sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — I ingressen till ramdirektivet framhålls att eko- nomiska instrument kan spela en avgörande roll för att nå målen för hållbar användning av växtskyddsmedel.12 Medlemsstaterna ska enligt ramdirektivet vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja ett växtskydd med låg insats av bekämpnings- medel och så långt som möjligt ge företräde till icke-kemiska meto- der, så att yrkesmässiga användare byter till de metoder eller produk- ter som är minst skadliga för människors hälsa och miljön bland de produkter som finns tillgängliga för samma växtskyddsproblem. Ett växtskydd med låg insats av bekämpningsmedel inkluderar integrerat 9Se artikel 40 och 41 EU:s växtskyddsmedelsförordning. 10Se artikel 53 EU:s växtskyddsmedelsförordning. 11Se artikel 52 i EU:s växtskyddsmedelsförordning. 12Se punkterna 2 och 4 i ingressen till ramdirektivet för hållbar användning av bekämpnings- medel och artikel 1 ramdirektivet. Skatt på kemiska växtskyddsmedel växtskydd samt ekologiskt jordbruk. Integrerat växtskydd handlar om att skapa hållbara växtskyddsstrategier, till exempel genom att förebygga, bevaka, behovsanpassa och följa upp moment som utförs i odlingen.13 De ovan nämnda rättsakterna kompletteras på EU-nivå med en stor mängd andra relevanta direktiv och förordningar, som till exempel rör märkning av växtskyddsmedel14, gränsvärden för rester av växtskydds- medel i livsmedel och foder15 samt enhetliga principer för utvärder- ing och godkännande av växtskyddsmedel16. I är Kemikalieinspektionen ansvarig myndighet för godkän- nandeprövningen enligt EU:s växtskyddsmedelsförordning. Kemi- kalieinspektionen beslutar därmed bland annat om produktgodkän- nanden, dispenser och om de villkor för användning som styr hur växtskyddsmedlet får användas. Det finns regler om avgifter för Kemikalieinspektionens prövning, samt om en årlig avgift baserad på försäljningsvärdet under föregående år.17 Syftet med de avgifter som betalas till Kemikalieinspektionen är att de ska bidra till kostnads- täckning av myndighetens kostnader för prövningen av ansökningar.18 I finns dessutom flera nationella regler om hur växtskydds- medel får spridas och användas. I 14 kap. regleras bland annat att den som sprider ett växtskyddsmedel ska göra det på ett sådant sätt att människors hälsa inte skadas och så att miljöpåverkan 13Se artikel 14 ramdirektivet för hållbar användning av bekämpningsmedel. De allmänna prin- ciperna för integrerat växtskydd finns i bilaga III till ramdirektivet. 14Kommissionens förordning (EU) nr 547/2011 om tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller märkningskrav för växtskyddsmedel. 15Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv /414/EEG. 16Kommissionens förordning (EU) nr 545/2011 om genomförande av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel. 17Se förordningen (2013:63) om bekämpningsmedelsavgifter. 18Se t.ex. avgiftsförordningen (1992:91) och Kemikalieinspektionen (2013) Avgifter för bekämp- ningsmedel – Redovisning av ett regeringsuppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 5/13. Skatt på kemiska växtskyddsmedel blir så liten som möjligt, samt att åtgärder ska vidtas för att motverka att medlet sprids utanför det avsedda spridningsområdet. Även i be- kämpningsmedelsförordningen19 finns regler som knyter an till de regler om integrerat växtskydd som finns i ramdirektivet för hållbar användning av bekämpningsmedel, som att företräde ska ges till de växtskyddsmedel som är minst skadliga för människors hälsa och miljön så långt som möjligt. I föreskrifter om spridning och viss övrig hantering av växtskyddsmedel20, finns bland annat regler om skyddsavstånd vid växtskyddsmedelsspridning och tillståndskrav för användande av växtskyddsmedel i vattenskydds- områden. I bekämpningsmedelsförordningen finns också regler om bland annat krav på utbildning och spridningsutrustning, som syftar till att minimera riskerna med spridning av växtskyddsmedel, samt krav på användningstillstånd för växtskyddsmedel som endast får användas yrkesmässigt (dvs. växtskyddsmedel som är placerade i klass 1 och 2). finns också ett krav på att den sprid- ningsutrustning som används för yrkesmässig spridning av växt- skyddsmedel ska ha genomgått ett funktionstest och godkänts av . Kemikalieinspektionen ansvarar för operativ tillsyn av primär- leverantörer av växtskyddsmedel, och för tillsynsvägledning mot lan- dets kommuner när det gäller distributörer av växtskyddsmedel. Jord- bruksverket ansvarar för tillsynsvägledning för användning av växt- skyddsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Naturvårds- verket har tillsynsvägledningsansvar för all annan användning av växtskyddsmedel än den inom jordbruket, trädgårdsområdet och skogsbruket. I de flesta fall är det kommunen som ansvarar för den operativa tillsynen. Ett led i det svenska arbetet med att minska riskerna med och konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel är den natio- nella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel. Nationella handlingsplaner ska antas av medlemsstaterna i enlighet med reglerna i ramdirektivet för att fastställa kvantitativa mål, rikt- märken, åtgärder och tidtabeller för att minska riskerna med och 19Förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. 20Naturvårdsverkets föreskrifter om spridning och viss övrig hantering av växtskyddsmedel, NFS 2015:2 (senast ändrad genom NFS 2016:5). Skatt på kemiska växtskyddsmedel konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön.21 Det övergripande målet för den svenska nationella handlingspla- nen för perioden –2017 är att åstadkomma en minskande risk- trend. Handlingsplanens inriktning syftar till att ytterligare förbättra ett hållbart växtskydd genom utveckling och införlivande av integ- rerat växtskydd och av olika odlingssystem såsom ekologisk produk- tion. En ny nationell handlingsplan för perioden –2022 är under framtagande. 6.2.3Rådgivning och andra frivilliga initiativ Det finns ett flertal rådgivnings- och informationsinsatser och andra initiativ som syftar till att begränsa riskerna förenade med använd- ningen av växtskyddsmedel. ger stöd i arbetet med integrerat växtskydd i syfte att nå en hållbar användning av växt- skyddsmedel. växtskyddscentraler arbetar med att ge råd i växtskyddsfrågor om bland annat ogräsbekämpning, skade- görare i lantbruksgrödor och skadegörare i frilandsodling, frukt och bär samt växthus. Växtskyddscentralerna arbetar även med att under- lätta bedömningen av behovet av att bekämpa skadegörare, till exem- pel genom att inventera skadegörare på obehandlade rutor i fält liksom med utveckling av resistensstrategier för att säkerställa ett hållbart växtskydd. En annan del av arbete med integrerat växtskydd är de odlingsvägledningar som har utformats för tio lant- bruksgrödor och trädgårdskulturer. Genom rådgivningsverksamheten Greppa Näringen, som är ett samarbete mellan , Lant- brukarnas riksförbund och länsstyrelserna, får lantbrukare tillgång till bland annat rådgivning om integrerat växtskydd och säker hantering och spridning av växtskyddsmedel för att undvika påverkan på om- givande miljö. Utöver arbete med rådgivning om integrerat växtskydd finns ett stort ansvarstagande på frivillig nivå i branschen. driver i samarbete med , , Kemikalieinspektionen, Lantmännen och Svenskt 21 I artikel 4 i ramdirektivet för hållbar användning av bekämpningsmedel finns ytterligare in- formation om vad de nationella handlingsplanerna ska innehålla. Skatt på kemiska växtskyddsmedel Växtskydd växtskydd, som syftar till att nå minsta möjliga miljöpåverkan av växtskyddsmedel från svenskt jordbruk. driver informations- projektet , som riktar in sig på återförsäljare och rådgivare som budbärare till lantbrukarna. Syftet med projektet är att undvika de problem som felaktig användning av växtskyddsmedel kan skapa med bland annat höga halter av växtskyddsmedel i vatten. Det finns också andra kampanjer och projekt som syftar till att arbeta med integrerat växtskydd och ge stöd för minskade risker med hanteringen av växtskydd, samt flera forskningsprojekt med an- knytning till integrerat växtskydd. 6.3Växtskyddsmedels påverkan på miljö och hälsa Det övergripande målet för svensk miljöpolitik är att till nästa gene- ration lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. För att nå detta mål har bland annat beslutat miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. I den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö 2017 konstaterades att målet inte var uppnått och att det inte skulle kunna nås till 2020 med befintliga och beslutade styrmedel och åtgärder. Det gick inte heller att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön.22 Två av indikatorerna för att följa upp miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är Växtskyddsmedel och Växtskyddsmedel i ytvatten. Indikatorn Växtskyddsmedel är även viktig för uppföljning av miljö- kvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet och Ett rikt odlingslandskap. Växtskyddsmedel är produkter som är avsedda att skydda växter eller växtprodukter mot skadegörare och förhindra angrepp av så- dana. Ett konkurrenskraftigt jordbruk förutsätter användning av växtskyddsmedel, enligt nu gällande marknadsregler och under över- skådlig tid. Användningen av växtskyddsmedel innebär en risk för skada på andra organismer än den tänkta målorganismen, och också 22 (2017). Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2017. Skatt på kemiska växtskyddsmedel en risk för att medlen sprids utanför det avsedda spridningsområdet, till exempel till vattendrag. Det är därför nödvändigt att reglera an- vändningen av växtskyddsmedel så att den gör så liten skada på om- givningen som möjligt som användningen är effektiv för bekämpning av angrepp. I följande avsnitt beskrivs översiktligt vissa av de uppföljnings- mått som kan användas för att mäta växtskyddsmedels påverkan på miljö och hälsa samt hur en skatt kan vara ett bidrag till att minska miljö- och hälsoriskerna. 6.3.2Miljö- och hälsoriskindex och sålda hektardoser Trender i miljö- och hälsorisker vid användning av växtskyddsmedel följs genom miljö- och hälsoriskindex. Indexen används bland annat som uppföljningsmått inom det nationella miljömålssystemet, till exempel för att följa upp miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, och sam- manställs av Kemikalieinspektionen. Indikatorerna bygger på en enkel poängberäkningsprincip. Poängen för varje verksamt ämnes inneboende egenskaper och ett antal expo- neringsfaktorer hos ett för användningen representativt växtskydds- medel räknas samman. Poängsumman multipliceras sedan med antal behandlingar för varje ämne som beräknas utifrån ämnets för- sålda mängd och dess rekommenderade dos per hektar. Avsikten är att visa på trender i potentiella risker på en aggregerad nivå över tiden, inte att kvantifiera riskerna. Indexen bygger således inte på mätningar i miljön som visar en faktisk påverkan. Detta be- tyder också att riskminskningsåtgärder som görs på gårdsnivå, till exempel minskad och anpassad dos till grödans faktiska behov, åtgär- der för säker hantering av växtskyddsmedel, användning av skydds- zoner mot vattendrag, avdriftsreducerande åtgärder vid spridning eller användande av skyddsutrustning inte återspeglas genom indexen. () sammanställer statistik över an- vändningen av växtskyddsmedel inom jordbruket, baserat på den teo- retiska areal som mängden växtskyddsmedel räcker till om den rekommenderade dosen medel används.23 23 SCB (2017) Växtskyddsmedel i jordbruket 2016, officiella statistik, MI 31 . Skatt på kemiska växtskyddsmedel Källa: Kemikalieinspektionen (2017). Dataserierna är indexerade med 1988 som basår (index 1988 = 100) för att betona den relativa förändringen över tiden. Det syns i indexen stora variationer mellan enskilda år, som till exempel kan förklaras genom grödval, priser och väderförhållanden, vilket påverkar dels behovet av bekämpning, dels hur lönsamt det är att bekämpa. Den försålda mängden växtskyddsmedel kan också förskjutas mellan enskilda år på grund av hamstringsaktiviteter, till exempel på grund av aviserade skattehöjningar för växtskyddsmedel. De svängningar som kan ses 1994/1995, 1999/2000, 2003/2004 och 2014/2015 är exempel på tillfällen där försäljningen inte speglar den faktiska användningen under . i ett längre perspektiv har hälso- och miljöriskerna i indexen minskat. Jämfört med är minskningen för hälso- respektive miljöriskindex. Den huvudsakliga minskningen i riskindex ligger i början av tidsperioden. Man kan inte se någon egentlig minskande trend i vare sig riskindex för hälsa eller miljö över . Vad gäller antalet sålda hektardoser sågs en ökning . Antalet sålda hektardoser har dock minskat och ligger 2016 på genomsnittet för perioden –2015. Enligt ut- redningens bedömning går det inte att säga om detta är ett bestående Skatt på kemiska växtskyddsmedel Det är viktigt att bedömningar av trender för användning av växtskyddsmedel sker över . 6.3.3Växtskyddsmedel i ytvatten – toxicitetsindex Växtskyddsmedel som når ytvatten riskerar att ha påverkan på vatten- levande organismer. Toxicitetsindex används för att följa trenden i ut- vecklingen. Indexet används också för att följa upp miljökvalitets- målet Giftfri miljö. Toxicitetsindex baseras på data från miljöövervakning av växt- skyddsmedelsrester som bedrivs inom den nationella miljöövervak- ningen. Övervakningen har bedrivits i fyra små avrin- ningsområden, så kallade typområden, i , Östergöt- land, och . Områdena tjänar som exempel på hur det kan se ut i intensiva jordbruksregioner i Sverige.24 Toxicitetsindex visar trenden för den sammanlagda förekomsten av växtskyddsmedelrester i ytvatten i förhållande till de verksamma ämnenas riktvärden. Ett ämnes riktvärde utgör den högsta halt då det inte förväntas några negativa effekter av substansen i ytvatten. Indikatorn visar alltså hur den potentiella risken för skador på vatten- levande organismer förändras . ning vid framhåller att officiella rikt- värden saknas för många substanser, både godkända och äldre, och att detsamma gäller för deras relevanta metaboliter. Dess- utom är många av de fastställda riktvärdena relativt gamla och kan behöva revideras utifrån ny kunskap. ning menar att en översyn av officiella riktvärden för växtskydds- medel är angelägen så att miljöövervakningsresultat kan utvärderas utifrån tillförlitliga bedömningsgrunder.25 24Miljömålsportalen /Miljomalen/Alla-indikatorer/Indikatorsida/ Fordjupning/?iid=140&pl=2&t=Lan&l=12 (). 25Boström, G., Gönczi M., . (2017) Växtskyddsmedel som regelbundet överskrider riktvärden för ytvatten – en undersökning av bakomliggande orsaker, , , CKB Rapport 2017:2. Skatt på kemiska växtskyddsmedel Källa: (2016). Dataserien är indexerad med som basår (index 2002 = 100) för att betona den relativa förändringen över tiden. Toxicitetsindex visar ingen minskning vad gäller risken för att växtskyddsmedel från jordbruket kan påverka vatten- levande organismer. Snarare ses en svagt ökande trend under de år som mätningarna pågått.26 har höga eller låga före- komster av enskilda substanser orsakat trendavvikelser. Svängningar i indexet mellan enskilda år kan ha flera orsaker. Vädret kan till exem- pel ha en direkt påverkan på hur ett verksamt ämne transporteras och bryts ner. Det är viktigt att följa trenden i indexet , för att spegla långsiktiga förändringar i regelverk, användning och hantering av växtskyddsmedel och den generella utvecklingen i jordbruket. Andelen prov som överskrider riktvärdet till skydd för vatten- levande organismer har i den nationella miljöövervakningen, som sker i jordbruksintensiva regioner, legat –2014, och summahalten har legat runt /liter. Gene- rellt är halterna av växtskyddsmedel i ytvatten högre i den nationella miljöövervakningen än i regional provtagning. Detta kan till exempel 26 Miljömålsportalen, /Miljomalen/Alla-indikatorer/ Indikatorsida/?iid= 140&pl=1 (). Skatt på kemiska växtskyddsmedel förklaras med att detektionsgränsen generellt är lägre i den nationella miljöövervakningen och av att den nationella provtagningen sker i områden med hög jordbruksintensitet.27 En säker bedömning av växtskyddsmedels påverkan på vatten- levande organismer i miljön kan inte göras. Generellt finns också lite kunskap om kombinationseffekter av flera ämnen. har bedömt att det är oroande att av proverna i den natio- nella miljöövervakningen överskridit riktvärden till skydd för vatten- levande organismer –2012.28 Växtskyddsmedel i rå- och dricksvatten Gränsvärdet för växtskyddsmedel i livsmedlet dricksvatten är en halt på /liter för enskilda ämnen och en summahalt av /liter. Alla verksamma ämnen har samma gränsvärde, utom de mycket toxiska och långlivade ämnena aldrin, dieldrin, hepta- klor och heptaklorepoxid, vilka har ett gränsvärde om 0,03 mikro- gram/liter.29 Gränsvärdet för växtskyddsmedel i dricksvatten är inte baserat på någon bedömning av ämnenas giftighet för människor. bedömer att det vid /liter finns en god säkerhetsmarginal till halter där risk för akuta eller kroniska effekter kan uppkomma.30 Det förekommer i ytvatten resthalter av växtskyddsmedel /liter. Det förekommer även resthalter av växtskydds- medel i grundvatten. I grundvatten hittas dock främst verksamma ämnen som är förbjudna. Det är svårt att säga om halterna som hittas i grundvatten beror på tidigare användning, dagens an- vändning eller en kombination.31 27Naturvårdsverket (2016). Högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel. Redo- visning av ett regeringsuppdrag. En sammantagen bild av förekomsten i miljön. Natur- vårdsverkets rapport 6 709 s. 123. 28Naturvårdsverket(2016) s. 123. 29Rådets direktiv /83/EG av om kvaliteten på dricksvatten, bilaga 1 och föreskrifter (SLVFS 2001:30) om dricksvatten (omtryckt genom LIVFS 2017:2). 30Livsmedelsverket (2014)Vägledning dricksvatten. 31Naturvårdsverket (2016) s. 106. Skatt på kemiska växtskyddsmedel Två av de verksamma ämnen som mest frekvent hittas i ytvatten är bentazon och glyfosat.32 ser inte några hälsorisker med de nivåer av bentazon och glyfosat som uppmätts i dricksvatten. Om halterna av bentazon och glyfosat ökar i råvattnet kommer dock kostnaderna för att minska halterna i dricksvattnet i slutändan att belasta konsumenterna. Allmänna vattenverk har möjlighet att rena råvatten från växtskyddsmedel innan vattnet används som dricksvat- ten. Det är enligt Svenskt vatten vanligast att sådan rening sker med hjälp av aktivt kol.33 Det finns mindre data kring hur situationen ser ut för enskilda brunnar. Generellt hittas växtskyddsmedel oftare i enskilda brunnar än i råvatten från allmänna vattentäkter. I en screening av resthalter av växtskyddsmedel 2015 konstaterades att inga av de funna halterna av växtskyddsmedel i enskilda brunnar bedömdes utgöra någon risk för hälsan varken akut eller på lång sikt.34 Bristen på kunskap och upp- följning gör enligt att det kan finnas en risk för att enskilda brunnar, framför allt sådana som är grävda och inte så djupa, är förorenade med rester av växtskyddsmedel på samma sätt som vissa ytvatten är.35 ser sammantaget inte några hälsorisker för kon- sumenter förknippade med resthalter av växtskyddsmedel i dricks- vatten.36 Växtskyddsmedel i övriga livsmedel bedriver tillsyn över resthalter av växtskyddsmedel i livsmedel, och tar kontinuerligt stickprov på inhemskt odlade och importerade vegetabilier. har 0–av proverna tagna på svenskodlade vegetabilier visat att gränsvärdet37 för resthalter av växtskyddsmedel överskridits. I en betydande andel av 32Boström G., ., Gönczi M., och . (2016) Nationell screening av be- kämpningsmedel i yt- och grundvatten 2015. , och miljö. 33Gisela , Svenskt vatten, e-post . 34Naturvårdsverket (2016). 35Inlaga från till utredningen och . 36Inlaga från till utredningen . 37Det finns EU-gemensamma gränsvärden för resthalter av växtskyddsmedel i livsmedel i och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av om gräns- värden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och ani- maliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv /414/EEG. Skatt på kemiska växtskyddsmedel proverna kan resthalter av växtskyddsmedel detekteras, även om de ligger under gällande gränsvärden. Det totala intaget av växtskydds- medel via konsumtion av svenskodlade vegetabilier är lågt. Gräns- värdena för växtskyddsmedel i livsmedel är satta för varje verksamt ämne för sig. Samma gröda kan behandlas med flera olika växtskydds- medel och därmed också med flera olika verksamma ämnen. Kun- skapen om kumulativa effekter av olika verksamma ämnen är dock begränsad. Det finns enligt ingen etablerad metod inom EU för att beräkna kumulativa effekter av växtskyddsmedel. Ingen av beräkningar av kumulativa effekter, gjorda enligt metoden Hazard Index, tyder på att resthalter av växtskydds- medel i kosten skulle utgöra någon hälsorisk för konsumenter. Sam- mantaget ser inte några hälsorisker för konsumenter förknippade med resthalter av växtskyddsmedel i inhemskt odlade vegetabilier.38 6.3.5Miljö- och hälsorisker kopplade till växtskyddsmedelsanvändning minskar inte Bedömning: Miljö- och hälsorisker förenade med växtskydds- medelsanvändning minskar inte enligt miljö- och hälsoriskindex. Målsättningen är att riskerna ska minska. I avsnitten ovan har beskrivits olika sätt att bedöma hur växtskydds- medelsanvändningen kan innebära risk för påverkan på miljö och hälsa. I den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växt- skyddsmedel för perioden –2017 används flera olika indikatorer och uppföljningsmått för att följa trender i riskerna med använd- ningen av växtskyddsmedel. Miljö- och hälsoriskindex och toxicitets- index är två av dessa.39 De används också i det nationella miljömåls- 38Inlaga från till utredningen . 39I uppföljningen av målet att miljö- och hälsoriskerna ska minska används i den nationella handlingsplanen följande kompletterande uppföljningsmått. Utvecklingen av ekologiskt odlad jordbruksmark, antalet företag med skyddszoner och skyddszonernas sammanlagda areal, andelen barrträdsplantor som skyddas med icke-kemiska metoder, andelen icke-kemiskt betat utsäde, användningen av tillväxtreglerande medel i andra grödor än råg och användningen av växtskyddsmedel för nedvissning eller ogräsbekämpning senare än en månad före skörd i odlingar av stråsäd. I ett förslag till ny nationell handlingsplan för perioden –2022 som läm- nats till finns ytterligare kompletterande uppföljningsmått. Skatt på kemiska växtskyddsmedel Dessa index är därför en utgångspunkt även för utred- ningens bedömning av riskerna med användningen av växtskydds- medel. Vad gäller toxicitetsindex är det svårt att dra slutsatser om hur växtskyddsmedels påverkan på vattenlevande organismer har ut- vecklats . har uttryckt att en översyn av officiella riktvärden för växtskyddsmedel är angelägen så att miljöövervakningsresultat kan utvärderas utifrån tillförlitliga bedömningsgrunder.40 Vår bedömning är att den trend som finns i miljö- och hälsorisk- index inte bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Antalet sålda hektardoser har också ökat . Det gör att det är viktigt att de växtskyddsmedel som används inom lantbruket har en så skon- sam miljö- och hälsoprofil som möjligt. I ramdirektivet för hållbar användning av bekämpningsmedel an- ges målsättningen att riskerna förknippade med användningen av växtskyddsmedel ska minska. Även i den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –201741 är ett av målen att riskerna för hälsa och miljö förknippade med växt- skyddsmedelsanvändningen ska minska.