sou · H5B349 · 2017-06-02 00:00:00 — 2001/02:144 s. 41 och prop. 2009/10:85 s. 325). I linje med regeringens bedömning anser utredningen att en upp- gift om tolkspråk i sig inte utgör en känslig personuppgift, men att den tillsammans med andra uppgifter kan bli en uppgift om etniskt ursprung, alltså en känslig personuppgift. Det är svårt att uttala sig om gränsdragningen för när sådana uppgifter utgör känsliga person- uppgifter och i tveksamma fall kan det därför vara lämpligt om folkhögskolan inhämtar samtycke från den enskilde innan uppgif- terna registreras. Vidare kan folkhögskolorna, enligt förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd, ansöka om statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med funktionsnedsättningar. Ansökan görs till Specialpedagogiska skol- myndigheten. Enligt vad utredningen erfarit lämnas inga direkta per- sonuppgifter in i samband med ansökan. I ansökan framgår endast uppgift om kön och funktionsnedsättning per skola och kurs. Då själva ansökan till Specialpedagogiska skolmyndigheten inte innehål- ler några personuppgifter behöver folkhögskolorna inte något rätts- ligt stöd för att behandla dessa uppgifter i ansökan. Även om en ansökan om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd inte innehåller några känsliga personuppgifter kan folkhögskolorna i sin verksamhet behöva behandla sådana uppgifter beträffande studerande med funk- tionsnedsättning. hämtar folkhögskolorna in en form av samtycke från de studerande. Utredningen bedömer att den behand- ling av känsliga personuppgifter som krävs även fortsättningsvis kan ske med stöd av samtycke när dataskyddsförordningen ska börja tillämpas. Utredningen om ökad insyn i välfärden har i betänkandet Ökad insyn i välfärden (SOU 2016:62 s. 168 ff.) föreslagit att privata folk- högskolor som anordnar utbildning som motsvarar vuxenutbildning i svenska för invandrare enligt 24 kap. 11−15 §§ skollagen ska omfattas av offentlighetsprincipen. Offentlighetsprin- cipen föreslås dock begränsas till de handlingar som hör till den offentligt finansierade verksamheten. Stöd för behandling av känsliga personuppgifter som eventuellt förekommer i dessa handlingar be- rörs i avsnitt 4.7.5. Sammanfattningsvis har det inte framkommit att det hos folkhög- skolorna finns ett behov av att annat än undantagsvis behandla käns- liga personuppgifter. Om det i enskilda fall uppstår ett behov av att behandla känsliga personuppgifter är det utredningens uppfattning att detta är tillåtet efter att den enskildes samtycke hämtats in (arti- kel 9.2 a). Mot denna bakgrund finns det inte skäl att möjliggöra be- handling av känsliga personuppgifter genom att reglera detta särskilt. 7.1.6Behov av reglering i övrigt Bedömning: De rättsliga grunderna samtycke enligt artikel 6.1 a och, beträffande utbildning motsvarande vuxenutbild- ning i svenska för invandrare, uppgift av allmänt intresse enligt första ledet i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen är tillräckliga för att nödvändig behandling av personuppgifter inom folkhög- skolorna ska kunna ske på ett ändamålsenligt sätt som enskildas fri- och rättigheter skyddas. Något behov av ytterligare reglering finns inte. Enligt ovan bedömer utredningen att folkhögskolorna för sin be- handling av personuppgifter, även känsliga uppgifter, som rättslig grund kan tillämpa samtycke (artikel 6.1 a och 9.2 a i dataskyddsför- ordningen) och att denna grund är tillräcklig för utövandet av folk- högskolornas verksamhet. Folkhögskolor som anordnar utbildning motsvarande vuxenutbildning i svenska för invandrare kan även tillämpa första ledet i artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, som rättslig grund för behandling av dessa studerandes per- sonuppgifter. Utredningen anser att det inte heller i övrigt har framkommit något behov att särskilt reglera folkhögskolornas personuppgifts- behandling. Tvärtom talar folkhögskolornas fristående från staten med en inte obetydlig styrka för att en sådan reglering – utöver data- skyddsförordningen och den föreslagna dataskyddslagen – är direkt olämplig. En sådan reglering skulle nämligen enligt utredningens bedömning leda till att det statliga inflytandet över verksamheten ökar och att folkhögskolornas oberoende därigenom minskar. Det saknas därför anledning att föreslå någon sådan reglering. Folkhög- skolorna kommer då att endast tillämpa dataskyddsförordningen och tillämpliga bestämmelser i dataskyddslagen för sin personuppgifts- behandling. Studieförbunden har vuxit fram och tillhandahåller ett brett utbud av studiecirklar för sina deltagare som på sin fritid väljer att förkovra och utbilda sig för att utvecklas. Folkbildnings- rådet fördelar statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till folk- bildningen till följande tio studieförbund: –Bildningsverksamhet, NBV Studieförbunden bedriver verksamhet i landets samtliga kommuner och finns representerade runt om i landet genom sammanlagt 180 lokalavdelningar (prop. 2013/14:172 s. 11). Studiecirkeln utgör den vanligast förekommande verksamhetsformen inom studieför- bunden. arrangeras cirka 276 000 studiecirklar3 i med nästan 1,7 miljoner deltagare4. Andelen unika deltagare i studiecirklar uppgick till cirka 628 000 personer,5 vilket visar att många deltar i flera studiecirklar. En studiecirkel är en grupp människor som söker kunskap tillsammans. Syftet är att varje individ ska utvecklas. beslutar genom villkor och fördelningskriterier för statsbidrag till studieförbund vissa kriterier för att en studiecirkel 3www.studieforbunden.se/studieforbund/ 4Folkbildningsrådets rapport till regeringen : Folkbildningens betydelse för samhället 2015 – samlade bedömning, s. 6. ska berättiga till statsbidrag.6 Vidare fördelar MYH statsbidrag till bl.a. tolkutbildning som bedrivs. Förutom studiecirkelverksamheten är studieförbunden aktiva med att anordna kulturprogram, exempelvis föreläsningar och musik- program. En mindre reglerad och mer flexibel studieverksamhet bedrivs under formen annan folkbildningsverksamhet. Denna verk- samhetsform ska ge studieförbundet möjlighet att pröva nya former och utveckla nyskapande folkbildningsverksamhet. Arrangemangen i annan folkbildningsverksamhet kan vara längre och genomföras täta- re än i studiecirklar. Antalet sammankomster kan vara en eller flera (a. prop.). Antalet kulturprogram har ökat kraftigt i jämförelse med , men har antalet deltagare per program minskat, vilket innebär att antalet deltagare inte har ökat i samma takt som antalet arrangemang. har studieförbunden genomfört mer än 300 000 kulturprogram . Antalet deltagare uppgick till cirka 19,9 miljoner7. Studieförbunden arbetar främst med folkbildningsverksamhet för sina deltagare, men har också – i likhet med folkhögskolorna – genomfört uppdragsutbildningar, exempelvis (en till- fällig statlig satsning på vuxenutbildning ). Utöver de tio ovan nämnda studieförbunden finns även studie- förbundet som arbetar med studie-, bild- nings- och utbildningsverksamhet inom idrotten och verkar för att stimulera människors lärande. fördelar stats- bidrag enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet (6 §). Under folkbildningsanslaget i statsbudgeten finns en särskild anslagspost för verksamhetsstöd till med medel som används för detta ändamål. 6Folkbildningsrådet, Statsbidrag till studieförbund , Villkor och fördelningskriterier. 7Folkbildningsrådets rapport till regeringen : Folkbildningens betydelse för samhället 2015 – samlade bedömning, s. 44. 7.2.2Behandling av personuppgifter inom studieförbunden Det finns ingen särskild reglering för studieförbundens personupp- giftsbehandling. är det således bestämmelserna i person- uppgiftslagen som studieförbunden har att tillämpa vid behandling av personuppgifter. Studieförbunden inhämtar samtycke från deltagaren och tillämpar samtycke som rättslig grund för sin personuppgiftsbehandling. Ända- målen med behandlingen av personuppgifterna är bl.a. administration av studieverksamhet och återrapportering till via . Nio av de tio studieförbunden som fördelar statsbidrag till använder sig av ett administrativt system som Gustav- gruppen utvecklat. är en akronym för gemensam utveckling av studieförbundens administrativa verksamhetssystem. är ett samarbete mellan nio studieförbund och sker inom Studieförbun- den i samverkans (Studieförbunden) ram. Syftet är att utveckla och förvalta det gemensamma systemet. Organisationen den är studieförbundens bransch- och intresseorganisation. I det administrativa systemet behandlas uppgift om ålder, kön, adress, telefonnummer och personnummer. På individnivå behandlas inte några känsliga personuppgifter. I ett noteringsfält kan uppgifter om allergier eller funktionsnedsättning förekomma som en informa- tion för att nödvändiga förberedelser och val av lokal m.m. ska kun- na göras. Det förekommer att vissa studieförbund som anordnar kontakt- tolkutbildning antecknar tolkspråk i sitt register. Inom studieförbundet anordnas utbild- ning på både nationell nivå och på distriktsnivå. Oavsett på vilken nivå utbildningen anordnas inhämtas samtycke från deltagarna till stöd för behandlingen av deras personuppgifter. 7.2.3Utredningens uppdrag i denna del För att personuppgifter ska få ingå i eller komma att ingå i ett regis- ter eller behandlas helt eller delvis automatiskt krävs att åtminstone en rättslig grund i artikel 6.1 i dataskyddsförordningen är tillämplig. Enligt artikel 6.3 ska grunden för den behandling av personuppgifter som avses i artikel 6.1 c (rättslig förpliktelse) och e (uppgift av all- mänt intresse eller myndighetsutövning) fastställas i enlighet med unionsrätten eller den nationella rätten som den personuppgifts- ansvarige omfattas av. Enligt kommittédirektiven behöver det ana- lyseras vad dataskyddsförordningens krav i denna del innebär i fråga om nationell författningsreglering. ska ana- lysera om det behövs kompletterande bestämmelser som ger ett generellt stöd för myndigheters och andra organs behandling och lämna behövliga och lämpliga författningsförslag. När det gäller behandling av personuppgifter som utförs av myn- digheter, kommuner, landsting och enskilda inom utbildningsom- rådet, förutom forskningsverksamhet, ska utredningen analysera om en eller flera regleringar på nationell nivå är möjlig och kan behövas, utöver den generella reglering som kommer att föreslå, för att säkerställa att nödvändig behandling av person- uppgifter inom utbildningsområdet kan ske på ett ändamålsenligt sätt som enskildas fri- och rättigheter skyddas. Utredningen ska därför undersöka vilken reglering på nationell nivå av personuppgiftsbehandling inom folkbildningsområdet, där- ibland studieförbunden, som är möjlig och kan behövas utöver data- skyddsförordningen och den generella reglering som Dataskydds- utredningen kommer att föreslå samt lämna de författningsförslag som behövs. Av kommittédirektiven framgår att det inom utbildningsområdet i vissa fall är nödvändigt att behandla känsliga personuppgifter. Utred- ningen ska i denna del därför analysera om det, utöver dataskydds- förordningen och den generella reglering som Dataskyddsutred- ningen kommer att föreslå, finns behov av kompletterande bestäm- melser som reglerar behandling av känsliga personuppgifter inom studieförbunden. 7.2.4Rättslig grund för personuppgiftsbehandling Bedömning: Studieförbunden tillämpar den rättsliga grunden samtycke som stöd för sin personuppgiftsbehandling. De kan när dataskyddsförordningen ska börja tillämpas fortsätta att använda samtycke, dvs. artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen, som rättslig grund för sin personuppgiftsbehandling. I praktiken är utrymmet för studieförbunden att tillämpa den rättsliga grunden intresseavvägning (artikel 6.1 f) synnerligen begränsat. För att personuppgifter ska kunna behandlas helt eller delvis auto- matiskt eller annan behandling än automatisk av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register ska få ske när data- skyddsförordningen ska börja tillämpas krävs att åtminstone en av de rättsliga grunderna i artikel 6.1 i dataskyddsför- ordningen är tillämplig. En rättslig grund är att den enskilde har lämnat sitt samtycke till att dennes personuppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål (6.1 a). En annan grund som enligt utredningens bedöm- ning aktualiseras för studieförbundens del är uppgift av allmänt intresse (6.1 e). Sistnämnda rättsliga grund kan tillämpas av både offentliga och privata aktörer. Det krävs dock att uppgiften av all- mänt intresse är fastställd i svensk rätt. I sammanhanget ska skäl 41 till dataskyddsförordningen beaktas. Där anges att en rättslig grund eller lagstiftningsåtgärd, som dataskyddsförordningen hänvisar till, bör vara tydlig och precis och dess tillämpning förutsägbar för per- soner som omfattas av den. Behandling av personuppgifter får vidare även ske om behand- lingen är nödvändig för ändamål som rör den personuppgiftsansva- riges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registre- rades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter (artikel 6.1 f). Studieförbunden tillämpar samtycke från den registrerade som rättslig grund för sin personuppgiftsbehandling. Studieförbun- den är privata aktörer och det är helt frivilligt att delta i deras verk- samhet. Enligt utredningens bedömning kan det inte anses råda betydande ojämlikhet mellan ett studieförbund och deltagarna i dess verksamhet (jfr skäl 43 till dataskyddsförordningen). Studieförbun- den kan således fortsätta tillämpa samtycke som rättslig grund för sin personuppgiftsbehandling när dataskyddsförordningen ska börja tillämpas. Studieförbundens verksamhet är i stort sett oreglerad. Av 2 § för- ordningen om statsbidrag till folkbildningen framgår dock att studie- förbunden bedriver utbildnings-, bildnings- och kulturverksamhet. I 3 § anges att studieförbundet bedriver ut- bildnings- och bildningsverksamhet. Vidare framgår av förordningen om statsbidrag till folkbildningen att sådant lämnas till studieför- bunden under vissa förutsättningar. Statsbidrag får även lämnas till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Studieför- bundet beslutar vilka som ska få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel mellan dem (6 §). Syftet med statens stöd till folkbildningen är enligt 1 § att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin samt att bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhälls- utvecklingen. Syftet är även att bidra till att utjämna utbildnings- klyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt att bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Enligt utredningens uppfattning skulle den reglering av studieför- bunden som finns i nämnda föreskrifter och andra styrande doku- ment, beslutade med stöd av dessa föreskrifter, vid en närmare pröv- ning i och för sig anses kunna utgöra en i nationell rätt fastställd uppgift av allmänt intresse. Om så skulle anses vara fallet skulle per- sonuppgifter kunna behandlas av studieförbunden med stöd av den rättsliga grunden i första ledet i artikel 6.1 e i dataskyddsförord- ningen. Utredningen konstaterar att är personuppgifts- behandling tillåten om den är nödvändig för att kunna utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse (jfr 10 § d PUL). det tillämpas dock enligt de uppgifter utredningen hämtat in inte av studieförbunden. Det framstår vidare som tveksamt hur behandling av personuppgifter inom studieförbunden utan samtycke skulle kun- na förenas med ledorden ”fri och frivillig”, som gäller för folkbild- ningen. Mot denna bakgrund avstår utredningen från att närmare utreda om behandling av personuppgifter skulle kunna ske med stöd av första ledet i artikel 6.1 e hos studieförbunden. Av samma skäl som gör att utredningen avstår från att närmare utreda möjligheterna för studieförbunden att tillämpa den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse, anser utredningen att det så gott som aldrig bör vara aktuellt för studieförbunden att tillämpa den rättsliga grunden intresseavvägning även om de teoretiskt har möjlig- het att tillämpa den grunden (artikel 6.1 f). Denna begränsning följer inte av dataskyddsförordningen utan av syftet med den verksamhet som studieförbunden ska bedriva, nämligen att erbjuda fri och fri- villig utbildning. Behandling av personuppgifter inom studieförbundens verksam- het ska således baseras på den enskildes samtycke i enlighet med de krav på samtycke som gäller enligt dataskyddsförordningen (se bl.a. artiklarna 4.11 och 7). Även om det finns en rättslig grund enligt artikel 6.1 i dataskydds- förordningen åligger det den personuppgiftsansvarige att bestämma för vilka särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål som personuppgifterna ska behandlas (5.1 b i dataskyddsförordningen). Den personuppgiftsansvarige får bara behandla adekvata, relevanta och inte för omfattande personuppgifter i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas (artikel 5.1 c). Av artikel 5.2 framgår att den personuppgiftsansvarige ska ansvara för och kunna visa att nämnda och övriga punkter i 5.1 efterlevs. Bedömning: Studieförbunden har endast undantagsvis behov av att behandla känsliga personuppgifter. Sådan behandling kan då ske med stöd av samtycke enligt artikel 9.2 a i dataskyddsför- ordningen. Enligt artikel 9.1 i dataskyddsförordningen ska behandling av per- sonuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och behandling av genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgif- ter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning vara förbju- den. Känsliga personuppgifter får dock behandlas enligt artikel 9.2 om vissa förutsättningar är uppfyllda, t.ex. att den registrerade ut- tryckligen har lämnat sitt samtycke till behandlingen av hans eller hennes känsliga personuppgifter för ett eller flera specifika ändamål (a). Förutom artikel 9 finns det bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter i 3 kap. i förslag till dataskyddslag. Det förekommer att studieförbund som anordnar kontakttolk- utbildning antecknar tolkspråket i sina register. Uppgifter om namn och språkkunskaper har i vissa utredningar ansetts utgöra indirekta upplysningar om en persons etniska ursprung (t.ex. SOU 2001:32 s. 124 och SOU 2003:40 s. 180). I Datainspektionens rapport 2002:2 anges att en uppgift om en persons modersmål i vissa fall kan vara en uppgift som indirekt avslöjar etniskt ursprung (s. 8). Regeringen har dock bedömt att en isolerad uppgift om medborgarskap eller uppgifter om nationalitet eller ursprungsland inte avslöjar vare sig ras eller et- niskt ursprung (prop. 2001/02:144 s. 41 och prop. 2009/10:85 s. 325). I linje med regeringens bedömning anser utredningen att en uppgift om tolkspråk i sig inte utgör en känslig personuppgift, men att den tillsammans med andra uppgifter kan bli en uppgift om etniskt ursprung, alltså en känslig personuppgift. Det är svårt att ut- tala sig om gränsdragningen för när sådana uppgifter utgör känsliga personuppgifter och i tveksamma fall kan det därför vara lämpligt om studieförbunden inhämtar samtycke från den enskilde innan uppgifterna registreras. Det har således inte framkommit att det hos studieförbunden finns ett behov av att annat än undantagsvis behandla känsliga per- sonuppgifter. Om det i enskilda fall, t.ex. beträffande en studerande med funktionsnedsättning, uppstår ett behov av att behandla käns- liga personuppgifter är det utredningens uppfattning att detta är tillåtet efter att den enskildes samtycke hämtats in (artikel 9.2 a). Mot denna bakgrund finns det inte skäl att möjliggöra behandling av känsliga personuppgifter genom att reglera detta särskilt. 7.2.6Behov av reglering i övrigt Bedömning: Den rättsliga grunden samtycke enligt artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen är tillräcklig för att nödvändig behand- ling av personuppgifter inom studieförbunden ska kunna ske på ett ändamålsenligt sätt som enskildas fri- och rättig- heter skyddas. Något behov av ytterligare reglering finns inte. Enligt ovan bedömer utredningen att be- handling av personuppgifter, även känsliga uppgifter, som rättslig grund kan tillämpa samtycke (artikel 6.1 a och 9.2 a i dataskydds- förordningen) och att denna grund är tillräcklig för utövandet av studieförbundens verksamhet. Utredningen anser att det inte heller i övrigt har framkommit något behov att särskilt reglera studieförbun- dens personuppgiftsbehandling. Tvärtom talar studieförbundens fristående från staten med en inte obetydlig styrka för att en sådan reglering – utöver dataskyddsförordningen och föreslagna data- skyddslagen – är direkt olämplig. En sådan reglering skulle nämligen enligt utredningens bedömning leda till att det statliga inflytandet över verksamheten ökade och att studieförbundens oberoende där- igenom minskade. Det saknas därför anledning att föreslå någon sådan reglering. Studieförbunden kommer då endast att tillämpa data- skyddsförordningen och tillämpliga bestämmelser i dataskyddslagen för sin personuppgiftsbehandling. () är en ideell organisation med tre medlem- mar som tillsammans representerar svensk folkbildning. Medlem- marna är Studieförbunden i samverkan som representerar de tio studieförbunden, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation som representerar de folkhögskolor som har folkrörelser och andra orga- nisationer som huvudmän, och Kommuner och Landsting i egenskap av företrädare för offentligägda folkhögskolor. FBR har fått vissa myndighetsuppdrag av och reger- ingen. Genom 7 b § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvalt- ningsuppgifter inom verksamhetsområ- de har FBR anförtrotts förvaltningsuppgiften att pröva frågor om fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Fördelningen av stats- bidrag till folkbildningen regleras i förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen beslutar om riktlinjer för FBR när det gäller uppgiften att fördela statsbidrag och den redovisning av den verksamheten som FBR ska lämna till regeringen. Enligt 15 § förordningen om statsbidrag till folkbildningen ska FBR kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten i för- hållande till de syften med folkbildningen som anges i förordning- en och de villkor som föreskrivits för att statsbidrag ska lämnas. FBR ska också i enlighet med de riktlinjer som regeringen medde- lar lämna regeringen sådana sakuppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering8. FBR ska därvid redovisa hur statsbidraget har använts för studieförbundens verksamhet. FBR:s samlade uppföljningsverksamhet består av flera delar med olika syften och inriktning, bl.a. uppföljning av statsbidragsvillkor, förebyggande av felaktig bidragsanvändning, underlag för fördelning av statsbidrag och återrapportering till regeringen. Av FBR:s villkor och fördelningskriterier för statsbidrag till stu- dieförbund9 framgår att bidragsmottagaren är skyldig att regelbundet eller på begäran tillställa FBR dokument, handlingar och uppgifter som FBR bedömer vara nödvändiga för att kunna fullfölja sina myn- dighetsuppgifter. Vidare anges att statsbidragsvillkorade handlingar utgörs av bl.a. STUV (studieförbundens verksamhetsredovisning med gruppuppgifter), dokumentation och statistik samt deltagar- rapport med personuppgifter. Av de särskilda anvisningarna framgår att studieförbund ska avrapportera den bidragsberättigade verksamheten i två delar, varav deltagarrapport med personnummer är den ena. För studiecirkel eller annan folkbildningsverksamhet krävs rapportering av uppgifter om deltagare.