sou · H4B36 · 2017-01-01 00:00:00 — När ett litet antal tiggare dök upp i var det så uppseendeväckande att staden tog fram en rapport. Den konstaterade att det i huvudstaden fanns ett drygt hundratal personer, som bad om pengar ”utan att erbjuda någon tjänst eller vara”. Det rörde sig i regel om personer med svenskt medborgarskap, vilka led av någon typ av missbruk eller psykisk sjukdom. En del var hemlösa och de flesta hade haft långvariga kontakter med socialtjänst eller frivilligorganisationer.13 Bara såg situationen annorlunda ut, både i och på andra platser. Två viktiga skeenden hade då ägt rum. EU hade utvidgats så att och , unionens två fattigaste stater, blev medlemmar . Året därpå drabbades sedan världen av en omfattande finanskris, vilken inte minst i södra ledde till arbetslöshet och social utslagning. Fattiga individer från de nya medlemsländerna, som tidigare hade funnit säsongsarbete i exempelvis , , eller , förlorade dessa försörjningsmöjligheter och sökte sig längre norrut. De kom till , , – och Sverige.14 En del plockade bär, andra samlade pantburkar. Vissa ägnade sig åt tiggeri. Omkring blev den sistnämnda gruppen såpass stor och synlig att den fick uppmärksamhet i medierna. 11Ibid, s. 46. 13Bejjer, Tiggeri – ett nygammalt fenomen, s. 128. 14Ravnböl, , Hjem og arbejde for hjemlöse og arbejdslöse EU medborgere – rumaenske romaers erfaringar fra Köbenahvn og , Socialmedicinsk tidskrift, nr 3 2015, s. 30. Bakgrund till samordnarens uppdrag Om de tiggare som beskrevs i studien i första hand var svenska medborgare som hade en missbruksproblematik eller led av psykisk ohälsa är de nya tiggarna som syns över hela landet av ett annat slag. De talar inte svenska och är ofta småbarnsföräldrar eller äldre. Trots språkförbistringen kommunicerar många av dem kring sin livssituation – foton eller handtextade skyltar berättar om små barn som behöver kläder och blöjor eller om sjuka anhöriga i behov av medicin eller en operation. De sover i tält och kojor i skogen eller parker, alternativt under bar himmel. En del hyr rum i lägenheter eller sovplats i husvagn. På ett fåtal ställen har illegala boplatser vuxit så att de alltmer kommit att likna kåkstäder – tomten Sorgenfri i var ett sådant exempel. I förorter har det funnits – och finns ännu - stora tältläger. En handfull kommuner i landet har anvisat ett område för utsatta EU-medborgare att campa på, som , , och . Reaktionerna bland svenska medborgare inför dem som ber om pengar i gatumiljön spänner mellan ytterligheter. I ena änden av skalan finns hatbrott, trakasserier och tillmälen riktade mot gruppen. I andra änden finns individer som öppnar sina egna hem och låter utsatta EU-medborgare flytta in; som ordnar privata insamlingar och skänker kläder, mat och pengar. Mittfåran utgörs av majoriteten, som inte sällan är en smula osäkra på hur de ska förhålla sig. Frågan huruvida man ska lägga en slant eller inte i muggen har kanske varit en av de mer omdiskuterade vid fikaborden på svenska arbetsplatser, i middagssällskap eller universitetssalar . När gjorde en granskning landade de i en siffra runt 3 400–4 100 personer som tiggde i hela Sverige.15 Polisen uppskattade något halvår senare, alltså , antalet till 4 700 personer.16 En förklaring till att vissa av de utsatta EU-medborgarna fått så mycket uppmärksamhet är deras synlighet; att de sitter utanför den lokala matbutiken eller annan offentlig plats där det passerar folk. 15Olsson, , , , Dubbelt så många tiggande EU-migranter , , 150429 – /nyheter/inrikes/dubbelt-sa-manga- tiggande-eu-migranter-senaste-aret 16Polismyndigheten, Fokus på brott mot utsatta EU-medborgare, hemsida, 151202 – Bakgrund till samordnarens uppdrag En annan anledning är förmodligen att själva verksamheten, vädjan om pengar för sin försörjning, utmanar den svenska självbilden. Två grundtankar i välfärdsbygget har varit dels att alla friska vuxna, både kvinnor och män, ska bidra till samhället genom förvärvsarbete, dels att ingen utsatt person ska fara så illa att han eller hon tvingas tigga. Då förväntas gripa in. Genom mötet med en fattig människa som inte har rätt till samma sociala skyddsnät som svenska medborgare, tvingas var och en av oss att ta ställning. Det går inte att på samma vis som annars skjuta över ansvaret för misären på det svenska samhället. I en masteruppsats med djupintervjuer av stockholmare om deras inställning till utsatta EU-medborgare som tigger framgår att närvaron i det offentliga rummet utmanar det ”samhällskontrakt” som svenskar har, vilket innebär att vi accepterar ett högskattesamhälle bland annat mot att socialt utsatta individer får stöd av det allmänna och inte är beroende av privatpersoners bidrag. Hos flera intervjuade fann uppsatsförfattaren ett mönster av misstro mot tiggarna; tvivel på deras berättelser och motiv.17 Enligt en opinionsundersökning , av stockholmares inställning till tiggeri, lägger var tredje person pengar i muggen . av huvudstadsborna ger aldrig pengar till tiggare. En tredjedel tycker att det borde vara förbjudet att tigga medan inte vill ha något förbud.18 Intressant nog är siffrorna nästan omvända mot vad som framkom i en liknande, fast rikstäckande, attitydundersökning . Den visade att hälften av svenskarna ville ha ett förbud mot tiggeri, medan en tredjedel var emot ett sådant.19 Två socionomstudenter gjorde en enkätundersökning i (37 000 invånare) kring de två–tre gatutiggarna som uppehöll sig i stadskärnan. Studenterna fann att av de tillfrågade förbipasserande var oberörda eller försiktigt positiva. uppgav negativa känslor i stil med ”tråkigt, synd 17Hansson, , Som att världen har kommit hit – Stockholmares upplevelser av tiggeri , , , 2014. 18Ahlin, , DN/Ipsos Stockholmsmätning – Inställning till tiggeri, 2015. 19TV4 Nyheterna, Novus, Hälften av svenskarna vill förbjuda tiggeri (klipp), 150430 – /nyheterna/klipp/h%C3%A4lften-av-svenskarna-vill-f%C3%B6rbjuda-tiggeri- 3177327 Bakgrund till samordnarens uppdrag om dem, obehagligt, jobbigt, känner medlidande”. Av dessa var det en dryg femtedel som ansåg att tiggeriet var falskt eller fejk.20 Att sitta på marken och be om pengar är självfallet en extremt utsatt situation, som förutom inkomster också kan rendera glåpord och spottloskor. I en rapport som tagits fram av Kommissionen mot Antiziganism, baserad på intervjuer med 37 utsatta EU- medborgare, vittnar flera om hot, sparkar och liknande trakasserier när de sitter och tigger. Även hot och överfall, knivattacker och stenkastning, var sådant som flera hade upplevt. Dessutom berättade de om skadegörelse mot tältläger och försök att tända eld på personer som låg och sov utomhus.21 Media rapporterar kontinuerligt om liknande övergrepp: åtalades tre unga män för att ha kastat sten och misshandlat tiggare i skånska Perstorp.22 sköt någon med luftgevär och skadade en utsatt EU-medborgare i ett tältläger i Uppsala.23 har en person, i medierna kallad ”Kistamannen”, trakasserat en grupp utsatta EU-medborgare som brukat hålla till i Stockholmsförorten . I i kastades något frätande i ansiktet på en person som tiggde,24 och i attackerades ett tältläger med machete och hammare för att sedan brännas ned.25 Enligt rapporten ovan uttryckte flera av de intervjuade att de var så vana vid att bli diskriminerade och utsatta för kränkningar att de såg dessa incidenter som ”normala”.26 Sannolikt kan den inställningen variera med exempelvis hur pass integrerad i samhället och på arbetsmarknaden individen varit i hemlandet. En rumänsk-romsk man vi intervjuat berättar i stället om hur fullständigt tillintetgjord han blev när en propert klädd 50-årig 20Gradner, och , , Det ser inte bra ut: en studie om uppfattningen av gatutiggeri i , , Sektionen för hälsa och samhälle, 2013. 21Lacatus, , Studie om hatbrott och andra allvarliga kränkningar riktade mot utsatta romska EU-medborgare, mot antiziganism, 2015. 22Weigl, , Åtalas för attack mot tiggare, 150327. 23Bednarska Balcer, , EU-migrant beskjuten med luftvapen, , 150720 24Granlund, , Kastade syra i ansiktet på tiggare, , 150606. 25Carmbrant, , Polisen söker vittnen till macheteattacken, , 150810. 26Lacatus, Studie om hatbrott och andra allvarliga kränkningar riktade mot utsatta romska EU-medborgare, mot antiziganism, 2015. Bakgrund till samordnarens uppdrag svensk närmade sig, spottade och slog till honom och sa ”gå och arbeta”. –Jag grät och hade skamkänslor i efteråt och kände mig dålig på grund av det liv jag har. På frågan om hur han har blivit bemött i för övrigt säger han: –Jag har märkt att det finns väldigt snälla människor här, som visar respekt. De har medkänsla. Men det finns också andra, mest äldre män, som tittar argt och misstänksamt på mig. Skillnaden mellan ungas och äldres beteende är något som förbryllar honom. Mannen, som vi kan kalla , är och ägnar alltsedan spottloskan större delen av sin tid i åt att samla pantburkar, hellre än åt att tigga. Den förra verksamheten ger mellan 50–per dag. Den senare får han in mindre på. Tipset om som ett land där man kunde tjäna pengar, kom från en kusin. Hon kände till hans situation, att han var arbetslös med fem barn, lika många barnbarn och en hustru som är cancersjuk . Inkomsterna han får går till de unga som går i skola och till fruns medicinska behandlingar. Väl på plats i fick kusinen övertala länge och väl att börja tigga. –Vi diskuterade och grälade i innan jag satte mig ner. Första gången skämdes jag något oerhört. Förmådde inte tittade på människorna som gick förbi. Men vänjer man sig, förklarar han. Man ställer skammen åt sidan och hoppas på att få ihop lite pengar till familjen. jobbade han, precis som sin far, på lagret i en stor kemisk fabrik i . Han körde gaffeltruck. Efter kommunismens fall lades fabriken ner. fick jobb inom lantbruket, med vinproduktion. Bland annat skötte han en maskin som satte etiketter på flaskorna. lades verksamheten ned, sedan chefen gripits för korruption. har han arbetat som daglönare inom jordbruket. Förutom att det rör sig om tillfälliga påhugg är betalningen dålig. Hårt lantbruksarbete till sex , ger motsvarande enligt . Men det handlar då oftast om en sporadisk inkomst, en eller i stöten. Bakgrund till samordnarens uppdrag I jämförelse med detta är inkomsterna i alltså mer förutsebara och tryggare. När vaknar i tältet han delar med sin bror och är han helt inställd på att samla flaskor. Panten han får är en inkomst han själv kan påverka. Även om den är mager är den relativt säker och regelbunden, eftersom han går ut och samlar . De tältar i ett skogsområde i en förort till . Han säger att polisen vet att de finns där. berättar att de är noga med att inte skräpa ner och samlar sitt avfall i sopsäckar. Nedskräpning och även avföring kring tältläger som saknar tillstånd har annars varit ett irritationsmoment för kommuninvånare.27 I Stockholmsförorten har förskolor klagat på att de inte kan gå ut i skogen med barnen.28 Lägret Sorgenfri i som avhystes , hade stora problem med sopor och fekalier på tomten.29 säger att han känner sig helt trygg på sin sovplats, belägen från närmaste bostadshus. Andra utsatta EU- medborgare oroar sig ofta för attacker av det slag som refererats tidigare. På webben och sociala medier som Flashback och Facebook förekommer hets mot gruppen, ofta med rasistiska eller antiziganistiska inslag.30 är det uppenbart, inte minst i sociala medier, hur varmt och starkt engagemanget för människorna som ber om pengar i gatumiljö varit i . På flera orter finns Facebookgrupper som försöker hjälpa utsatta EU-medborgare till ett bättre liv, antingen genom arbete eller genom att lindra nöd. Ett myller av initiativ inom civilsamhället har uppstått över hela landet. Kyrkor och församlingar har skapat sovplatser i sina lokaler för hemlösa EU-medborgare, nätverk har bildats på flera platser för att hjälpa gruppen med allt från extra filtar eller akuta läkarbesök till svenskundervisning. Utöver det driver väletablerade organisationer 27Larsson, , Hundratals lever i stora tältläger i skogar – nu planeras nya avhysningar, Metro, 150313. 28Sandberg, , Bosättning på parkering polisanmäls, , 140613, , , Nedskräpning ger fler klagomål än tiggeri, Metro, 140403, , , 50 bärplockare slår upp tältläger, , 130726. 29Malmö stad, Beslut om avflyttning och städning i Sorgenfrilägret, 151027 – sorgenfrilaegret-1241652 30Ståhle, , Så hetsas Eskilstunabor till våld mot tiggarna, , 150814, , , Dömd nazist kör iväg tiggare – blir hyllad, , 141215. Bakgrund till samordnarens uppdrag SOU 2016:6 och samfund som exempelvis , Röda korset och , med flera, riktad verksamhet mot gruppen, som sociala dagcenter eller härbärgen. I det svenska samhället är jämlikhet en viktig grundvärdering för de flesta. Många månar om att visa respekt även för en utsatt person som sitter ner på gatan och tigger. En ung romsk kvinna som intervjuas i och bok dem tiggare började med att tigga men lyckades sedan få jobb som städare och har levt i . När hon får frågan om hon mött rasister i svarar hon: ”Jag har inte stött på en enda under mina i ”. En kvinna som tidigare försörjt sig på tiggeri i och gör detsamma i konstaterar i en tidningsintervju att hon och maken trivs betydligt bättre här, eftersom svenskar generellt bemöter dem på ett vänligare sätt. Hon säger: ”Störst skillnad är att poliserna här är väldigt snälla. De lämnar oss i fred och får oss aldrig att känna oss rädda. I kunde de ta våra pengar”.32 I antologin oss skriver om sin tillvaro som tiggare i och framhåller särskilt att hon till största delen fått stöd och bemötts vänligt av vanligt folk, även om hon också märker av trakasserierna.33 Senhösten 2015 presenterade polismyndigheten en nationell lägesbeskrivning kring brottslighet kopplad till gruppen, som visade att en mindre, men sannolikt växande del, av dem som tigger är dubbelt utsatta. Förutom risken för hatbrott är dessa utnyttjade av kriminella aktörer, genom människohandel och utpressning. Polisen vet inte hur många det rör sig om, men känner till flera grupper av tiggare i som befinner sig i denna situation. Mörkertalet kan vara stort.34 I åtalades fyra personer för inblandning i människohandel, i vilken ett antal bulgariska medborgare, flera av dem med funktionshinder, utnyttjats för tiggeri.35 31Brentlin, , Israelson, Aaron, Vi kallar dem tiggare, Hydra Förlag, 2014, s. 106. 32Arbman, Hans, De flesta bemöter oss på ett trevligt sätt, , 150416. 33Fieru, , Hjälp oss, Sjösala förlag, 2015, s. 148. 34Polismyndigheten, Nationell lägesbild – Brottslighet med koppling till tiggeri och utsatta EU-medborgare i , Nationella operativa avdelningen, 2015. 35https:///nyheter//1.2950410-funktionshindrade-tvingades-att-tigga Bakgrund till samordnarens uppdrag Majoriteten av de utsatta EU-medborgare som reser till gör det dock frivilligt. Varför då lämna sina hem och barn för en syssla som av de flesta anses förnedrande och som även äventyrar den personliga säkerheten? Som konstaterades inledningsvis ser man inte någon möjlighet till motsvarande försörjning i hemlandet. som citerades i början får in mellan 100–per dag – , den bästa dagen , upp till 250–. Det blir en avsevärt bättre månadsinkomst än när hon jobbade på en textilfabrik i , . Lönen hon fick då motsvarade , plus ett antal matkuponger. Tigger hon i (ger för skral utdelning) blir det . Det motsvarar lönen för en nyutexaminerad läkare i . Men att vara borta från barnen är ett högt pris att betala. – Jag var nöjd med mitt arbete och hade inga tankar på att resa någonstans, ända tills fabriken stängde ner. När jag blev arbetslös försökte jag söka nya jobb, lämnade in ansökningar och cv, men hörde aldrig ifrån dem. är hennes mål att samla in så mycket pengar i att hon kan installera rinnande vatten i sitt hus. Avsikten är inte att bosätta sig här. Hon vill vara med sina barn i , följa dem i vardagen, se dem gå till skolan. Men hennes bedömning är att hon måste kunna förvärva en inkomst i hemlandet som är åtminstone hälften av den nuvarande förtjänsten från tiggeri – alltså . För att det ska gå ihop. För att det för henne ska vara ett realistiskt alternativ. drogs länge med arvet efter kommunismen. Trots stora naturtillgångar som olja, naturgas och kol och bördig jord är det ett av EU:s fattigaste länder. En ekonomi som vid befrielsen 1989 var i dåligt skick, försvårade övergången till marknadsekonomi . avbröt IMF () samarbetet med på grund av regeringens oförmåga att hantera situationen. Efter en rad strukturförändringar utsågs dock av till världens näst bästa ”reformland” 2005–2006. När finanskrisen bröt ut blev det tvärstopp i Bakgrund till samordnarens uppdrag ekonomin och tillbakagången lindrades först . Den största utmaningen för landet är utbredd korruption och ekonomisk brottslighet. Omfattande skattesmitning försvagar statens finanser kraftigt.36 Arbetslösheten i ligger på knappt sju procent.37 Bland unga rumäner är det ungefär en fjärdedel som saknar arbete. Den romska minoriteten är enligt officiella siffror omkring 500 000 personer, men troligtvis ligger den verkliga siffran närmare 2 000 000.38 En del av dessa är inte mantalsskrivna hos myndigheterna, vilket innebär en marginaliserad tillvaro utan tillgång till några rättigheter. I är det stor skillnad i levnadsstandard mellan landsbygd och stad.39 Det är också stor skillnad mellan majoritetsbefolkningen och den romska gruppen. Medan av rumänerna lever i fattigdom är motsvarande siffra bland romska rumäner. Spädbarnsdödligheten är högre, hälsan sämre och medellivslängden lägre bland romer än i majoritetsbefolkningen.40 Skillnaderna märks också i utbildningsnivå. Omkring hälften av romerna i landet är analfabeter. De är alltså överrepresenterade vad gäller avsaknad av eller avbruten skolgång. Vi intervjuade – en 20-årig rumänsk-romsk kvinna som bor under en bro i en svensk storstad, tillsammans med ett trettiotal släktingar. Hennes man är också här, fast han har svårt att sitta ner och tigga, på grund av en magåkomma och tidigare bukoperation. På frågan om hur hon upplever det att tigga är svaret enkelt: har inte gått i skola. Hennes släkt är traditionella romer och när hon växte upp ansåg hennes föräldrar att det var olämpligt för flickor att vistas i klasser där det fanns rumänska pojkar, berättar hon. Manliga familjemedlemmar i hennes ålder fick gå i skola, åtminstone . 39Världsbankens översikt på – /en/country//overview 40World , Diagnostics and Policy Advice for Supporting Inclusion in , 2014, s. 152, Burtea, , The Migration of Romanian between Aspiration and Necessity, , 2015, s. 8. Bakgrund till samordnarens uppdrag i stället bortgift som elvaåring. Också det av sedlighetsskäl – oskulden är viktig när kvinnan gifts bort. Hennes man är än hon själv. –är det lite bättre för flickor som vill gå i skolan, konstaterar hon. Man ser inte lika strängt på att de går i blandade klasser numera. Tiggeri har varit hennes huvudförsörjning . Först reste hon till , där maken redan fanns på plats. har de i stället pendlat mellan och . –Det var varmare i , säger hon. Men svårare också, eftersom vi inte hade någonstans att bo. Vi hade med oss filtar och sov direkt på gatan, så fort polisen hittade oss var vi tvungna att springa därifrån. Även om inte kan läsa och skriva lärde hon sig tidigt allt om hushållsarbete. –Redan som nioåring visste jag hur man städar, lagar mat och tar emot gäster hemma. Mamma hade lärt upp mig. ser hon sig själv fortsätta resa till och tigga. Högsta önskan just nu är att bli med barn. Svärmodern tjatar ständigt om barnbarn. Pengarna från tiggeriet går dels till en sjuklig far, dels till att förbättra huset där och maken bor tillsammans med svärmor och en svåger. Enligt lever en tredjedel av den rumänsk-romska minoriteten i slum eller förfallna hus, och saknar avlopp.41 Under sina resor till har nationella samordnaren bland annat besökt byar i från , från vilken många invånare rest till för att samla pengar. slutar vid gränsen till de romska områdena. De sämsta husen är dragiga och illa byggda, kan det bo en familj med många barn, utan vatten och avlopp. Lokala hjälparbetare på denna plats var bekymrade över barnens situation när föräldrarna är borta långa perioder. I ett hus som samordnaren besökte levde fem minderåriga. Tonårssonen tog hand om sina yngre syskon medan föräldrarna var i . I ett annat hus, som såg ut att vara byggt av lera, bodde en familj med åtta barn. Modern hade fött alla utom ett hemma. 41 Partnership – Country Program Snapshot, 2015. Bakgrund till samordnarens uppdrag som fåraherde – – för en ersättning motsvarande . Miljöerna liknar alltså i mångt och mycket de som fanns i för åtta decennier sedan, som exempelvis beskrivs i reportaget Lortsverige av från 1938.42 Det finns även en stor grupp utblottade romer i som bokstavligen bodde på en soptipp, i staden i norr.43 De levde i och av avfallet, då de letade efter metall och annat som var möjligt att omsätta i pengar.44 Sådana utsatta personer saknar ofta ID-handlingar och har sannolikt inte ekonomisk möjlighet att åka utomlands. Sedan situationen på soptippen uppmärksammades av bland annat utländska medier har gruppen fått flytta. Enligt den norska studien ”When poverty meets affluence” har nästan alla rumänska tiggare i , och tak över huvud i hemlandet.45 Romernas historia i går långt tillbaka. De har varit en minoritet i landet sedan åtminstone . Då togs de som slavar, och inte avskaffades slaveriet. Även försvårar diskriminering, fördomsfullhet och ömsesidig misstro integration. I en rapport konstaterade att landet måste inkludera den romska befolkningen för att få en långsiktigt hållbar ekonomi. Rumänerna är ett åldrande folk, av befolkningen . Den romska gruppen föder många barn och är jämförelsevis ung. Det är alltså makroekonomiskt nödvändigt att även dessa ingår i landets arbetsstyrka, konstaterar rapporten.46 hade en strategi för social inkludering av romer mellan –2015 och antog en ny sådan för –2020. När frågan om de utsatta EU-medborgarna diskuteras tenderar strålkastarljuset att riktas mot just , eftersom de flesta som tigger i kommer därifrån. Den ovan nämnda norska studien ”When poverty meets affluence” fokuserade till exempel 42Nordström, , Lortsverige, 1938 (nytryck 1984). 43Lotta , En svensk trottoar är som , , 141220. 44Lacatus, , Hjälp oss, 2015, s. 112 f. 45Djuve, , , , , , , Huafeng, When poverty meets affluence – Migrants from on the streets of the Scandinavian capitals, Fafo och Fonden, 2015, s. 37. 46World , Diagnostics and Policy Advice for Supporting Inclusion in , 2014. Bakgrund till samordnarens uppdrag enbart på rumänska medborgare. Det finns dock en betydande andel som kommer hit från . Också de är inte sällan romer. , , är mamma till tre barn och farmor till två. Hon brukar stå utanför i en mellanstor stad i och tigga. Hon kommer från en liten ort i nordvästra och har varit här . Hemma har familjen ett hus som består av två rum och hall. Sammanlagd yta är uppskattningsvis 20–. Där bor , maken och tre barn – 11, 15 och . Dessutom bor äldsta sonens hustru där och deras två små barn, i blöjåldern. I sover och mannen i sin bil. De brukar kunna samla ihop så pass mycket pengar att de kan skicka hem . Hon tigger och får ibland tillfälliga korttidsjobb genom en frivilligorganisation. Mannen samlar pantburkar eller får tillfälliga arbeten med exempelvis renoveringar. –Även om vi bor i bilen är det mycket bättre i än i , säger . Hemma är det omöjligt för oss att tjäna pengar till barnen. Vi handlar på krita i matbutiken tills skulden blir för stor, då får vi inte köpa mer mat. Min son har rätt till socialbidrag, motsvarande . Men det kommer i form av matkuponger, eftersom hans fru är minderårig. Då och då får äldsta sonen något kortvarigt jobb, som ger 50– per dag, berättar hon. I övrigt är han arbetslös. själv var anställd som städerska på en skola. Där arbetade också maken, som vaktmästare. Hon säger att hon tjänade på ett heltidsjobb i . Men skolan lades ned på grund av bristande elevunderlag.