sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Skadestånd vid utnyttjande och röjande av företagshemlighet som någon fått del av på grund av en domstols beslut 12 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon i egenskap av part eller parts- representant har fått del av på grund av en domstols beslut ska ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet. Den som i anledning av ett mål eller ärende har fått del av en före- tagshemlighet från en part eller partsrepresentant i målet eller ärendet och som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer företags- hemligheten ska ersätta den skada som uppkommer genom för- farandet. Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte följa för den som bryter mot förbud enligt denna paragraf. 13 § Vid bestämmande av skadestånd enligt 8–12 §§ ska hänsyn tas även till innehavarens intresse av att företagshemligheten inte obe- hörigen angrips och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Hänsyn ska också tas till innehavarens ute- blivna vinst och den vinst som skadevållaren har gjort. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 14 § Den som angripit en företagshemlighet kan av domstol vid vite förbjudas att fortsätta angripa företagshemligheten. Domstolen får meddela vitesförbud även vid försök eller för- beredelse till angrepp. 15 § Den som angripit en företagshemlighet och därigenom orsakat att informationen är företagshemlig enligt 1 § kan av domstol vid vite förbjudas att utnyttja informationen , efter vad som är skäligt. 16 § Ett vitesförbud kan hävas på talan av den som ålagts förbudet, om ändamålet med förbudet har förlorat sin betydelse. Andra åtgärder vid angrepp på företagshemlighet 17 § Om någon har angripit en företagshemlighet får en domstol efter vad som är skäligt besluta att en handling eller ett föremål som han eller hon har i sin besittning och som innefattar hemligheten ska överlämnas till den som har utsatts för det rättsstridiga angreppet. Om det finns skäl för det, får domstolen besluta att överlämnandet ska ske mot lösen. Kan en handling eller ett föremål som innefattar en företags- hemlighet inte utan olägenhet överlämnas, får domstolen besluta efter vad som är skäligt att handlingen eller föremålet ska återkallas från marknaden, förstöras eller ändras eller utsättas för någon annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk. Domstolen får besluta om åtgärderna även vid försök eller för- beredelse till angrepp. Åtgärderna ska bekostas av angriparen om det inte finns särskilda skäl mot det. 18 § Ett beslut enligt 17 § ska inte meddelas om förverkande eller någon annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk ska beslutas enligt 36 kap. . Fortsatt utnyttjande mot ekonomisk ersättning 19 § Domstolen får istället för att förordna om förbud enligt 14 eller 15 § eller åtgärder enligt 17 §, på begäran av personen som begått angreppet besluta att denne ska betala skälig ekonomisk ersättning till innehavaren. Ett sådant beslut får meddelas endast om –personen tagit emot företagshemligheten från någon annan som angripit företagshemligheten, –personen vid angreppet inte kände till eller borde ha känt till att företagshemligheten tidigare angripits och –om förbud eller åtgärder skulle innebära oproportionerligt stor skada för personen. Den ekonomiska ersättningen får inte överstiga summan av de avgifter, royaltyer eller likande ersättningar, som skulle ha betalats om personen i stället hade haft tillstånd att utnyttja företagshemlig- heten. 20 § Om sökanden visar sannolika skäl för att en företagshemlighet har angripits och det skäligen kan befaras att motparten genom att fortsätta angreppet förringar värdet av företagshemligheten, får domstolen meddela vitesförbud enligt 14 § för tiden fram till dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har förordnats. Om angreppet avser obehörigt utnyttjande av en företagshemlig- het och utnyttjandet inte medför att företagshemligheten röjs får domstolen besluta att företagshemligheten får fortsätta att utnyttjas för tiden fram till dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har förordnats, om svaranden gör sannolikt att förutsättningarna i 19 § är uppfyllda och ställer säkerhet för ersättning till innehavaren. 21 § Om sökanden visar sannolika skäl för att en företagshemlighet har angripits, får domstolen efter vad som är skäligt meddela vites- förbud enligt 15 § för tiden fram till dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har förordnats. 22 § Vid beslut enligt 20 och 21 §§ tillämpas 15 kap. 5–8 §§ rätte- gångsbalken. I fråga om överklagande av beslut enligt 20 och 21 §§ samt i fråga om handläggningen i högre rätt gäller vad som föreskrivs i rätte- gångsbalken om talan mot beslut enligt 15 kap. . 23 § Talan enligt 14, 15 och 17 §§ förs av den som har utsatts för det rättsstridiga angreppet. En sådan talan får föras även i samband med åtal för brott som avses i 4, 5 eller 6 §. Talan om utdömande av vite förs vid den domstol som i första instans har prövat frågan om vitesförbud. Talan förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med en sådan talan får talan föras om ett nytt vitesförbud. Den som har överträtt ett vitesförbud får inte dömas till straff för en gärning som omfattas av förbudet. 24 § Talan om skadestånd enligt denna lag får avse skada endast innan talan väcktes. För skada under tid är rätten till skadestånd förlorad. Vid talan om förbud enligt 14 eller 15 § eller åtgärder enligt 17 § får domstolen till grund för sin bedömning endast beakta angrepp och försök till angrepp som innehavaren känt till eller borde ha känt till innan talan väcktes. Spridning av information om dom 25 § På yrkande av käranden får domstolen i mål om angrepp på företagshemligheter besluta att den som har gjort eller medverkat till det obehöriga angreppet ska bekosta lämpliga åtgärder för att sprida information om domen i målet, om det är skäligt. Domstolen ska vid skälighetsbedömningen beakta vad informationsspridningen kan medföra för en enskild persons integritet och anseende. Domstolen får besluta om informationsspridning även vid försök eller förberedelse till angrepp. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1990:409) om skydd för företags- hemligheter. Bestämmelserna i den lagen tillämpas dock alltjämt i fråga om angrepp mot företagshemligheter som har företagits före ikraftträdandet. Röjer eller utnyttjar någon utan giltigt skäl vad enligt rättens eller undersökningsledarens för- ordnande inte får uppenbaras eller utnyttjas, döms han eller hon till böter. lag om ändring av (1942:740) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 4 §, 9 kap. 6 § och 23 kap. 10 § (1942:740) ska ha följande lydelse. Har en förhandling hållits Har en förhandling hållits inom stängda dörrar och har det inom stängda dörrar och har det då lagts fram uppgift, för vilken då lagts fram uppgift, för vilken det hos domstolen gäller sekre- det hos domstolen gäller sekre- tess som avses i offentlighets- tess som avses i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), och sekretesslagen (2009:400), får rätten besluta att uppgiften får rätten besluta att uppgiften inte får uppenbaras. inte får uppenbaras eller utnyttjas. Röjer någon utan giltigt skäl vad enligt rättens eller under- sökningsledarens förordnande inte får uppenbaras, döms han till böter. Undersökningsledaren bestämmer, med de begränsningar som följer av andra–sjätte styckena, vem som får närvara vid ett förhör. Vid ett förhör ska om möjligt ett trovärdigt vittne utsett av undersökningsledaren närvara. 2Senaste lydelse 2009:401. 3Senaste lydelse 1991:241. 4Senaste lydelse 2017:176. Ett biträde till en person som förhörs har rätt att närvara vid förhöret om det kan ske utan men för utredningen och om biträdet uppfyller de krav som ställs på en försvarare i 21 kap. 3 § tredje stycket. Den misstänkte har rätt att själv närvara och ha sin försvarare närvarande vid ett förhör som hålls på den misstänktes begäran enligt 18 b § första stycket. Vid andra förhör med den misstänkte har han eller hon rätt att ha sin försvarare närvarande. En försvarare som inte uppfyller de krav som ställs i 21 kap. 5 § första stycket får dock för- hindras att närvara om det är nödvändigt för att sakens utredning inte väsentligen ska försvåras eller för att avvärja fara för någons liv, fysiska hälsa eller frihet. Vid förhör med någon annan än den miss- tänkte får den misstänktes försvarare närvara om det kan ske utan men för utredningen. Ett målsägandebiträde har rätt att närvara vid förhör med mål- säganden. Detsamma gäller en stödperson, om hans eller hennes närvaro inte är till men för utredningen. När den som hörs är bör den som har vårdnaden om honom eller henne vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. Undersökningsledaren får besluta att det som har före- kommit vid ett förhör inte får uppenbaras. Denna lag träder i kraft . lag om ändring av förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs att 39 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) ska ha följande lydelse. Den som utan giltigt skäl Den som utan giltigt skäl röjer vad som enligt rättens för- röjer eller utnyttjar vad som enligt ordnande ej får uppenbaras dömes rättens förordnande inte får uppenbaras eller utnyttjas, döms Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1980:104. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 2 och 3 §§, 31 kap. 22 a §, 34 kap. 1 § och 36 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden i 1.särskilt ärende om revision eller annan kontroll i fråga om skatt samt annan verksamhet som avser tullkontroll och som inte omfattas av 1 §, 2.ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt, 3.ärende om anstånd med erläggande av skatt, och 4.ärende om kassaregister enligt skatteförfarandelagen (2011:1244). Sekretess gäller i ärende enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. 1.beslut i ärende som anges i första stycket 2 och 3 samt andra stycket, 2.beslut om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister enligt 39 kap. 9 § skatteförfarandelagen, eller 3.beslut om kontrollavgift enligt 50 kap. skatteförfarandelagen. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 eller 4 §. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . För uppgift som kan antas utgöra företagshemlighet enligt 1 § lagen (2018:0000) om företags- 6 Senaste lydelse 2011:1427. hemligheter gäller dock sekretessen utan begränsning . Sekretessen för sådan uppgift upphör om upp- giften enligt ett avgörande som fått laga kraft inte anses utgöra sådan företagshemlighet. Sekretessen enligt 1 och 2 §§ gäller för uppgift hos , om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Motsvarande sekretess gäller i en myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur tulldatabasen enligt lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet för uppgift som har tillförts databasen. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 6 §. För uppgift i en allmän hand- För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst ling gäller sekretessen i högst För uppgift som kan antas utgöra företagshemlighet enligt 1 § lagen (2018:0000) om företags- hemligheter gäller dock sekretessen för sådan uppgift upphör om upp- giften enligt ett avgörande som fått laga kraft inte anses utgöra sådan Sekretess gäller i ett mål eller Sekretess gäller i ett mål eller ärende om varu- eller närings- ärende om varu- eller närings- kännetecken för uppgift om en kännetecken för uppgift som kan myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om en part (2018:0000) om har begärt detta och det kan antas företagshemligheter, om en part har att den som uppgiften rör lider 7 Senaste lydelse 2010:1890. avsevärd skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller dock inte för upp- gift som har betydelse för bedöm- ningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . inte för uppgift som har betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfatt- ning. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen utan begränsning . Sekretessen för uppgiften upphör dock om uppgiften enligt ett av- görande som fått laga kraft inte anses utgöra företagshemlighet enligt 1 § lagen (2018:0000) om företagshem- ligheter. Sekretess gäller hos i mål eller ärende om utsökning och indrivning samt i verksamhet enligt lagen (2014:836) om näringsförbud, för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Sekretessen gäller inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten 1.i ett pågående mål, eller 2.i ett avslutat mål, om verkställighet för någon annan förpliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . Sekretessen gäller inte heller beslut i mål eller ärende. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Om uppgiften avser den enskildes personliga förhållanden, gäller dock sekretessen i högst . För uppgift som kan antas utgöra företagshemlighet enligt 1 § lagen (2018:0000) om företags- 8 Senaste lydelse 2014:851. hemligheter gäller sekretessen utan begränsning . Sekretessen för sådan uppgift upphör om uppgiften enligt ett avgörande som fått laga kraft inte anses utgöra sådan före- tagshemlighet.36 kap.2 §Sekretess gäller hos domstol i gäller hos domstol i mål eller ärende i domstolens mål eller ärende i domstolens rättskipande eller rättsvårdande rättskipande eller rättsvårdande verksamhet för uppgift om en verksamhet för uppgift som kan myndighets eller en enskilds affärs- antas utgöra företagshemlighet eller driftförhållanden, om det kan enligt 1 § lagen (2018:0000) om antas att den som uppgiften rör företagshemligheter.lider avsevärd skada om uppgiften röjs. I mål eller ärende enligt 3 kap. 2 § samt 7 kap. 1 och 2 §§ konkur- renslagen (2008:579) gäller dock sekretess för uppgift om sådana för- hållanden redan om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs.Första stycket tillämpas inte, om någon annan sekretessbestäm- melse till skydd för samma intresse är tillämplig på uppgiften och innebär att sekretess inte ska gälla.För uppgift som avses i första För uppgift som avses i första stycket och som lämnas vid ett stycket och som lämnas vid ett förhör enligt 26 eller 50 § lagen förhör enligt 26 eller 50 § lagen (1999:116) om skiljeförfarande (1999:116) om skiljeförfarande gäller sekretess hos domstol, om gäller sekretess hos domstol, om en part begär det och det inte står en part begär det.klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada.För uppgift i en allmän handling För uppgift i en allmän hand- gäller sekretessen i högst . ling gäller sekretessen utan be- gränsning . Sekretessen för upp- giften upphör dock om uppgiften49 enligt ett avgörande som fått laga kraft inte anses utgöra företagshem- lighet enligt 1 § lagen (2018:0000) om företagshemligheter. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2016:728) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 36 kap. 2 a § lagen (2016:728) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska utgå. 2Uppdraget och dess genomförande Europeiska kommissionen (nedan Kommissionen) lade under novem- ber 2013 fram ett förslag till ett EU-direktiv om skydd för före- tagshemligheter.1 Syftet var huvudsakligen att stärka företagens konkurrenskraft och att förbättra förutsättningarna för innovation och kunskapsöverföring på den inre marknaden. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att överväga vilka lagändringar som behövs för att anpassa svensk rätt till det föreslagna direktivet. Utredaren fick även uppdraget att – utan samband med de föreslagna EU-reglerna på området – överväga hur ett straffansvar som utvidgas till att omfatta den som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon fått tillgång till inom ramen för sina arbetsuppgifter bör utformas. Ett omarbetat förslag till EU-direktiv antogs därefter , kallat och Rådets direktiv (EU) 2016/943 av om skydd mot att icke röjd know-how och företags- information (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (nedan EU-direktivet/direktivet). EU-direktivet ska vara genomfört av medlemsstaterna . 1 Förslag till och rådets direktiv om att skydda know-how och företags- information (företagshemligheter) som inte har röjts från att olagligen anskaffas, utnyttjas och röjas, KOM (2013) 813. Uppdraget och dess genomförande Regeringen framhåller i direktiven för utredningen (dir 2016:13, nedan kommittédirektiven) bl.a. följande.2 Skyddet för företags- hemligheter är viktigt för att säkerställa företagens konkurrenskraft och för att skapa förutsättningar för innovation och kunskapsöver- föring. Det har tidigare saknats EU-rättsliga regler om skydd för företagshemligheter. Det finns anledning att analysera EU-reglerna och överväga vilka ändringar i lagen om skydd för företagshemlig- heter och andra lagar som behövs med anledning av EU-reglerna. Utredarens huvuduppgifter enligt kommittédirektiven är att •överväga vilka ändringar som måste göras i lagstiftningen för att genomföra EU-direktivet •överväga hur ett straffansvar för den som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon har haft till- gång till inom ramen för sina arbetsuppgifter bör utformas •ta ställning till vilka författningsändringar som bör göras med anledning av ett utvidgat straffansvar •beakta att det finns starka skäl att värna tryck- och yttrande- friheten, den svenska arbetsmarknadsmodellen och skyddet för anställda och andra som avslöjar brott eller andra allvarliga miss- förhållanden i en verksamhet och •utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredaren får i mån av tid även ta upp andra närliggande frågor om skyddet för företagshemligheter som aktualiseras under utrednings- arbetet. Det ingår inte i uppdraget att föreslå ändringar i grundlag. 2 Kommittédirektiven finns som bilaga 1 till betänkandet. Uppdraget och dess genomförande 2.3.1Civilrättslig harmonisering enligt EU-direktivet EU-direktivets bestämmelser i huvudsak En utgångspunkt för utredningen är således att den svenska lag- stiftningen ska anpassas efter reglerna i EU-direktivet, vilka tar sikte på harmonisering av medlemsstaternas civilrättsliga skydd mot att någon anskaffar, utnyttjar eller röjer en företagshemlighet utan lov. EU-direktivet föreskriver i huvudsak följande.3 Som en företagshemlighet ska sådan information behandlas som inte är allmänt känd eller lätt tillgänglig, har kommersiellt värde genom att den är hemlig och som innehavaren av företagshemlig- heten vidtar rimliga åtgärder för att hålla hemlig. Det ska anses olovligt att anskaffa en företagshemlighet om det sker utan innehavarens samtycke och genom att någon obehörigen kopierar eller skaffar sig tillgång till dokument, elektroniska filer m.m. som kontrolleras av innehavaren. Det ska vidare anses olovligt att utnyttja eller röja en företags- hemlighet om det sker utan innehavarens samtycke av någon som har anskaffat informationen olovligen eller som bryter mot ett sekretessavtal eller ett avtal som begränsar utnyttjandet. Att till- verka, sälja eller marknadsföra intrångsgörande varor ska också anses som ett olovligt utnyttjande av företagshemligheten. När en företagshemlighet olovligen anskaffas, utnyttjas eller röjs ska det finnas civilrättsliga åtgärder, förfaranden och rättsmedel som står till buds för innehavaren av hemligheten. De ska vara rättvisa, ändamålsenliga och avskräckande. De åtgärder och sanktioner som anges i direktivet ska inte få användas om företagshemligheten anskaffats, utnyttjats eller röjts för att avslöja innehavarens menliga agerande, oegentligheter eller olagliga verksamhet och den som gjort det har handlat i syfte att skydda allmänintresset. Detsamma gäller den som gjort det i sam- band med att han eller hon utövat rätten till yttrande- och infor- mationsfrihet eller för att informera en företrädare för arbetstagarna eller annars för att skydda ett legitimt intresse. 3 En utförligare översikt över EU-direktivets innehåll ges i avsnitt 4. Uppdraget och dess genomförande Att anskaffa, utnyttja och röja en företagshemlighet ska anses lagligt om handlandet krävs eller är tillåtet enligt nationell rätt. Medlemsstaterna ska slå fast en talefrist som ett anspråk ska göras gällande inom. Talefristen får inte vara längre än . Bland de sanktioner mot intrångsgöraren som ska stå till buds finns skadestånd och föreläggande om att utnyttjandet eller röjandet av företagshemligheten ska upphöra. Ett skadestånd ska stå i proportion till den faktiska skadan. Det ska beräknas på grundval av alla relevanta faktorer, inbegripet storleken på obehörig vinst och även omständigheter som inte är av ekonomisk art. Parter och andra aktörer i en rättegång ska inte få utnyttja eller röja en företagshemlighet som de har fått tillgång till under rätte- gången. Det ska också finnas möjligheter för en domstol att i en rättegång besluta om sekretess i fråga om dokument som innehåller företagshemligheter och att begränsa tillträdet till en förhandling. Direktivet innehåller inte några straffrättsliga regler. Det ska inte heller påverka rörligheten på arbetsmarknaden eller möjligheterna för arbetsmarknadens parter att reglera frågor om företagshemlig- heter i kollektivavtal. Enligt utredningsdirektiven ska utredaren ta till vara det mervärde för skyddet av företagshemligheter som EU-direktivet kan föra med sig. Utredarens förslag ska främja företagens konkurrenskraft och vilja till innovationer. Utredaren ska i sitt arbete ta särskild hänsyn till de små och medelstora företagens behov av en reglering som är ändamålsenlig, förutsebar och lätt att tillämpa. Utredaren ska också fästa vikt vid intresset av en rimlig balans mellan, å ena sidan, företagens behov av att kunna skydda kom- mersiella hemligheter och, å andra sidan, intresset av att lagen inte hindrar människor från att fritt utnyttja sina erfarenheter och sitt kunnande och det samhällsekonomiska intresset av att låta kunskap flöda fritt. Utredaren ska utgå från att lagen inte ska vara ett hinder för anställda och andra att påtala och avslöja allvarliga missförhållanden på arbetsplatserna och att lämna uppgifter till en tillsynsmyndighet. Uppdraget och dess genomförande Utredaren ska beakta tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens regler om bl.a. anskaffarfrihet och meddelarfrihet. Utredaren ska vidare värna den svenska arbetsmarknadsmodellen, bl.a. när det gäller arbetstagarföreträdares tillgång till information för utförandet av sina uppgifter, liksom rätten att träffa kollektivavtal om företagshemligheter och näraliggande frågor. Dessutom ska rörligheten på arbetsmarknaden, dvs. möjligheten för arbetstagare att byta arbetsgivare, värnas. Vid utformningen av förslagen ska utredaren ansluta till den systematik och terminologi som används i svensk rätt. De lösningar som föreslås ska i möjligaste mån ligga i linje med de principer som har legat till grund för lagstiftningen på området.