sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — •The Swedish Equality Ombudsman is tasked with disseminating knowledge to employers with good examples and methods for implementing measures from a trans perspective. The inquiry concludes that there is limited knowledge about trans people in the labour market, which should increase. There are certain factors entailing to the situation of trans people in working life differs from that of cis people. These include access to toilets and changing There is also a fear of coming out in the workplace and risk being subjected to discrimination. Employers are telling the inquiry that they would like to do more to combat discrimination, but that there is insufficient know- ledge, and that it is difficult to know how to implement the new regulations concerning measures. The trade unions are realising that while there are few reports of discrimination, there is probably a rather large number of incidents that go unreported. The inquiry has found that the unions have taken a number of settled cases of discrimination against trans people, which should be highlighted. Administrative challenges facing people who have changed their legal gender The inquiry is to identify the administrative barriers that trans people experience in their everyday lives. The inquiry is also to propose concrete initiatives that can ease trans people’s everyday lives in terms of administration and treatment when engaging with public author- ities and other actors. The inquiry proposes the following: Obligatory data from the , improved information, and a new inquiry •The and are tasked with producing accessible information about the ad- ministrative consequences of a change in legal gender. •The is tasked with ensuring that the reference per- sonal identity number should be an obligatory item of data in the information system Navet. •The is tasked with follow- ing up its 2014 survey of administrative problems for people who have changed their legal gender. •The Government establishes an inquiry tasked with investigating how to ensure that a person changing their personal identity num- ber is not treated as a different person. The inquiry has received a very large number of submissions regarding problems that have arisen when engaging with both private sector actors and public authorities following a change of legal gender and subsequent personal identity number. These problems are due to the individual’s information in most often being connected to their personal identity number and a change of legal gender means that the person is assigned a new personal identity number. Relatively many organisations that engage with the public have systems that cannot facilitate this change, their procedures are lacking or non-existent and the information pro- vided to those having changed their legal gender is inadequate. Reissuing degree certificates, grades and other documentation after change of legal gender The inquiry’s terms of reference state that it is to map any barriers that may arise when someone who has changed their legal gender must use documentation in accordance with their previous personal identity number. Where necessary, the inquiry is to propose measures that can be implemented in the short and long term to remove any barriers and propose how contact between individuals and actors within the education system and the labour market can be facilitated. The inquiry has focused on actors within the education system and trans people’s needs and opportunities to obtain documentation for completed courses and study programmes that lists their new personal identity number, and makes the following assessments: Measures to make it simpler to obtain grades and degree certificates with the correct personal identity number •The for Education, , and the for Higher Vocational Education are to jointly investigate and develop guide- lines for issuing new diplomas and certificates within their re- spective educational fields. •A new inquiry is established to ensure the right to diplomas and related educational documents for people who have received a new personal identity number. The inquiry has obtained information that the process has been different for different people and that different schools, univer- sities and university colleges make different decisions with respect to obtaining degree certificates or final grades with a new personal identity number. It has been suggested to the inquiry that equivalent processing of such cases is desirable. Trans people in statistics According to the inquiry’s terms of reference, it is to address how questionnaires and surveys can include non-binary people and present good examples of how this can be implemented. The inquiry is also to review how gender-differentiated statistics can be supplemented by including non-binary people. The inquiry proposes the following: Better inclusion of trans people in questionnaires and surveys •Statistics is tasked with producing support material to assist public sector actors to include binary and non-binary trans people in questionnaires and surveys. The inquiry has reviewed experiences and examples pertaining to the inclusion of non-binary people in questionnaire surveys from organisations including Statistics , , , Bisexual, Transgender and Queer Rights (RFSL) and the . These emphasise the importance of con- sidering which aspect of gender is to be highlighted in the survey (legal gender, gender identity, gender expression) and posing the question on the basis of this. In order to comply with the legal re- quirements concerning gender-differentiated statistics, while still being inclusive, questionnaires must ask questions about both legal gender and gender identity. If accurate results are to be obtained from all trans people, there also needs to be a specific question about trans identity. Gender-differentiated statistics that are based on registry data present some challenges in terms of supplementing these so that non- binary people, as well as binary trans people, are included. These challenges include the risk of identifying individuals who have not consented to this. Act’s ban on collecting data that is considered sensitive is also relevant in this context. The inquiry points out that there may be grounds to call into question what might now be regarded as sensitive data. The inquiry argues that including non-binary people in registry- based gender-differentiated statistics is complicated because it is not entirely possible. Consequently, we present here our proposal to investigate the feasibility of introducing a third legal gender. The inquiry’s terms of reference state that it is to explore how people who undergo gender-confirming care perceive the assess- ment, care and treatment, including aftercare; how these people per- ceive their contact with various authorities; map how long people have to wait before assessments begin and the duration of assess- ments, and propose concrete initiatives to increase the well-being of people who are waiting for care; collect good examples of accurate information provided to people who need to undergo this care and how these can be disseminated; investigate the extent to which gender-confirming care and treatment are adapted to the needs of non-binary people and propose any initiatives that may be required. The inquiry proposes the following principal action: An agreement with the Authorities and Regions to shorten waiting times and make access to care more equal •The Government initiates an agreement with SALAR with the aim of making gender-confirming care more equal across the country and ensuring that all those who need have access to this care, irrespective of factors such as their age and gender identity. •A budget attached to this agreement is to be distributed between the various teams and specialist doctors within various fields of care. The length of waiting times and gender teams’ performance will determine the distribution of funding which will be adjusted as needed. In 2015, published two evidence-based guides on gender-confirming care, one for paediatric and adolescent care and one for adult care. A follow-up was con- ducted the following year. concluded that a lack of knowledge and resources among referring county councils leads to the care provided remaining unequal between different regions. The Health (SFTH) has also noted that gender-confirming care is unequal across the country in similar areas to those identified by and argues that this is a problem. The inquiry has also received quite a large number of reports of difficulties obtaining a referral for gender-confirming care and has reviewed questionnaire surveys that indicate there is relatively wide- spread dissatisfaction. Reports received by the inquiry concerning problems within the health sector can be divided into six main areas: long waiting times and the negative consequences for mental health; problems with a lack of information and participation; uncertain benefit of psycho- logical tests and the ‘real-life experience’; perception of being expected to conform to stereotypes; feelings of powerlessness and vulnera- bility; varying experiences of the attitude of care providers. According to the gender teams, there are challenges in several areas in terms of the feasibility of delivering a high standard of care. Lack of resources and difficulties recruiting sufficient staff with the correct expertise, lack of knowledge among decision makers and thus difficulties conveying the importance of these services are among the challenges identified. The inquiry has also mapped the waiting times for accessing the various teams and the subsequent various treatments offered follow- ing assessment and diagnosis. Waiting times vary greatly across the country. Living conditions of people with intersex variations The inquiry’s terms of reference state that, where appropriate, it is to investigate the living conditions of people with intersex variations. We have explored points of view from organisations that represent people with intersex variations and research in this field. On the basis of this, we propose the following: Measures to improve care and rights for people with intersex variations •The Government appoints an inquiry tasked with unconditionally investigating the matter of legislation or other measures pertain- ing to surgical and other procedures on people with intersex variations. •The is tasked with in- vestigating opportunities to ensure the patient’s right to infor- mation about their own history. •The is tasked with de- veloping, in collaboration with representative organisations, an evidence-based guide for the care of people with intersex va- riations. This work can be initiated by conducting a survey and is to complement the previous survey. The inquiry has reviewed the results of a questionnaire survey, dsdLIFE, in which Swedish people with intersex variations answered questions about their quality of life. The majority of respondents are satisfied or quite satisfied with their experiences, but at the same time many argue that the health sector should actually postpone irreversible procedures. The results must be interpreted with care. argues in a com- ment that surgical procedures on infants or young children should not be conducted without a indication or when there is a lack of supporting evidence. knowledge is required, as is more support for parents and children. There are a variety of perspectives among the organisations that represent people with intersex variations on the issue of performing surgical procedures on infants and young children. is a consensus regarding the need for more knowledge within the health sector and access to specialist care. AFAB (assigned female at birth) betyder att en person tilldelats det juridiska könet kvinna vid födelsen. Juridiskt kön tilldelas i den abso- luta majoriteten av alla fall baserat på utseendet på de yttre köns- organen hos det nyfödda barnet och grundar sig alltså på tanken om kroppsliga egenskaper som könsbestämmande. Alla barn som föds i tilldelas ett kön för att kunna registreras i folkbokföringen. AMAB (assigned male at birth) betyder att en person tilldelats det juridiska könet man vid födelsen. Se även ovan. Binär En binär transperson identifierar sig som ett kön som, inom ramen för ett tvåkönssystem, är motsatt det kön personen tilldela- des vid födelsen. En vanlig benämning på binära transpersoner är transsexuell. En person vars könsidentitet är kvinna och som vid födelsen blivit tilldelad det juridiska könet man kan benämnas exem- pelvis transkvinna eller transsexuell kvinna. En person vars köns- identitet är man och som vid födelsen blivit tilldelad det juridiska könet kvinna kan benämnas exempelvis transman eller transsexuell man. Benämningar som används om personer måste alltid respektera personens egen identitet och de begrepp personen själv föredrar. Biologiskt kön Begrepp som vanligen syftar till de kroppsliga egen- skaper som legat till grund för att en person tilldelats ett visst juridiskt kön vid födelsen. De kroppsliga egenskaper som allmänt anses vara könsbestämmande är könskromosomer (”kromosomalt kön”), inre könsorgan/könskörtlar (”gonadalt kön”), yttre könsorgan (”genitalt kön”) och hormonnivåer (”endokrint/hormonellt kön”). En indelning i två så kallat biologiska kön bygger på en uppfattning om normalvariationer inom dessa fyra aspekter och kombination- erna av dessa, där vissa variationer anses falla utanför det normala och därför diagnostiseras som avvikelser (intersexvariationer). Indel- ningen i två ”biologiska kön” är en medicinsk konstruktion som an- tyder en betydligt mer begränsad variation än vad som i praktiken förekommer bland människokroppar. Cisnormativitet Antagandet att alla människor identifierar sig som det kön de blivit tilldelade vid födelsen och lever enligt de sociala normerna för det könet. Cis är latin för ”på samma sida”. Se vidare begreppet Cisperson. Cisperson En person som identifierar sig med det kön hen blivit tilldelad vid födelsen. Cis är latin för ”på samma sida”. En cisman är en person som identifierar sig som man och som tilldelats könet man vid födelsen. Vanligen uttrycker personen också sin könsidentitet på sätt som i den tid och det samhälle där personen befinner sig allmänt kodas som ”manliga”. En ciskvinna är en person som identifierar sig som kvinna och som tilldelats könet kvinna vid födelsen. Vanligen uttrycker personen också sin könsidentitet på sätt som i den tid och det samhälle där personen befinner sig allmänt kodas som ”kvinn- liga”. Se vidare begreppet Biologiskt kön. Hbtq Hbtq är ett paraplybegrepp för homosexuella, bisexuella, trans- personer och personer med queera uttryck och identiteter. I det här betänkandet förekommer begreppet i olika variationer. Det har bland annat att göra med hur det är formulerat i källtexten. I vissa källor nämns endast hbt och i internationella sammanhang är per- soner med intersexvariation ofta representerade med ett i. Heteronormativititet Antagandet att det bara finns två kön, flicka/kvinna respektive pojke/man och att dessa är varandras mot- satser eller komplement. Män och kvinnor förväntas vara hetero- sexuella och bete sig enligt normer för det kön de blivit tilldelade vid födelsen. Se vidare begreppen Biologiskt kön, Cisperson och Cis- normativitet. Ickebinär Personer som eller alltid identifierar sig som både man och kvinna, inget av det, mellan eller bortom könsindelningen man och kvinna. Ickebinär används som ett paraplybegrepp för olika Begreppet ickebinär kan också vara ett sätt att benämna sin egen identitet. Intersexvariation Benämning som används för tillstånd där kroppen inte enkelt går att könsbestämma utifrån föreställningen om två bio- logiska kön. Det finns ett stort antal intersexvariationer. Gemen- samt för detta är att någon eller några kroppsliga egenskaper skiljer sig från det som anses som ”normalvariationer” i sådan omfattning att det kan bli föremål för diagnos. De egenskaper det här rör sig om är könskromosomer, inre könsorgan/könskörtlar, yttre könsorgan och hormonnivåer. De variationer som diagnostiseras är både sinse- mellan och inom respektive kategori olika och har olika orsaker. De yttrar sig på olika sätt och påverkar individen i olika stor omfattning. Intersexvariationer kan upptäckas under barndomen, i puberteten eller i vuxen ålder. Uppskattningar av hur vanligt det är med intersexvariationer vari- erar beroende på vilka tillstånd som inkluderas. En uppskattning är att 0,5–1,av alla nyfödda barn har något slags intersex- variation. Juridiskt kön eller juridisk könstillhörighet Det kön som registre- rats för en person i folkbokföringen. Juridiskt kön tilldelas i den absoluta majoriteten av alla fall baserat på utseendet på de yttre könsorganen hos det nyfödda barnet. Juridiskt kön registreras i folk- bokföringen i bland annat genom personnumret där det juridiska könet framgår av en siffra i detta nummer. Bedömningen av kroppens ”kön” och det åtföljande tilldelandet av juridiskt kön kan också sammantaget benämnas som (vid födelsen) tilldelat eller till- skrivet kön. Kön Begreppet kön används i de flesta sammanhang för att särskilja människor genom att dela in dem i grupperna kvinnor och män. Kön är dock mycket mer komplext än så. Kön kan brytas ned i fyra olika delar: Kropp/”biologiskt kön”, juridiskt kön, könsidentitet och köns- uttryck. Se vidare dessa begrepp. Könsidentitet En persons självupplevda kön, det vill säga det kön man identifierar sig med. Könsidentitet kallas ibland också psyko- logiskt eller mentalt kön. ”en persons självidentifierade kön, den inre upplevelsen av att vara man/pojke, kvinna/flicka eller att tillhöra inget eller något annat kön”. Även den inre upplevelsen av att inte ha något kön alls räknas här alltså som en könsidentitet, vilket tyder på att begreppet könsiden- titet är allt för snävt för alla de sätt att identifiera sig som det är tänkt att omfatta. Könskongruens och könsinkongruens En person vars tilldelade kön överensstämmer med könsidentiteten är könskongruent. räknas också könsuttryck in i könskongruensen. definierar cisperson som ”en person vars könsidentitet, könsuttryck och födelsekön /vid födelsen tilldelade kön, utredningens anmärk- ning/ är och alltid har varit kongruenta”. En person vars tilldelade kön inte överensstämmer med könsidentiteten är könsinkongruent. Att det finns en ickeöverensstämmelse mellan en persons tilldelade kön och personens självvalda könsuttryck kan också betecknas som en inkongruens. Ett vanligt sätt att benämna personer med köns- inkongruens är transpersoner. Könsuttryck Med könsuttryck, eller socialt kön, avses attribut som allmänt uppfattas som ”manliga” eller ”kvinnliga”. Sådana attribut kan vara till exempel kläder, kroppsspråk och hår. Dessa kan variera beroende och vilket samhälle en person befinner sig i. Socialt kön kan också vara hur en person uppfattas utifrån kropps- liga egenskaper som allmänt förknippas med kön, så som röst och kroppsform. Transpersonsbegreppet innefattar även personer som, i olika sammanhang eller olika omfattning, använder sig av könsut- tryck som i ett tvåkönssystem anses vara motsatta dem som personen förväntas använda. Ett sådant sätt att vara transperson på är att vara transvestit. Transvestiter kan, med en definition av könskongruens som enbart omfattar tilldelat kön och könsidentitet, räknas som cispersoner då deras tilldelade kön överensstämmer med könsiden- titeten. räknas också personer som gör drag (att överdriva könsuttryck som en del av exempelvis performance eller aktivism) till gruppen transpersoner. Se vidare begreppet Transperson. Könsöverskridande identitet och uttryck En av diskriminerings- grunderna som avser transpersoner i lagen mot diskriminering och kränkande behandling. könsidentitet och könsuttryck på följande sätt: ”/.../ att någon inte definierar sig som kvinna eller man eller genom sin klädsel (eller på annat) sätt ger uttryck för att tillhöra ett annat kön än det som regi- strerats för hen vid födelsen. Begreppen omfattar dels en persons mentala eller självupplevda könsbild, dels hur någon uttrycker det som kan kallas personens sociala kön, till exempel genom kläder, kroppsspråk, smink eller frisyr.” Könskaraktäristika Kan delas upp i primära och sekundära köns- karaktäristika, där de primära är yttre könsorganens utseende och de sekundära är andra aspekter av kroppen som allmänt anses som ”könade”, som kroppsform och röst. Se begreppet Biologiskt kön och begreppet Könsuttryck. Könsdysfori Psykiskt lidande eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen som orsakas av att könsidentiteten inte stämmer överens med det kön personen blivit tilldelad. Könsdysfori är individuell. Den kan omfatta olika kroppsdelar och variera i intensitet och omfatt- ning eller mellan olika sammanhang. Lidandet kan ha såväl psykiska som sociala aspekter. Könsdysfori kan bli föremål för olika diagnoser, beroende på vilken av de internationella sjukdomsklassi- fikationerna (ICD eller DSM) som används. En del utgår primärt från individens lidande eller upplevda hinder, andra tar sin utgångs- punkt i identifikationen med ett visst kön. Könsbekräftande vård och behandling Samlingsbegrepp för olika sätt att ändra på kroppen så att den stämmer mer överens med köns- identiteten. I direktivet används även ordet könskorrigering, men utredningen har valt att inte använda detta begrepp annat än i citat. Transpersoner och personer med transerfarenhet eller transbak- grund Paraplybegrepp för en mängd olika individer med erfaren- heter av att det juridiska kön de tilldelats vid födelsen inte stämmer överens med könsidentiteten och/eller könsuttrycket. Transpersoner används som ett paraplybegrepp för personer med identiteter och ut- tryck som på olika sätt bryter mot samhällets normer för kön/köns- identitet. Begreppet transperson kan också vara ett sätt att benämna sin egen identitet. Det finns inga svenska befolkningsstudier som har transidentitet eller transerfarenhet eller transbakgrund som en variabel. Därför är det väldigt svårt att uppskatta antal personer som på något sätt identifierar sig som transpersoner eller personer med transerfarenhet eller transbakgrund. Antalet personer som söker vård för könsdys- fori, antalet som får en könsdysforidiagnos och antalet som ansöker om fastställandet av ändrat juridiskt kön har ökat i och på andra håll i världen , men det går inte att med ledning av dessa siffror dra några slutsatser om hur många som är transper- soner eller transerfarenhet eller transbakgrund. Man vet inte vad ökningen beror på, men möjliga förklaringar är att samhället blir mer tillåtande eller öppet, att frågor som rör könsidentitet och könsut- tryck uppmärksammas i samhället, ökad tillgång till könsbekräftan- de vård, ökad tillgång till information och minskad stigmatisering. Transsexuell En person vars könsidentitet är kvinna och som vid födelsen blivit tilldelad könet man benämns exempelvis transkvinna eller transsexuell kvinna. En person vars könsidentitet är man och som vid födelsen blivit tilldelad könet kvinna benämns exempelvis trans- man eller transsexuell man. Se vidare begreppet Binär. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utre- dare med syfte att stärka efterlevnaden av transpersoners rättigheter och förbättra levnadsvillkoren för transpersoner. Chefen för departementet, statsrådet , utsåg att vara särskild utredare. Uppdraget skulle redovisas . Utredningens uppdrag har enligt direktiven (dir. 2016:102) varit att utifrån befintlig kunskap göra en bred kartläggning av transper- soners villkor och situation i samhället och föreslå konkreta insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrym- me för transpersoner. Utredaren skulle även belysa hur personer som genomgår könskorrigering uppfattar utredning, vård och be- handling.