sou · H5B38 · 2017-02-24 00:00:00 — Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017 Kärnavfallet – en fråga i Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017 Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen (för kärnavfallsfrågor) är en tvärvetenskaplig kommitté som har i uppdrag att ge regeringen råd i frågor om använt kärnbränsle, kärnavfall och rivning av kärntekniska anläggningar. ger sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. Bedömningen presenteras i form av en kunskapslägesrapport. Syftet med rapporten är att uppmärksamma och beskriva frågor som anser viktiga och att redogöra för rådets synpunkter i dessa. överlämnar härmed till regeringen årets kunskapslägesrapport (den sjuttonde i ordningen) SOU 2017:8 Kunskaps- läget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet − en fråga i ständig förändring. Bakom denna rapport står samtliga ledamöter och sakkunniga i . Rapporterna om kunskapsläget på kärnavfallsområdet åren 1998, 2001, 2004, 2007, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015 och 2016 finns även tillgängliga i en engelsk version. Rådet kommer att ge ut en engelsk översättning av årets rapport . (ordförande), senior professor i empirisk livsåskådningsforskning, , professor i ekonomisk historia, , docent i tillämpad kärnfysik, , professor emeritus i strålningsbiologi, Tuija , professor i miljöbedömning, , , docent i geologi, , professor i radiofysik, adjungerad vid , , professor i idé- och lärdomshistoria, , professor i teknik och social förändring, , professor i oorganisk och fysikalisk kemi, , , professor i maskinteknik, , f.d. chefsjurist på 1.2Sammanfattningar av kapitel i kunskapsläges- 1.2.1Hur kraven på ett slutförvar för använt kärnbränsle vuxit fram i svensk lagstiftning Framtidsscenarier för slutförvarsprojektet............ 1.2.3Fortsatta politiska utmaningar – finansiering En ny generation kärnreaktorer?............................ Organisation av utmaningar .............. SKB:s verksamhet 2016........................................... Organisations- och kompetensfrågor .................... Ny finansiering för miljöorganisationer ................ Uppdatering om platsvalsprocessen i ...... 1.5.2Planer på slutförvar för använt kärnbränsle 1.5.3Finlands slutförvar för använt kärnbränsle − det första som börjar byggas i världen ................... 1.5.5Djupa borrhål – sökande efter plats för test av Hur kraven på ett slutförvar för använt kärnbränsle vuxit fram i svensk lagstiftning.................................... Den tidiga utvecklingen av kärnenergin i ................. 2.3De första lagarna på kärnteknik- och 2.3.5Lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m...................... 2.4Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) ................................................................... 2.5 Innebörden av tillstånd till kärnteknisk verksamhet............ 2.5.2Kraven på en fullgod organisation och Forskning och utvecklingsverksamhet .................. 2.5.5Föreskrifter som utfärdats med stöd av 2.6SKB:s uppdrag att fullgöra reaktorinnehavarnas 2.7Statens sistahandsansvar för slutförvaring av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall................................ 2.7.1Ansvarsfördelningen mellan staten och 2.7.2Statens sistahandsansvar för säkerheten – Internationella förpliktelser genom 2.7.3Radioaktivt avfall ska enligt EU:s kärnavfallsdirektiv slutförvaras i den medlemsstat där det genererades............................ 2.8 Fortsatt lagstiftning på kärnavfallsområdet.......................... 2.8.1Kärnteknisk verksamhet läggs fast i tre lagar och kräver två tillstånd ............................................ 2.8.2Bestämmelser inom ramen för EU och Behovet av regelförenkling och effektivisering ..... Fortsatt utveckling av lagstiftningen...................... Framtidsscenarier för slutförvarsprojektet..................... Bakgrund – genomförda studier ............................................ 3.3Att studera framtiden – trendframskrivning och 3.4Att hitta vägar till och hinder för framtiden − 3.5Omständigheter som kan förhindra ett fullföljande av ett igångsatt slutförvarsprojekt – och konsekvenserna ........ Nationella/globala omständigheter ........................ ”Nollalternativet” − förlängd förvaring i Clab..... Fortsatta politiska utmaningar – finansiering Finansieringen av slutförvaret................................................ Kritik mot kalkylerna för rivning och förvar......... Kritik mot finansieringsmodellen........................... Storleken på avgiften till Kärnavfallsfonden.......... Tilldelning ur Kärnavfallsfonden............................ Finansiering av fri forskning om kärnavfall........... 4.3.1Motstridiga funktionskrav och djupa borrhål 4.4Avslutande reflektioner – finansiering och En ny generation kärnreaktorer? 5.5Internationell forskning på transmutation och snabba Organisation av utmaningar..................... De två tidsperspektiven........................................................ 6.3Uppförande-drift och säkerhetsanalys: en gemensam Fjärrstyrning eller distribuerad säkerhetsanalys? Utmaningar från omvärlden ................................................ I detta kapitel ingår korta beskrivningar av rapportens kapitel, en berättelse om rådets arbete , en översikt av händelser inom kärnavfallsområdet 2016 i samt en internationell utblick som tar upp några aktuella länder och områden. 1.2.1Hur kraven på ett slutförvar för använt kärnbränsle vuxit fram i svensk lagstiftning I kapitlet beskriver vi hur lagstiftningen, om hur kärnkraftens avfall bäst ska tas om hand, har vuxit fram. Det dröjde nära av kärntekniskt utvecklingsarbete innan kraven på hanteringen av kärnkraftens avfall och slutförvaring av det använda kärnbränslet återspeglades i lagstiftningen. Visserligen hade beslutat om att införa en strålskyddslag som tog hänsyn till riskförhållanden som följer av användning av röntgenstrålar och radioaktiva ämnen inom framför allt sjukvården. Men frågan om kärnenergin och dess avfallsproblem var inte aktuella när den lagen infördes. Det var genom införandet av kärntekniklagen som ramen för de generella krav på hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle slogs fast. Lagen trädde i kraft och är fortfarande giltig. Projektet att ta om hand om allt kärnavfall och använt kärnbränsle aktualiserar en mängd olika framtidsfrågor. Projektet ska pågå fram till slutet av innevarande sekel. Vilka samhällsförändringar kan påverka genomförandet av projektet? Vilka världshändelser kan vålla förseningar och bli mer eller mindre svårhanterliga hinder i processen? Vad kan vi göra för att mildra konsekvenserna? Kan vi förbereda oss ? Huvudsyftet med kapitlet är att mot bakgrund av aktuell framtidsforskning lyfta fram några olika framtidsscenarier och belysa vad konsekvenserna kan bli för slutförvarsprojektet om några eller något av dessa scenarier förverkligas. 1.2.3Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet I kapitlet redovisar och diskuterar vi den politiska debatten i om två frågor som rör det använda kärnbränslet, nämligen finansiering av ett slutförvar och möjligheten att återta det använda kärnbränslet efter att det placerats i ett slutförvar. Vi fokuserar på vilka frågor som har lyfts upp på dagordning genom motioner och interpellationer. Syftet är att belysa vilka typer av frågeställningar som det historiskt har funnits debatt om i , vilket kan ge en indikation om vilka frågor som även kan komma att diskuteras i i den fortsatta slutförvarprocessen. 1.2.4En ny generation kärnreaktorer? Det har varit ett långsiktigt mål för kärnkraftsindustrin att i stället för nuvarande teknik där anrikat uran används som kärnbränsle använda teknik där nytt klyvbart kärnbränsle genereras under energiutvinningen, s.k. generation IV-system (Gen IV-system). Tänkbara fördelar med Gen IV-system är att energiinnehållet i kärnbränslet, ursprungligen uran och plutonium, utnyttjas mycket bättre, och att det avfall som genereras inte utgör ett strålskyddsproblem under lika långa tider som det använda kärnbränslet från de kärnkraftverk som används . Givetvis finns även tänkbara nackdelar som kan röra risker men i detta kapitel ligger fokus på att belysa tekniska utmaningar. Flera stora länder, eller grupper av länder, har forskningsprogram för att utveckla Gen IV-system men utvecklingen går långsamt, de tekniska svårigheterna synes vara påtagliga och utvecklingskostnaderna mycket höga. Kapitlet handlar om behovet av studier av den organisation som ska bygga och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle. Organisationen ska balansera två extrema tidsperspektiv. Förvaret ska byggas och drivas under och det förseglade förvarets funktionsduglighet ska garanteras under minst 100 . Syftet med kapitlet är att lyfta några frågeställningar som organisationsstudier bör ta upp. Fokus är på konfliktrisker och samverkan mellan verksamheter som representerar de två tidsperspektiven, dvs. mellan enheter som ansvarar för uppförande-drift av förvaret och enheter som ansvarar för den långsiktiga säkerhetsanalysen. Frågeställningarna berör kontinuitet, identitet, säkerhetsanalysens plats i organisationsschemat, motstånd mot strukturella förändringar och anpassning till omvärldsförändringar. Detta kapitel är författat av , tidigare ledamot i . har fått en ny vice ordförande, , som varit ledamot i rådet . , som har varit ordförande , har fått förlängt förordnande fram till . Rådet har arbetat enligt direktiv 2009:31 och uppmärksammat kärnavfallsfrågor bland annat genom publikationer, möten och seminarier. redovisar i en årlig kunskapslägesrapport föregående års arbete och sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. Förra årets kunskapslägesrapport 2016:16 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar lämnades över till klimat- och miljöminister . Kunskapslägesrapporten presenterades för rådets målgrupper vid ett öppet seminarium i och därefter publicerades nyhetsblad om de aktuella ämnena: Låga stråldoser från närodlad mat vid läckage, Kärnkraftsbolag utan tillgångar när reak- torerna är avvecklade, Mätprogram i passiva förvar, Positivt mer- värdesavtal med etiska utmaningar, Om jordbävningar i och Risker för kompetensbrist på slutförvarsområdet.1 började rådets arbete med föreliggande kunskapslägesrapport . Bedöma Svensk Kärnbränslehantering AB:s(SKB) verksamhet Enligt direktivet ska bedöma SKB:s ansökningar och forskningsprogram. lämnade rådet sina synpunkter på frågor i sak till mark- och miljödomstolen i sitt yttrande.2 I yttrandet vill rådet uppmärksamma domstolen på frågor som är ofullständigt besvarade och som rådet anser vara avgörande för att kunna bedöma om SKB:s ansökan uppfyller gällande lagstiftning och om KBS-3-metoden kan bedömas vara godtagbar. SKB har lämnat sitt forskningsprogram Fud-pro- gram 2016 och rådet har börjat arbetet med att granska det. Rådets yttrande ska lämnas till regeringen senast . 1Du hittar nyhetsbladen under publikationer på: . 2Yttrande över Svensk kärnbränslehantering AB:s ansökan om tillstånd enligt i ett sammahängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. (Dnr Komm2016/00858/M1992:A). Rådet har haft 6 rådsmöten och ett flertal möten med sina målgrupper bland annat med Miljöorganisationernas kärnavfallsgranskning (MKG), () och Miljö- och . hade rådet ett möte med kommunerna om informations- och kunskapsbevarande (som följde upp ett första möte ). Frågan är aktuell och har rådet på sin webbplats publicerat en extern rapport: , Memory and Knowledge Preservation – Recent thinking and progress in the field of geological disposal of radioactive waste, and further avenues of researchförfattad av Rådet anordnade ett internationellt seminarium om etiska frågor : Ethical Perspectives on the Nuclear Fuel Cycle läs mer i Nyhetsblad 2016:8 Kärnbränslecykeln i etisk belysning. För att nå fler bland målgruppen politiker arrangerade ett seminarium under Almedalsveckan som handlade om Kärnavfallets framtid – av utmaningar. Läs mer i Nyhetsblad 2010:9 Är redo att besluta om ett slutförvar? I rådets uppdrag ingår att följa utvecklingen av hur andra länder hanterar kärnavfall och använt kärnbränsle. Dels för att kunna ha en överblick över den internationella utveckling inom området som kan bidra till kunskapsuppbyggnad i , dels för att kunna lämna bidrag till arbetet inom olika internationella organisationer och projekt. åkte rådet på en studieresa till . Vid ett besök på forskningsinstitutet mötte rådet representanter för Laboratory for . I pågår en platsvalsprocess som leds av of Energy (SFOE som ligger under , Transport, Energy and Communications, DETEC). Under diskuterade rådet samrådsprocesserna i och tillsammans med olika aktörer i , förutom SFOE var där representanter för: 3 Läs under publikationer/externa publikationer på . •ENSI, Swiss Federal Nuclear Safety Inspectorate (tillsynsmyndigheten). •Nagra, National Cooperative for the Disposal of Radioactive (ansvariga för att planera, bygga och driva slutförvar). •Representanter för de aktuella regionerna i platsvalsprocessen: Regional Conference Ost, Regional Conference Nordost, Regional Conference Nördlich Lägern och Kanton besökte även Zwilag som är ett mellanlager för kärnavfall. Där studerade rådet bland annat torrlagring av använt kärnbränsle och upparbetat avfall.5 hade rådet ett möte med den ryska miljöorganisationen som arbetar för allmänhetens deltagande och insyn i beslutsfattandet om hantering av radioaktivt avfall.6 Rådets ledamöter och kansli har deltagit i olika internationella konferenser och arbetsgrupper och några nämns här nedan. undergrupp ’s arbete i samband med hantering av kärnavfall i arbetsgruppen Forum on Stakeholder Confidence. ABG (Advisory Bodies to Governments) hade möte i . ABG är ett samarbete mellan och motsvarande rådgivande organisationer i , , , och . Representanter från rådet var även i på mötet International Conference on Geological Repositories: Continued Engagement and Safe Implementation, i på mötet The 11th ”Nuclear Energy, Environment, Safety-2016”7 och på internationella konferens i sam- 4Läs mer om senaste nytt i platsvalsprocessen i nedan. 5Läs mer om mellanlagret på: (hämtad ). 6http:/// (hämtad ). 7Läs mer om nedan. arbete med /i om kostnaderna för avveckling och rivning.8 2016 har varit ett händelserikt år på kärnavfallsområdet inte minst när det gäller SKB:s arbete. SKB har två tillståndsprocesser som pågår och de har lämnat över ett forskningsprogram till SSM för granskning. Det är regeringen som tar beslut om tillstånd för ansökningarna och godkännande av forskningsprogrammet. Nedan följer en översiktlig beskrivning. Tillståndsprocessen om slutförvar för använt kärnbränsle lämnade SKB in sina ansökningar om slutförvaring av använt kärnbränsle till Mark- och miljödomstolen vid (mark- och miljödomstolen) och till SSM. handlade beredningen av ansökan om huruvida den var tillräckligt komplett för att kunna tas upp till prövning. Kungörelse och sakgranskningsfas 2016− kungjordes ansökningarna av mark- och miljödomstolen och SSM vilket innebär att sakgranskningsfasen kunde börja. Remissinstanserna lämnade yttranden om sakfrågor till mark- och miljödomstolen och SSM . bemötte SKB dessa yttranden i sak. SSM lämnade sitt yttrande i egenskap av remissinstans till mark- och miljödomstolen . SSM anser att SKB har förutsätt- 8 (hämtad ). ningar (utifrån detta steg i tillståndsprocessen) att uppfylla strålsäkerhetskraven för slutförvaret enligt miljöbalken.9 koordinerar remissen enligt Esbokonventionen som ger grannländer en möjlighet att föra fram synpunkter på Miljökonsekvensbeskrivningen i ansökan enligt om ett slutförvar för använt kärnbränsle. Samråd med länderna runt hölls i samband med att SKB upprättade miljökonsekvensbeskrivningen innan ansökan lämnades in 2011. Efter kungörelsen 2016 var det möjligt för SKB att fortsätta hålla samråd med de länder som önskat delta och lämnade , , , , och sina yttranden. skickade SKB in yttrandena till mark- och miljödomstolen och bemötte synpunkterna.10 Mark- och miljödomstolens två remisser lämnade SKB in sin Komplettering V med sitt bemötande till de yttranden om sakfrågor som lämnats till mark- och miljödomstolen under våren 2016.11 Remissinstanserna har fått möjlighet att yttra sig till domstolen angående SKB:s bemötande . lämnade SKB in en ansökan till mark- och miljödomstolen om hamnverksamhet i Forsmark (i anslutning till slutförvaret för använt kärnbränsle). Det innebär att mark- och miljödomstolen har fyra tillståndsärenden som pågår : •målet om ett slutförvarsystem för använt kärnbränsle (M1333-11), •målet om utökad hamnverksamhet (M 6009-16) •målet om dispens från art- och habitatdirektivet (M4617-13) och •målet om SFRII (M7062-14) (läs mer nedan) Yttrande över ansökan från om tillstånd enligt miljö- balken för ett system för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle. (Dnr SSM2016-546). 10Läs mer i Mark- och miljödomstolen vid , avd. 4. M 1333-11, aktbilaga 427. 11Läs mer i Mark- och miljödomstolen vid , avd. 4. M 1333-11, aktbilaga 425. Eftersom mark- och miljödomstolen anser att remissinstanserna bör få lämna yttranden om behov av samordning av målen räknar de med att en huvudförhandling allra tidigast kan hållas hösten 2017.12 Tillståndsprocessen om Slutförvaret för kortlivat låg- och medelaktivt avfall (SFR II) SKB lämnade in ansökningar om att bygga ut SFR (här kallat SFR II) till mark- och miljödomstolen och till SSM. I det nya förvaret ska det finnas utrymme för allt det kortlivade låg- och medelaktiva kärnavfallet som uppstår vid drift och rivning av våra befintliga reaktorer. Det ska även vara ett mellanlager för långlivat låg- och medelaktivt avfall i avvaktan på att ett slutförvar för långlivat radioaktivt avfall (SFL) ska tas i drift, vilket enligt SKB planeras ske . Eftersom tillståndsprocessen för utbyggnaden är försenad så kommer avfallet från 7 reaktorer (, 2, och Ågestareaktorn) att behöva mellanlagras. Rådet och kommun är två av de remissinstanser som tidigare lämnat yttranden med synpunkten att ansökan enligt bör hanteras som en nybyggnation med ny verksamhet och inte endast en utbyggnad av befintlig verksamhet. Skillnaden är viktig eftersom det påverkar tillståndsprocessen, en nybyggnation kräver regeringens tillåtlighetsprövning. Regeringen beslutade att ansökan om SFR II är så omfattande att det ska prövas enligt 17 kap. 3 § miljöbalken.13 Mark- och miljödomstolen har skickat ett föreläggande till SKB om att bemöta remissinstansernas synpunkter på behov av kompletteringar för SFR II. SKB kommer att svara . SKB ska även lämna sina kompletteringar angående SFR II till SSM i ansökan enligt kärntekniklagen . Tillståndsprocessen för SFR II är alltså fortfarande i kompetteringsfasen. 12Läs mer i Mark- och miljödomstolen vid , avd. 4. M 1333-11, aktbilaga 444. 13Mark- och miljödomstolen vid , avd. 3. M7062-14, aktbilaga 47. Mark- och miljödomstolens remiss om att eventuellt samordna fyra mål (se ovan) inkluderar SFR II vilket kan bli en bidragande orsak till att tidsplanen förskjuts ytterligare. Fud-program 2016 – SKB:s forskningsprogram SKB publicerar sitt forskningsprogram , och det senaste publicerades . SSM granskar programmet och efter en remissrunda lämnar de sitt yttrande till regeringen . Rådets lämnar sitt yttrande till regeringen . Det är regeringen som godkänner programmet och kan då även ställa villkor på verksamheten. Plan 2016 − SKB:s kostnadsberäkningar Var tredje år lämnar SKB en beräkning av kostnaderna för det svenska kärnavfallsprogramet till SSM och den senaste lämnades . SSM granskar rapporten och yttrar sig till regeringen som kommer att fatta beslut om vilka avgifter som kärnkraftsindustrin ska betala in till Kärnavfallsfonden för perioden –2020.14 har tidigare uppmärksammat, och så även i denna rapport, att det kan uppstå problem med en industriell organisation som ska skapa ett slutförvar för använt kärnbränsle, inte minst med tanke på den långa projekttiden (upp till ). publicerade SSM tillsynsrapporten säkerhetsledar- skap SKB15 som visar att det finns exempel på brister i . Rådet har även uppmärksammat problemet att kärnavfallsfrågorna tar att lösa, som intresset för dem eventuellt minskar. Det gör bevarandet av nödvändig kompetens till en stor Kostnader förkärnkraftens radioaktiva rest- produkter. Underlag för avgifter och säkerheter åren 2018–2020. (SSM 2016-3279-2). Att det är en viktig fråga visar det faktum att regeringen har gett SSM i uppdrag att utreda detta vidare i Uppdrag om långsiktig kompetensförsörjning.16 1.4.3Ny finansiering för miljöorganisationer Miljöorganisationers möjlighet till finansiering från Kärnavfallsfonden upphörde efter kungörelsen av ansökan om använt kärnbränsle, alltså . I stället har de fått möjlighet till finansering i och med regleringsbrev 2017 där det står: Högst ska användas för bidrag till ideella miljöorganisationers insatser i samband med frågor om lokalisering av anläggningar för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle.17 I uppdrag ingår omvärldsbevakning. var rådet på studieresa till och representerat på ett möte i . I avsnittet nedan finns presentationer av läget på kärnavfallsområdet i dessa länder, samt i som har kommit långt i sin process att skapa ett slutförvar för använt kärnbränsle. Några internationella frågor som också beskrivs är kostnadsberäkningar för avveckling och rivning av reaktorer, sökandet efter plats för att testa djupa borrhål i och forskning om nya utformningar av kapseln. 1.5.1Uppdatering om platsvalsprocessen i I är fem reaktorer i drift. Planen är att inte ersätta dem med nya reaktorer, men de får drivas så länge reaktorinnehavarna kan visa tillsynsmyndigheten att de är säkra. Det gäller dock inte reaktorn som är planerad att stängas och därefter avvecklas och rivas. 16Regeringsbeslut M2016/03064/Ke. 17Naturvårdsverkets regleringsbrev 2017. Regeringsbeslut I:12 M2016/02982/S (delvis) M2016/02923/S M2016/02948/Mm m.fl. I Schweiz18 är planen att bygga två djupa geologiska slutförvar där alla typer av radioaktivt avfall ska förvaras. Det pågår en process att välja ut platser till förvaren som antingen kommer att byggas på två olika platser eller på samma plats (men i så fall ha separata lagringsutrymmen). The Swiss Federal Office of Energy (SFOE) som ligger under DETEC ansvarar för att skapa och samordna platsvalsprocessen enligt The Sectoral Plan for Deep Geological Repositories. Den sker i tre steg: Steg 1: Val av geologiska områden att undersöka vidare: 2008–2011 6 platser godkändes av att undersökas vidare i steg 2. Steg 2: Val av minst två platser – ska besluta om 3 av de 6 platserna går vidare i steg 3. Steg 3: Val av en plats Enligt nuvarande tidsplan kan ta beslut om plats . Tre platser aktuella i steg 2 Steg 2 pågår nu och Nagra, som ansvarar för att skapa, bygga och driva förvaren, har undersökt de 6 potentiella platserna som valdes i steg 1 för att minska ner urvalet till steg 3. lämnade Nagra förslag till (tillsynsmyndigheten) på de två platser som enligt Nagra är mest lämpade att undersöka närmare i steg 3. meddelade att de anser att Nagras två utvalda platser ska kompletteras med ytterligare en plats: •Zürich Nordost (Nagras förslag) •Jura Ost (Nagras förslag) •Nördlich Lägern (ENSI:s kompletterande förslag)