verka företagen i någon utsträckning. De sänkta kostnaderna för växtskyddsmedel som används av privata användare är större. Det saknas dock tillräckligt detaljerad statistik för att kunna belysa hur individers konsumtionsutgifter påverkas av den aktuella skatten, samt vilka köparna av växtskyddsmedel för icke yrkesmässig använd- ning är. Förslagen bedöms sammantaget inte leda till några betydande konsekvenser avseende jämställdheten mellan kvinnor och män, av- seende integration eller få några större fördelningsmässiga effekter. Utredningens förslag baseras inte heller på någon strävan att påverka dessa områden. 9.14Överensstämmelse med internationell rätt Utredningen har i avsnitt 3 bedömt att förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel inte utgör statligt stöd, samt att reglerna är fören- liga med regler om fri rörlighet och att de är förenliga med punktskattedirektivet. Utredningen bedömer också att den föreslagna lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel är i överens- 40 Andelen kvinnliga jordbruksföretagare i enskild firma uppgick till . (SCB (2017) Jordbruksföretag och företagare 2016. officiella statistik JO 34 ) uppgick andelen kvinnliga driftsledare inom heltidsjordbruket till . (SCB (2017) Heltidsjordbruket i . officiella statistik JO 65 ). 41 Enligt uppgifterna i var 2011 av samtliga jordbruksföretagare födda utomlands. Andelen utländska medborgare var medan av samtliga företagare hade utländsk bakgrund. ((2014) Utländsk bakgrund inom jord- bruket. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel stämmelse om och att den inte behöver anmälas som ett tekniskt handelshinder. 9.15Särskilda hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande och behov av information Företagen bör få ta del av de nya skattereglerna, vad som krävs av dem och få information om vad som händer om de nya reg- lerna inte följs. Utredningen föreslår att den nya skattelagen ska träda i kraft . Datumet för ikraftträdande bedöms uppfylla företagens behov av att få information . 10.1Förslaget till lag om skatt på kadmium i vissa produkter I paragrafen anges att lagen innehåller bestämmelser om statlig skatt på kadmium i vissa produkter. Paragrafen innehåller två definitioner av begrepp som förekommer i lagen. Med foder avses vissa kategorier av foderprodukter avsedda för utfodring av livsmedelsproducerande djur. Livsmedelsproducerande djur definieras i EU:s foderlagstiftning som djur som utfodras, föds upp eller hålls för att användas som livsmedel. Därmed avses även djur som inte används som livsmedel men hör till en ras som normalt används som livsmedel inom gemenskapen. Exempel på sådana djur är nötkreatur, grisar, får, getter, häst och kanin. De foderkategorier som utgör foder i lagens mening är följande tre kategorier: 1.foderråvaror av mineraliskt ursprung, 2.fodertillsatser som hör till de funktionella grupperna föreningar av spårelement, bindemedel och klumpförebyggande medel, 3.sådana produkter som anges i 1 och 2 som ingår som en bestånds- del i en annan produkt. De två förstnämnda foderkategorierna är sådana kategorier för vilka det i EU-lagstiftningen har uppställts gränsvärden för högsta till- Kategorierna ska i denna lag ges samma innebörd som i EU:s foderlagstiftning. I den anmälan om foder som ska göras till när en foderprodukt släpps på marknaden ska det anges vilken kategori fodret avser. Om produkten är en foder- tillsats ska det preciseras vilken funktionell grupp denna tillhör. Enligt punkten 3 ska kadmium i sådana foderråvaror och foder- tillsatser som anges i 1 och 2 beskattas också när de ingår som be- ståndsdelar i en annan foderprodukt. Detta gäller om råvaran eller tillsatsen blandas med andra produkter för att få ett helfoder, kom- pletteringsfoder eller en förblandning. I sådana fall är det således bara det kadmium som finns i råvaran eller den särskilda tillsatsen som beskattas, inte det som finns i övriga ingredienser i den övergripande foderprodukten. Det bör även observeras att en foderråvara eller till- sats bara ska beskattas en gång. Av 12 § framgår att skattskyldighet inte inträder om skatt har betalats för den i och för sig skatte- pliktiga produkten. Det innebär att om ett foderföretag köper in en sådan råvara eller tillsats som anges i punkterna 1 eller 2 och skatt då tas ut för kadmium i den produkten, ska skatt inte tas ut igen om dessa produkter blandas med andra delar och säljs som en annan foderprodukt. I paragrafen finns även en definition av yrkesmässig aktivitet. Där- med avses en aktivitet som utförs av en juridisk eller en fysisk per- son, och vad gäller en fysisk person avser varor som inte är avsedda för dennes eller dennes familjs personliga bruk. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.1. Av första stycket framgår att mängden kadmium ska uttryckas med två värdesiffror. Det innebär att nollor före den första värdesiffran tänks bort och efter den första siffran anges en till. Exempel på tal med två värdesiffror är 14, 2,6 och 0,0045. I andra stycket anges att när det gäller foder ska beräkningen göras som om fodret hade en vattenhalt om . Det överensstäm- mer med vad som gäller vid bedömningen av om kadmiumhalten i foder understiger de av EU uppställda gränsvärdena. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.3. I denna paragraf finns en uppräkning av vilka produkter som är skattepliktiga. Avloppsslam är en biprodukt från reningsverken. För avloppsslam finns det i föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (SNFS 1994:5, senast ändrad genom NFS 2001:5) ett krav på doku- mentation i form av en innehållsförteckning som ska upprättas för leveransen. Skatt på kadmium i slam ska bara betalas till den del kadmiumhalten överstiger per ton fosfor i pro- dukten, se 5 §. Om slam levereras eller tas i anspråk för annat ända- mål än jordbruksändamål inträder inte skattskyldigheten, se 12 §. Produkten är då skattefri. Vad som avses med foder anges i 2 §. Skatt på foder tas bara ut till den del kadmiumhalten överstiger per ton pro- dukt, se 6 §. Ledning för hur ett visst foder ska beskattas kan häm- tas från den produktanmälan som ska lämnats till för varje foderprodukt på marknaden. Av anmälan ska framgå vilken kategori fodret tillhör och för vilka djur det är avsett att användas.1 Hur ett enskilt foder faktiskt används av köparen har ingen betydelse. Kalk kan definieras som produkter som huvudsakligen be- står av kalksten, bearbetad eller obearbetad, samt sådana kalkstens- baserade restprodukter som uppkommer vid industriell tillverkning. När det gäller restprodukterna bör de ha ett användningsområde som liknar framställda kalkstensprodukter. Det finns ett undantag från skatteplikten som gäller kalkbaserad restprodukt som uppkommer vid tillverkning av socker. Det som avses här är sockerbrukskalk som fås av det släckta kalk som används i processen att rena sockersaften från orenheter. Enligt uppgift från branschorganisationen sker mät- ning av kadmium i kalk vid varje leverans och ibland så ofta som . Skatt på kadmium i kalk ska bara betalas till den del kadmium- halten överstiger per ton produkt, se 6 §. För en kalkpro- dukt som används för annat än jordbruksändamål eller inom livs- medelsproduktion i övrigt inträder inte skattskyldigheten, se 12 §. Produkten är då skattefri. 1 Kadmiumhalten i fodret bör enligt utredningens förslag också anges i produktanmälan. Mineralgödsel som innehåller fosfor. Med mineralgödsel avses här gödselmedel som framställts vid en kemisk process, som har en mine- ralisk bas och som innehåller fosfor. För mineralgödsel ska skatt – till skillnad från några av de andra uppräknade produkterna – betalas oavsett vad produkten ska användas till. Skatt ska dock bara betalas till den del kadmiumhalten överstiger per ton fosfor i produkten, se 7 §. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.2. I paragrafen finns bestämmelser om skattesatsen avseende avlopps- slam. Skatt ska betalas med per gram kadmium i produk- ten, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Vid beräkningen av skattebeloppet dras först kadmium per ton fosfor bort från det totala kadmiuminnehållet för att erhålla det skattepliktiga kadmiuminnehållet. Därefter multipliceras det skattepliktiga kadmiuminnehållet med skattesatsen per gram. För avloppsslam som innehåller fosfor och kadmium per ton torrsubstans beräknas skatten per ton torrsubstans enligt följande. kadmium per ton fosfor * fosfor = kadmium räknas bort för att erhålla det skattepliktiga kadmiuminnehållet. Kvar blir (1 - 0,375 = ) kadmium som är skattepliktigt. Skatten per ton torrsubstans blir per gram kadmium * kadmium = . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.6.3. I paragrafen finns bestämmelser om skattesatsen avseende skatte- pliktiga foder- och kalkprodukter. Skatt ska betalas med 200 kro- nor per gram kadmium i produkten, till den del kadmiuminnehållet överstiger . För dessa två produkter uttrycks tröskelvärdet inte som gram per ton fosfor i produkten, utan som gram i produkten. Vid beräkningen av skattebeloppet dras först kadmium per ton produkt bort från det totala kadmiuminnehållet för att er- hålla det skattepliktiga kadmiuminnehållet. Därefter multipliceras det skattepliktiga innehållet med skattesatsen per gram. En kalkprodukt som innehåller kadmium per ton har ett skattepliktigt innehåll av kadmium på per ton. Skatten per ton kalkprodukt blir då per gram kadmium * kadmium = . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.6.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om skattesatsen avseende mineral- gödsel som innehåller fosfor. Skatt ska betalas med per gram kadmium i produkten, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Vid beräkningen av skattebeloppet dras först kadmium per ton fosfor bort från det totala kadmiuminnehållet för att erhålla det skattepliktiga kadmiuminnehållet. Därefter multipliceras det skatte- pliktiga innehållet med skattesatsen per gram. För en mineralgödselprodukt som innehåller fosfor och kadmium per ton beräknas skatten enligt följande. kadmium per ton fosfor * fosfor = kadmium räknas bort för att erhålla det skattepliktiga kadmiuminnehållet. Kvar blir (6 - 0,6 = ) kadmium som är skattepliktigt. Skatten per ton produkt blir per gram kadmium * kadmium = . Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.6.3. I paragrafen finns regler om vilka som är skattskyldiga enligt lagen. Skattskyldiga är enligt första punkten den som godkänts som lagerhållare enligt 9 §. I andra punkten anges att skattskyldig är även den som – utan att vara skattskyldig enligt första punkten – inom ramen för en yrkes- mässigt bedriven verksamhet levererar en skattepliktig produkt till någon som inte har godkänts som lagerhållare. Det är alltså fråga om andra än godkända lagerhållare som också blir skattskyldiga vid leve- rans av en skattepliktig produkt. Följande exempel kan åskådliggöra detta. Anta att en återförsäljare som inte är godkänd lagerhållare köper kalkprodukter av det kalk- företag som har tillverkat produkten. ska användas för jordbruksändamål av köparen (som ska sälja pro- dukten vidare) inträder inte skattskyldigheten enligt 12 § och skatt tas därför inte ut vid den första försäljningen. Om återförsäljaren därefter säljer kalkprodukterna vidare till ett lantbruksföretag ska produkten beskattas. Om bara den första punkten för skattskyldighet hade gällt skulle återförsäljaren i detta fall inte vara skattskyldig, eftersom denne inte är godkänd lagerhållare. Skattskyldighetsbestämmelsen i andra punkten fångar upp sådana situationer. Ett annat exempel är om ett godkännande som lagerhållare upp- hör. Utan särskilda bestämmelser skulle det innevarande lagret då bli skattefritt. I andra punktskattelagar har detta lösts med en bestäm- melse om omedelbar avskattning av lagret när godkännandet upphör. En sådan lösning är dock inte lämplig när skatteplikten avgörs av hur köparen ska använda produkten. Med den nu föreslagna alternativa skattskyldighetsregeln kommer de produkter som är skattepliktiga att beskattas vid försäljningen, även efter det att godkännandet som lagerhållare har upphört. Skattskyldighet för leverans innebär också att en mellanhand, som inte i något skede äger produkten utan bara förmedlar ett köp, inte kommer att bli skattskyldig. Det är i stället den som levererar pro- dukten som blir skattskyldig. Ett speditionsföretag som bara om- besörjer transporten anses inte leverera produkten. Skattskyldig är enligt tredje punkten även den som – utan att vara skattskyldig som godkänd lagerhållare – inom ramen för en yrkes- mässigt bedriven verksamhet tar en skattepliktig produkt i anspråk för annat ändamål än försäljning. Bestämmelsen är införd för de som inte är godkända lagerhållare ska bli skattskyldiga i samma utsträck- ning som godkända lagerhållare är, jfr 11 § 1 b). Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.4. I denna paragraf finns bestämmelser om godkännande som lager- hållare. Enligt första stycket får som lagerhållare godkännas den som till- verkar eller för in skattepliktiga produkter samt den som avser att köpa skattepliktiga produkter från annan godkänd lagerhållare för återförsäljning. Precis som i andra punktskattelagar finns det även ett krav på att den som ska godkännas ska vara lämplig med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt. När ett godkännande väl har meddelats är företaget godkänd lager- hållare för hela sin verksamhet, dvs. det företag som godkänts med anledning av att man avser att tillverka skattepliktiga varor är även godkänd lagerhållare för de skattepliktiga varor som företaget för in i . Av andra stycket framgår att ett godkännande som lagerhållare ska återkallas om förutsättningarna för godkännande inte längre finns eller om lagerhållaren begär det. Ett beslut om återkallelse gäller , om inte något annat anges i beslutet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som händer när en god- känd lagerhållare går i konkurs. Godkännandet går då över på kon- kursboet som blir skattskyldigt för de varor där skattskyldigheten inträder efter konkursbeslutet. I denna paragraf finns bestämmelser om skattskyldighetens inträde. Av första punkten framgår att skattskyldigheten för godkända lagerhållare inträder när en skattepliktig produkt levereras till någon som inte är en godkänd lagerhållare eller tas i anspråk för annat ända- mål än försäljning. Leverans av en skattepliktig produkt utlöser skattskyldighet oav- sett om ersättning utgår eller inte. Även gåvor av skattepliktiga pro- dukter ska beskattas. Skattskyldigheten för gåva kan anses inträda även genom att produkten tas i anspråk för annat ändamål än för- säljning. Skattskyldigheten kan dock inte inträda mer än en gång för en viss skattepliktig produkt, vilken grund som används har ingen betydelse. Skatteplikten inträder såväl när produkten levereras av den skatt- skyldige som när mottagaren själv ombesörjer transporten. Det gäller även när en köpare anskaffar produkten vid ett försäljningsställe för detaljförsäljning som innehas av den godkända lagerhållaren. dukt ska anses vara levererad även i de fall den enligt mottagarens an- visning ska avlämnas hos någon annan. Även i fall då en produkt enligt mottagarens anvisning fortsatt förvaras hos lagerhållaren efter att ägan- derätten har övergått ska den anses levererad enligt bestämmelsen. Enligt andra punkten inträder skattskyldigheten för de som – utan att vara godkända lagerhållare – är skattskyldiga på grund av en leve- rans, när den skattepliktiga produkten levereras. Leverans har samma innebörd som i första punkten. Av tredje punkten följer att skattskyldigheten för de som – utan att vara godkända lagerhållare – är skattskyldiga på grund av att pro- dukten tas i anspråk för annat än försäljning, inträder när produkten tas i anspråk. Det är som gäller för godkända lagerhållare enligt första punkten b). Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.6.6. Paragrafen innehåller fyra undantag från skattskyldighetens inträde. Enligt den första punkten inträder skattskyldighet inte för av- loppsslam som levereras eller tas i anspråk för annat ändamål än jord- bruksändamål. Om slammet inte ska spridas på av mot- tagaren ska således skatt inte tas ut. Motsvarande begränsning av skattskyldigheten gäller enligt andra punkten för kalk som levereras eller tas i anspråk för annat ändamål än för jordbruksändamål, för fiskodling eller för användning inom livs- medelsproduktion. Kalkprodukter för jordbruksändamål är till exem- pel för strukturkalkning eller annan kalkning av . Det skulle även kunna vara kalkprodukter som köps för att blandas i djurfoder. Kalk som används i fiskodling för pH-reglering av vatten innebär också skattskyldighet. Samma gäller för kalk som används inom livs- medelsindustrin, till exempel den kalkbaserade råvara som används för urlakning av sockerbetor vid tillverkning av socker. Av den tredje punkten följer att skattskyldighet inte inträder om skattskyldighet har inträtt för den skattepliktiga produkten och avdrag inte har medgetts enligt 13 §. Det innebär att skatt- skyldighet inte inträder om produkten har beskattats tidigare i distri- butionskedjan. Ett exempel på en sådan situation kan vara att en importör som är godkänd lagerhållare säljer ett parti mineralgödsel till en återförsäljare som inte är godkänd lagerhållare. Skattskyldighet inträder vid transaktionen i enlighet med 11 § 1. När återförsäljaren säljer gödselprodukterna vidare till ett lantbruksföretag ska skatt inte tas ut igen för samma produkter. Om undantaget inte fanns skulle dock återförsäljaren bli skattskyldig enligt 8 § 2, och skattskyldig- heten skulle inträda vid leveransen enligt 11 § 2. Som undantag från undantaget gäller emellertid att skattskyl- digheten ska inträda om varan har beskattats, men därefter tagits tillbaka i samband med ett återköp. I ett sådant fall har säljaren fått avdrag för den skatt som belöpte på varan, och skattskyldigheten ska då inträda en gång till om och när varan avyttras en andra gång. Enligt fjärde punkten inträder inte skattskyldighet för skatte- pliktiga produkter som levereras utomlands. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 5.6.7. I paragrafen återfinns bestämmelser om avdrag för skatt. En grund- läggande förutsättning för att avdrag ska få göras är att skattskyl- dighet för produkterna har inträtt. Om skattskyldighet inte har inträtt har ju någon skatt inte tagits ut och då finns det heller inget att dra av mot. Avdrag får göras för skatt på skattepliktiga produkter som i obru- ten förpackning har tagits tillbaka i samband med återgång av köp. Det kan till exempel gälla för en godkänd lagerhållare som har sålt ett parti mineralgödsel till ett lantbruksföretag med en kontraktsklausul om att överblivna gödselsäckar får lämnas tillbaka. Avdrag får då göras för den skatt som tagits ut på de säckar som eventuellt återlämnas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.8. Paragrafen innehåller bestämmelser om återbetalning av skatt. Av första stycket framgår att återbetalning kan sökas om en skatte- pliktig produkt, utan att ha hamnat på , har förstörts eller på annat sätt förverkats genom oförutsedda händelser eller force majeure. Produkten ska ha förstörts utan att det skett på . Om pro- dukten sprids på , på annat sätt än avsett, saknas det rätt till återbetalning av skatt. Ett exempel kan vara att en traktor med släp lastat med kalk välter på åkern. Kalkprodukten kan ses som förstörd, men eftersom lasten spilldes ut på finns det ändå en risk för att kadmium i produkten via grödan hamnar i människokroppen. I andra stycket finns bestämmelser om förfarandet. En ansökan om återbetalning ska omfatta en period om ett kalenderkvartal och ges in efter kvartalets utgång. Återbetalning medges inte för skattebelopp som för kalenderkvartal understiger . Ansökan om återbetalning ska vara undertecknad av sökanden eller av den som är ombud eller annan behörig företrädare för sökanden. En ansökan som lämnats för en sökande som är en juridisk person anses ha lämnats av sökanden, om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda sökanden. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.9. I paragrafen finns bestämmelser om att skattesatsen ska räknas om med hänsyn till förändringar i det allmänna prisläget. Av första stycket framgår att för och efterföl- jande kalenderår ska skatt tas ut med belopp som efter en årlig om- räkning motsvarar de i 5–7 §§ angivna skattebeloppen multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Skattebeloppet avrun- das till hela kronor. Det innebär alltså att förändringar i konsu- mentprisindex (KPI) kommer att påverka den skatt som ska betalas per gram kadmium i produkten. Bestämmelsen är utformad på sam- ma sätt som motsvarande bestämmelse i andra punktskattelagar.