sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — En lokalt beslutad urvalsgrund innebär att en viss andel av platserna på en utbildning ska fördelas till sökande på andra meriter än urvals- grunderna betyg och högskoleprov. I en sammanhållen antagning måste samtliga bedömningar för urval dock hanteras i antagnings- systemet eftersom det är i det maskinella urvalet platser fördelas mellan urvalsgrunderna och platserna tilldelas de sökande. Den lo- kalt beslutade urvalsgrunden prövas också oftast parallellt med gym- nasiebetyg och högskoleprov och en sökande kan i princip ha meri- ter att antas i samtliga urvalsgrunder. Den vanligast förekommande lokalt beslutade urvalsgrunden är antal avklarade högskolepoäng. Urvalsgrunden används enbart till fristående kurser och motiveras ofta med att studenter som läser kurser mot generell examen ska kunna bli antagna på sina akade- miska meriter när de söker ett nytt ämne/huvudområde. Uppgifter om högskolepoäng finns som automatiskt inhämtad merit i antag- ningssystemet och urvalsgrunden kan behandlas maskinellt. Andra lokala urvalsgrunder kan vara riktade till sökande med en viss erfarenhet och kompetens, till exempel yrkeserfarenhet. Urvals- grunden kombineras ofta med någon typ av kvantitativt merit, antal år inom yrket eller resultat på högskoleprovet. Om meriten finns registrerad i antagningssystemet prövas inplacering i urvalsgruppen av handläggare men meritvärderingen kan göras maskinellt. För lokala urvalsgrunder med mer komplexa, ibland kvalitativa in- slag som till exempel intervjuer, utgör bedömningarna en för urvalet skapad merit. Bedömningarna översätts till meritvärden för urvals- grunden och inplacering görs i såväl urvalsgrupp som av meritvärden. På samma sätt som för andra urvalsgrunder ska samt- liga sökande i urvalsgruppen rangordnas oberoende av om det är tio, hundra eller ett tusen sökande. Lokalt beslutade urvalsgrunder med Antagningsprocessen och tillämpning av bestämmelserna kvalitativt urval kan därför i ett första steg använda en mer kvan- titativ urvalsmetod, till exempel ett prov, för att rangordna de som inte kvalificerar sig till den mer resurskrävande delen av urvalet. Så kallat överintag innebär att lärosätet antar fler sökande än det antal platser som lärosätet har och bedömt att det kan finansiera. Det kan vara fördelaktigt för både sökande och lärosäte att så många sökande som möjligt erbjuds plats i antagningsprocessen så att den som är antagen hinner förbereda sig, framför allt med avseende på eventuellt byte av bostadsort. I kapitel 6 visar siffror från att av de antagna utan tidigare högskoleutbildning avstår helt från att studera. Överintag är ett sätt att förebygga omfattande reservantagning vid utbildningens start. Vissa antagningsbeslut går att överklaga till (). Beslut som kan överklagas handlar om behö- righet, både att en sökande inte fått grundläggande eller särskild behörighet och att lärosätet inte gjort undantag från behörighets- villkoren. ÖNH kan undanröja högskolans beslut och återförvisa det till lärosätet för vidare handläggning avseende meritvärdering, urval och antagningsbesked. från till (i samband med antagningen till ) beslutade ÖNH i 542 antagningsärenden. beslu- tades i 1 105 antagningsärenden. ÖNH biföll överklagan och undan- röjde lärosätets beslut i av antagningsärendena . () utövar tillsyn över univer- sitet och högskolor med fokus på studenternas rättssäkerhet. Till- synen utgår från de lagar och regler som gäller för svenska högskolor, främst högskolelagen, högskoleförordningen och förvaltningslagen. UKÄ kan även granska att högskolorna följer sina egna regler och att dessa regler stämmer överens med lagar och andra föreskrifter. Sökande kan vända sig till UKÄ för att initiera ett tillsynsärende. Myndigheten kan med ett tillsynsärende inte undanröja beslut som högskolan har fattat men de kan framföra kritik. Antagningsprocessen och tillämpning av bestämmelserna sju ärenden som berörde antagning. I två av ärenden vidtog UKÄ ingen åtgärd med hänvisning till att ärendet skulle prövas av annan myndighet. Två ärenden avslutades med kritik mot lärosätet och tre ärenden avslutades utan kritik. Två av ärendena som inte ledde till kritik handlade om överintag. UKÄ hade redan i ett tidigare ärende 2014 kritiserat att överintaget medförde att den lokalt beslutade urvalsgrunden efter andra urvalet fick för stor andel av platserna. UKÄ gick i en skrivelse, Några antagningsfrågor i till- synsärenden (dnr 32-00230-15), ut till universitet och högskolor med att de i övrigt inte hade någon invändning mot att lärosätena till- lämpade överintag så länge tillämpliga regler och beslut om urval följts men att det var angeläget att universitet och högskolor på ett tydligt sätt informerade de sökande om att överintag förekom så att sökande som var placerade som reserver inte missbedömde sin möj- lighet att bli antagna. Skrivelsen behandlade även antagning till det så kallade basåret och att det av förordningen (2007:432) om behörig- hetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor framgår att den som antas till basåret (förutbildningen) ska antas till en viss efterföljande högskoleutbildning. Lärosätenas överenskommelser med UHR och lärosätens samord- ning genom SUHF leder till en nationellt sammanhållen antagnings- process som gagnar såväl sökande som lärosäten. I antagningspro- cessen hanteras hundratusentals sökande och det är viktigt att processen är effektiv för både sökande och lärosäten. För ärenden som kräver handläggning finns en tydlig uppdelning mellan UHR och lärosätena och SUHF:s nationella bedömningsgrupp för antagning svarar för en gemensam tolkning av hur förordning och föreskrifter ska tillämpas. Att lärosätets beslut om behörighet genom reell kompetens inte kan dokumenteras på ett för antagningsmyndigheten korrekt sätt och att det därför inte går att få tillförlitlig statistik över hur många sökande som bedömts genom reell kompetens är inte tillfredsstäl- lande eftersom det omöjliggör systematisk uppföljning. Enligt direktiven kan utredningen välja att se över och lämna för- slag till åtgärder som rör själva antagningsprocessen. Antagningsprocessen och tillämpning av bestämmelserna systemet är det viktigt att inte bara bestämmelserna, utan även antagningsprocessen är begriplig, överblickbar och rättssäker för de sökande. Utredningen anser att lärosätena och UHR är organiserade så att förutsättningar finns att hantera behov av förändring av pro- cessen om och när behoven uppkommer. 6 Sökande till högskolan I uppdraget att föreslå nya bestämmelser om tillträde till högskole- utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till ny- börjare har vi ställt oss ett antal frågor: vilka är utbildningarna som de nya bestämmelserna ska omfatta och vilka söker och antas till utbild- ningarna? Vilken förutbildning och vilka meriter har de? Och hur ser gruppen sökande till högskolan utan tidigare högskolestudier ut? För att kunna besvara frågorna har vi fått underlag från Universitets- och högskolerådet (UHR) och använt statistik från Statistiska central- byrån (SCB). Samtliga uppgifter i kapitlet rör antagning till höstter- minen 2015. 6.1Identifierade utbildningar och sökande Bestämmelserna om antagning utgår från vilka utbildningar regelver- ket omfattar. Begreppet nybörjare tydliggör att utbildningarna kan påbörjas direkt efter utbildning på gymnasial nivå under förutsätt- ning att man uppfyller behörighetskraven. Bestämmelserna gäller samtliga sökande till utbildningarna, även sökande som har tidigare utbildning på högskolenivå, när de på nytt söker till en kurs eller ett program som vänder sig till nybörjare. För att kunna beskriva sökan- de och vilken del av den totala antagningen till högskoleutbildning som kommer att beröras av de nya tillträdesbestämmelserna behöver utbildningarna först identifieras. Utbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare finns i olika studieformer, såsom yrkesexamensprogram, generella program och fristående kurser. Kurser som vänder sig till nybörjare kan kallas olika men vanligt förekommande benämningar är kurs 1, kurs A eller grundkurs i huvudområdet/ämnet. Kurserna kan vid fördjupande studier leda till en generell examen. I den nationella antagningsomgången genom- fördes antagning till cirka 17 100 utbildningsalternativ vid 36 olika lärosäten.1 Av utbildningsalternativen var 13 700 kurser och 3 300 var program, det vill säga en kraftig tyngdpunkt på kurser. De flesta av utbildningarna vände sig dock inte till nybörjare. Ett sätt att försöka identifiera utbildningar som vänder sig till nybörjare är att se till vilka utbildningar betyg användes i urvalet eftersom utbildningar som vänder sig till nybörjare enligt bestämmelserna måste användas betyg som urvalsgrund. Av 3 300 program var det 1 840 som använde betyg som urvalsgrund och av kurserna var det 3 350 av 13 700. Det är alltså rimligt att anta att utredningens förslag som mest skulle omfatta sökande till drygt hälften av programmen och ungefär en fjärdedel av kurserna i antagningsomgången. Det finns två källor till antagningsstatistik, UHR:s antagningssys- tem (NyA) och SCB. Båda källorna presenterar statistik men inom olika användningsområden. UHR tar fram rapporter där man analyserar antagningen och trender i antagningsstatistiken. Myndigheten producerar också stati- stik utformad utifrån lärosätenas och de sökandes behov, såsom antal sökande och lägsta meritvärde för att bli antagen till en utbildning. Det finns sju samordnade antagningsomgångar och UHR redovisar sökande i så många antagningsomgångar som de har sökt utbildning i. UHR tar fram statistik över sökande under en antagningsomgång: vid sista ansökningsdag, efter första urvalet och efter andra urvalet. Antalet sökande förändras under antagningsprocessen eftersom utbildningar kan fortsätta att ta emot ansökningar även efter sista ansökningsdag. Siffrorna skiljer sig på så sätt från varandra beroende på om de gäller sökande vid ett visst tillfälle i antagningsprocessen eller om de gäller det totala antalet sökande efter avslutad antagningsomgång. Den statistik som SCB tar fram är på uppdrag av Universitets- kanslersämbetet som ansvarar för officiell statistik inom högskole- området. SCB redovisar statistik med nettoantal sökande till en viss termin, oberoende av hur många antagningsomgångar en person har sökt i. Sökande utan svenskt personnummer, däribland så kallade free-movers och inresande utbytesstudenter, ingår inte i statistiken eftersom fokus främst ligger på högskolestudier bland den svenska befolkningen och på dem som inte studerat tidigare i högskolan. Utredningen har fått särskilt framtaget underlag från UHR:s an- tagningssystem som endast omfattar sökande till utbildning på grundnivå. Tyvärr har det inte varit möjligt att skilja ut sökande till utbildningar som vänder sig till nybörjare från sökande till annan utbildning på grundnivå. Utredningen redovisar därför endast de delar som bäst representerar gruppen sökande till utbildning som vänder sig till nybörjare. 6.2.1Några siffror om antagningen till Enligt rapporten till högre utbildning (UHR) var det vid tiden för första urvalet 415 500 individer som sökte till utbildning i den nationella antagningsomgången. Av dessa sökte 46 900 personer enbart utbildning på avancerad nivå medan 368 700 personer sökte till något program eller någon kurs på grundnivå. Eftersom de flesta kurser inte vänder sig till nybörjare avstår vi från att redovisa upp- gifter om sökande till fristående kurs. I kapitlet presenteras statistik om sökande och antagna till program på grundnivå, deras behörig- hetsbakgrunder, urvalsgrunder och meritvärden. I rapporten antagna till högskoleutbildning på grund- nivå och avancerad nivå (UKÄ, SCB) framgår att 410 000 individer ansökte till högskolan . Sökande utan svensk personnummer ingår inte och inte heller sökan- de i antagningsomgångar som vänder sig till internationella sökande. Ungefär hälften av personerna sökte till fristående kurs i första hand och hälften sökte till program. Av de som sökte till program i första hand, sökte 90 700 till yrkesexamensprogram och 61 800 till pro- gram som leder till generell eller konstnärlig examen på grundnivå. Drygt 52 000 sökte i första hand program på avancerad nivå eller övriga program som inte kan indelas i någon av ovanstående katego- rier. Cirka 131 000 av 410 000 sökande hade inte tidigare studerat på högskolan. För utredningen är sökande som inte har tidigare svensk högskoleutbildning en relevant grupp att analysera eftersom dessa sökande i stor utsträckning endast är behöriga att söka till utbildning som vänder sig till nybörjare. Statistiken från UHR och SCB över- lappar delvis men i SCB:s statistik ingår sökande till både kurser och program. 6.3Sökande och antagna till program på grundnivå I följande avsnitt presenteras gruppen sökande och antagna till pro- gram på grundnivå, behörighetsbakgrunder, placering i urvalsgrup- perna betyg och högskoleprov och meritvärden. I vissa delar av redovisningen är det sökande för första urvalet som redovisas och i andra delar ingår även sena sökande. 6.3.1Sökande till program på grundnivå Vid tiden för första urvalet hade 195 800 personer sökt till ett utbildningsprogram på grundnivå. Av de sökande var kvinnor och män. Jämnast könsfördelning fanns i åldersgruppen 19-åringar där var kvinnor och var män. Andelen kvinnor ökade ju äldre de sökande var. Av de sökande var och var . De flesta som sökte till program var relativt unga men 34 570 personer var eller äldre. Av dessa var kvinnor och män. SOU 2017:20 Sökande till högskolan Sökande första urvalet till program på grundnivå, per åldersgrupp och kön Källa: NyA, avrundat till närmaste 10-tal. Flest behöriga genom gymnasieutbildning Grundläggande behörighet kan uppnås på olika sätt. Eftersom kraven på grundläggande behörighet har ändrats finns fler typer av behörighetgrunder redovisade än vad regelverket omfattar. Sammantaget framgår att av de behöriga sökan- de uppnådde grundläggande behörighet genom svenska gymnasie- betyg, där sökande med gymnasieexamen från nuvarande gymnasie- skola (Gy 2011) utgör . var behöriga genom utländskt gymnasiebetyg och genom folk- högskola. finns det 1 940 sökande med tidigare beslut om behörighet som så kallad 25:4. Genom den rekommendation som SUHF fastställt om reell kompetens har 1 210 sökande fått grund- läggande behörighet. Sökande till högskolan SOU 2017:20 Grundläggande behörighet till program på grundnivå Undantag från grundläggande behörighet till Totalt antal behörighetsbakgrunder inkl. Källa: NyA, avrundat till närmaste 10-tal. En person kan ha flera än en behörighetsbakgrund. *Enligt SUHF:s rekommendation. av de sökande till program på grundnivå uppfyllde kravet på grundläggande behörighet eller medgavs undantag. Övriga , 23 600 sökande, uppfyllde inte kravet. Stickprov visar att hälften av obehörighetsbesluten grundade sig i att den sökande prövats obehörig och hälften av besluten grundar sig i att de in- skickade handlingarna inte uppfyllde dokumentationskraven eller att ansökan inte kompletterats med meriter. Hur stor andel av de sökande som skulle uppfylla behörighetskravet om ansökan var komplett går inte att säga. Sökande som bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska medges undantag. var det 2 520 sökande som medgavs undantag från kravet på grundläggande behörighet till något sökt program. I den siffran ingår även lokala beslut om reell kompetens (se kapitel 5). Förutom att vara grundläggande behörig måste den sökande även uppfylla eventuella särskilda behörighetskrav. Samtliga yrkesexa- mensprogram på grundnivå har krav på särskild behörighet och även många generella program. Av de sökande till program på grundnivå uppfyllde både kraven på grundläggande och särskild behörighet. Störst andel obehöriga fanns i gruppen sökande utan svenskt personnummer. En förklaring till det är att det i gruppen fanns sökande från EU/EES och länder utanför EU/EES. Sökande från länder utanför EU/EES är anmälningsavgiftsskyldiga och de som inte betalat anmälningsavgift eller visat sin avgiftsbefrielse (gäller EU/EES-sökande) har inte fått sin behörighet prövad och redovisas i materialet som obehöriga. Om man undantar sökande utan svenskt personnummer var andelen sökande som uppnådde både grundläg- gande och särskild behörighet till sökt utbildning . Högst andel behöriga sökande återfanns i åldersgruppen 20–och lägst var andelen bland sökande . Tabell 6.3 Andel behöriga sökande första urvalet till program på grundnivå per åldersgrupp Totalt inkl. sökande utan svenskt pnr Källa: NyA. Sökande med gymnasiebetyg som har kompletterat med kurser för särskild behörighet placeras i urvalsgruppen BII. Sökande som har konkurrenskompletterat, det vill säga utbytes, tilläggs- eller merit- poängskompletterat för högre meritvärde, placeras i urvalsgruppen BII med det höjda meritvärdet och i urvalsgruppen BI med sitt ursprungliga meritvärde. Även en behörighetskomplettering kan innebära att meritvärdet höjs från det ursprungliga meritvärdet men eftersom behörighetskompletteringen omfattar kursbetyg som är krav för den sökta utbildning blir sökande som har behörighetskom- pletterat enbart placerade i urvalsgruppen BII. Till yrkesexamens- programmen var det 41 300 sökande som hade kompletterat sina betyg och var placerade i betygsgruppen BII. Tillsammans använde de sina kompletterade betyg som behörighetskomplettering till 35 100 olika sökalternativ och som konkurrenskomplettering till 11 500 sökalternativ. Det var alltså vanligare att en komplettering användes för att uppfylla kravet på behörighet än för att höja merit- värdet. till samtliga yrkesexamensprogram var behörighetskomplet- tering vanligare bland de äldre sökande än bland de yngre. Sökande som var stod för av ansökningarna med behörighetskompletterade betyg och de som var och yngre stod för . Till vissa utbildningar var det dock en högre andel yngre som hade behörighetskompletterat: till civilingenjörsprogram- men var av de sökande som hade behörighetskompletterat och yngre och till civilekonomprogrammen var det . Även konkurrenskomplettering av betyg var vanligare bland de äldre sökande än bland de yngre. Sökande som var stod för av ansökningarna med konkurrenskompletterade betyg och de som var och yngre stod för . Också här var det ett antal utbildningar som hade en omvänd åldersfördelning. Till civilingenjörsprogrammen var av de sökande som hade konkurrenskompletterat , till civilekonompro- grammen , till juristprogrammen och till läkar- programmen var av de sökande som hade konkurrens- kompletterade betyg . Att det är större andel yngre som både har behörighetskompletterat och konkurrenskompletterat till dessa program kan delvis förklaras med att det framför allt är yngre som söker till programmen. Fler kvinnor än män kompletterade sina betyg, både vad det gäller behörighets- och konkurrenskompletteringar. Av utbildningsalter- nativen som hade behörighetskompletterats var sökta av kvinnor och av män. Utbildningsalternativ sökta med konkurrenskompletterade betyg hade till sökts av kvin- nor och av män. Eftersom vi tidigare redovisat att 59 pro- cent av de sökande till programmen var kvinnor och var män så var det väntat att kvinnor skulle vara den större gruppen även vid komplettering. Men siffrorna visar att kvinnor i högre grad än män kompletterar sina betyg, både när det gäller behörighet och i avsikt att höja meritvärdet. Konkurrerar i flera urvalsgrupper Det var vanligare att männen sökte i flera urvalsgrupper än att kvin- norna gjorde det. Av männen hade meriter att konkurrera med i två eller fler urvalsgrupper jämfört av kvin- norna. Yngre sökande konkurrerade oftare än äldre i flera urvals- grupper. I åldergruppen 19–var placerade i fler än en urvalsgrupp och för åldersgruppen 22–24-åringar var det . Tabellen ger en bild över hur sökande ofta konkurrerar i fler urvalsgrupper. Av de sökande i BI förekom även i BII. Många har skrivit högskoleprovet (HP) och av sökande i BI hade även ett högskoleprovsresultat att söka på. Drygt hälften av sökande med studieomdöme från folkhögskola (BF) sökte också med ett högskoleprov. Tabell 6.4 Behöriga sökande till program på grundnivå konkurrerar i fler urvalsgrupper Källa: NyA, avrundat till närmaste 10-tal. De allra flesta sökande med ett högskoleprov konkurrerar även i någon annan urvalsgrupp. En promille av de sökande till nybörjar- program, 515 personer, hade endast högskoleprov som urvalsgrund. Dessa sökande var vanligtvis och hade en behörighets- bakgrund genom reell kompetens eller den tidigare så kallade 25:4- regeln. Andra hade fått beslut om undantag från grundläggande behörighet till den sökta utbildningen. Tabellen nedan visar hur stor andel av samtliga sökande till program på grundnivå som hade meriter i urvalsgrunderna betyg och hög- skoleprov. Endast de som har anmält sig och är behöriga har placering i en urvalsgrupp. I samtliga åldersgrupper var BI den van- ligaste urvalsgruppen. Bland sökande upp till var högskoleprov den näst vanligaste urvalsgruppen. För sökande var i stället BII den näst största urvalsgruppen. Det var en betydligt större andel av de yngre sökande som hade skrivit högskoleprovet än av de äldre sökande. Sökande med studieomdöme från folkhögskola var vanli- gare bland de äldre sökande än bland de yngre. Tabell 6.5 Andel av samtliga sökande till program på grundnivå, placering i urvalsgrupp, per åldersgrupp Källa: NyA. Obehöriga och sena sökande placeras inte i någon urvalsgrupp. Sökande utan svenskt personnummer ingår inte. I urvalet sorteras sökande efter meritvärde där de med högre merit- värde antas före de med lägre. Ett sätt att beskriva spridningen av meritvärdena är att titta på median och percentil. Percentil är ett sätt att beskriva hur meritvärdena är fördelade hos de sökande. Percentil , eller median, innebär att hälften av de behöriga sökande har ett meritvärde som är samma eller lägre än det angivna och hälf- ten har samma eller ett högre meritvärde. Vid percentil har samma eller ett lägre meritvärde och har samma eller ett högre meritvärde. Percentil 99 anger lägsta merit- värdet för den procent behöriga sökande som har de högsta merit- värdena i urvalsgruppen Tabell 6.6 Spridning av meritvärde i urvalsgrupperna bland behöriga sökande till program på grundnivå Källa: NyA. Kvinnor hade i betygsgrupperna BI och BII högre meritvärde än män och män hade högre meritvärde i högskoleprovsgruppen än kvinnor. Åldersgruppen 19–21-åringar har de högst meritvärdena i betygsgrupperna. En förklaring till det är att äldre sökande med de högsta meritvärdena redan har antagits till utbildning som vänder sig till nybörjare och därför inte söker ytterligare program på grundnivå. 6.3.2Antagna till program på grundnivå I samband med första urvalet antogs 86 700 personer till ett program på grundnivå. Det motsvarade av de behöriga sökande. Tabell 6.7 Antagna första urvalet till program på grundnivå, per åldersgrupp och kön Källa: NyA, avrundat till närmaste 10-tal. Av de antagna var kvinnor och var män. Kvin- nor utgjorde den största andelen inom samtliga åldersgrupper och i åldersgrupperna var av de antagna kvin- nor. 19-åringar utgjorde av de antagna och knappt hälften av de antagna var . SOU 2017:20 Sökande till högskolan Andel antagna av behöriga sökande till program på grundnivå, per åldersgrupp och kön Källa: NyA. Andelen antagna inom åldersgrupperna är högst bland de yngre. Högre upp i åldrarna har, som tidigare nämnts, de med bäst meriter antagligen redan antagits och därför antas inte lika stor andel som i de yngre åldersgrupperna. Åldersgruppen visar dock på högre andel antagna jämfört med 25–39-åringar. Det kan tyda på att en större andel av sökande i åldergruppen igen söker utbildning, kanske för omställning och byte av yrke. Andelen kvinnor som antogs av behöriga kvinnor var lägre än andelen antagna män av behöriga män. Det gäller för samtliga ålders- grupper.