sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Rektor kan även besluta om att en elev får läsa ämnet som utökat program med högst 300 gymnasie- eller gymnasiesärskolepoäng.17 Av ämnesplanen i specialidrott framgår bl.a. att undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmåga att utöva vald idrott på elitnivå och kunskaper om hur den egna kroppen fungerar i tränings- och tävlingssammanhang utifrån idrottspsykologiska, idrottsfysiologiska och näringsfysiologiska teorier.18 För att en huvudman ska få bedriva riksidrottsgymnasium krävs att det bl.a. finns ett nationellt intresse av att tillgodose elitidrottens krav. För att en huvudman ska få bedriva nationellt godkänd idrotts- utbildning krävs att den har en tydlig elitidrottskaraktär och ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund. En skillnad mellan dessa utbildningar är att för att erhålla ett godkännande om att få bedriva riksidrottsgymnasium krävs en tillstyrkan från . När det gäller den nationellt godkända idrottsut- bildningen är det däremot en tillstyrkan från berört specialidrotts- förbund som krävs.19 155 kap. 12, 16 och 21 §§ gymnasieförordningen. 165 kap. 21 § gymnasieförordningen. 174 kap. 23 § och 5 kap. 31 § gymnasieförordningen. 18Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2010:144) om ämnesplan i ämnet specialidrott. 195 kap. 23, 25 och 27 §§ gymnasieförordningen. Utbildningar som kräver specialistkompetens Idrottsutbildningarna har samma uppställda krav på urvalsförfar- ande, dvs. att de elever som anses ha bäst förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen ska få tillträde till densamma.20 6.1.2Utbildningar inom gymnasieskolan som avviker enligt andra förordningar än gymnasieförordningen Utöver avvikelserna enligt 5 kap. gymnasieförordningen finns följ- ande utbildningar som avviker från de nationella programmen: –vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning, –försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbild- ning, och Nedan följer en beskrivning av dessa utbildningar. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år21 Vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år är en ettårig yrkesutbildning i gymnasieskolan. En elev är behörig att söka till utbildningen om eleven har läst teknikprogrammet eller har en likvärdig utbildning.22 Av utbildningens poängplan framgår att den bl.a. omfattar egna ämnes- och kursplaner, exempelvis ämnet gym- nasieingenjören i praktiken.23 Utbildningen syftar till en gymnasie- ingenjörsexamen och ska utgöra grund för en yrkesverksamhet som gymnasieingenjör.24 205 kap. 26 och 30 §§ gymnasieförordningen. 21Förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning. 22Från och med är också vissa karaktärsämneskurser ett förkunskaps- krav. Se föreskrifter (SKOLFS 2016:30) om urval till vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år. 23Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2015:13) om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i praktiken inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och föreskrifter (SKOLFS 2015:26) om poängplan för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. 2417 a kap. 3 § skollagen. Utbildningar som kräver specialistkompetens 2013/14:188 Gymnasieingenjörsutbildning för konkur- renskraft och tillväxt framgår att två olika elevkategorier sågs som möjliga intressenter för utbildningen, elever som vill läsa vidare på högskola men även elever som ville gå vidare direkt till arbetslivet efter avslutad gymnasieutbildning. Den nya utbildningen motive- rades av det befarade problem man såg med den framtida kompe- tensförsörjningen då färre elever sökte till det industritekniska programmet som intresset för teknikprogrammet ökade.25 Försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning26 Syftet med försöksverksamheten med spetsutbildning är att ge elever från hela landet möjlighet till särskild fördjupning och breddning inom det ämne eller ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot, utöver vad som får förekomma på det nationella program och den inriktning som närmast motsvarar spetsutbildningen. De ämnes- områden som försöksverksamheten avser är: –samhällsvetenskap, och Utbildningen ska också göra det möjligt för en elev att vid sidan av sina gymnasiestudier läsa kurser vid ett universitet eller en hög- skola.28 För att ska godkänna en huvudmans deltagande i försöksverksamheten krävs därför att skolan har ett etablerat sam- arbete med ett universitet eller högskola som kan erbjuda kurser i det ämne eller ämnesområde som spetsutbildningen är inriktad mot och kan erbjuda en spetsutbildning av god kvalitet som uppfyller kra- ven i förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning. Utbildningen kan bedrivas som en sär- 2013/14:188. Gymnasieingenjörsutbildning för konkurrenskraft och tillväxt. 26Förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning. 271 § förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning. 281 § andra stycket 2 förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbild- ning. Utbildningar som kräver specialistkompetens skild variant eller nationell inriktning inom ett nationellt program.29 Vid urval bland behöriga sökande får, förutom betygen, hänsyn tas till ett prov som underlag för bedömning av den sökandes färdig- heter eller kunskaper inom det ämne eller ämnesområde som spets- utbildningen är inriktad mot.30 Yrkesdansarutbildningen har funnits i dess nuvarande form sedan 2011.32 bedrevs yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå som ett specialutformat program med riksrekrytering. Orsaken till förändringen var flerårig kritik från företrädare för dansprofessio- nen, bl.a. vad gällde utbildningens kvalitet. Därför beslutades om en ny reglering som skulle ge förutsättningar för en elitinriktad dansar- utbildning. I samband med att besluten trädde i kraft infördes förutom dag- ens yrkesdansarutbildning även ett råd för dansarutbildning. Rådet prövar frågor om behörighet, mottagande, urval och antagning och anordnar färdighetsprov i dans på varje ort där utbildningen bedrivs. Rådet utser även den jury eller de juryer som ska svara för bedömningarna av färdighetsproven.34 Utbildningens syfte är att erbjuda eleverna en yrkesutbildning i klassisk balett eller modern nutida dans. Vidare ska eleverna utveckla sådana färdigheter att eleven efter genomförd utbildning ska kunna vara anställningsbar inom både nationella såsom internationella dans- och balettscener.35 Det är regeringen som beslutar om vilka enskilda och offentliga huvudmän som får anordna yrkesdansarutbildning. Därefter träffar staten avtal med huvudmän om anordandet av dansarutbildningen.36 För att elever ska kunna bli antagna till utbildningen krävs att de 297 § första stycket förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbild- ning. 301 § andra stycket 2, 6 och 7 §§ första stycket förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning. 31Förordning om dansarutbildning. 32Riksdagsskrivelse 2010/11:81. Överlämnande av utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU4 En ny dansarutbildning m.m. och förordning om dansarutbildning. 2010/11:19. Ett steg framåt – En ny dansarutbildning. 3426 § förordning om dansarutbildning. 3512 och 12 a §§ förordning om dansarutbildning. 361 § andra och tredje styckena förordning om dansarutbildning. Utbildningar som kräver specialistkompetens uppfyller behörighetskraven vilka omfattar bland annat godkänd hälsoundersökning och godkänt färdighetsprov i klassisk balett eller modern nutida dans. Elevernas färdighetsprov ska användas i sam- band med urvalsförfarandet. Endast sådana elever som förutsätts klara utbildningen antas.37 Yrkesdansarutbildningen har särskilda examensmål och ämnes- planer och kunskapskrav (ämnena dansteknik för yrkesdansare och dansgestaltning för yrkesdansare samt kursen musik för yrkesdans- are).38 6.1.3Utbildningar som avviker från utbildningen i I nedanstående avsnitt redogörs för de utbildningar inom grund- skolan som avviker från vad som generellt är reglerat. Dessa utbild- ningar är: –försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grund- skolans högre årskurser, och –förberedande dansarutbildning. Försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser39 Spetsutbildningen ska ge eleverna i högre årskurser (årskurs 7–9) en särskild fördjupning och breddning inom det eller de ämnen utbildningen är inriktad mot.40 Inom spetsutbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot och även få betyg i dessa. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. 3717 - 18 §§ förordning om dansarutbildning och prop. 2010/11:19. 38Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2011:14) om examensmål för yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan, föreskrifter (SKOLFS 2011:17) om ämnesplan och kunskaps- krav för ämnet dansteknik för yrkesdansare i yrkesdansarutbildningen, före- skrifter (SKOLFS 2011:16) om ämnesplan och kunskapskrav för ämnet dansgestaltning för yrkesdansare i yrkesdansarutbildningen och föreskrifter (SKOLFS 2011:15) om kurser för yrkesdansarutbildningen. 39Förordningen om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundsko- lans högre årskurser. 401 § andra stycket förordning om riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Utbildningar som kräver specialistkompetens Utbildningen kan inriktas mot något eller några av grundskole- ämnena: –naturorienterande ämnen: biologi, fysik eller kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap, eller Tester och prov för att bedöma elevens kunskaper och färdigheter i det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot får utgöra villkor för antagning eller grund för urval mellan sökande till utbild- ningen.42 För att en elev ska kunna nå målen för klassisk dans har det ansetts vara viktigt att sådan utbildning startar i tidig ålder för att sedan konsekvent fullföljas med successivt stegrad intensitet. Endast i undantagsfall har det bedömts vara möjligt att påbörja en sådan utbildning efter tonåren.43 Den föreberedande dansarutbildningen finns för elever i årskurs 4–9. Den förberedande dansarutbildningens syfte är att möjliggöra en sådan elitsatsning inom så att eleverna får förutsätt- ningar att antas till och genomföra yrkesdansarutbildningen (se av- snitt 6.1.2 ovan).44 För att utbildningen ska bli tillgänglig för elever från hela landet och endast omfatta ett fåtal platser är den riks- rekryterande. Endast elever med godtagbara förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska antas till utbildningen vilket kräver 415 § förordningen om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundsko- lans högre årskurser. 427 § förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grundsko- lans högre årskurser. 2010/11:19. 44Antagningsförfarandet sker inför antagning till årskurs 4 och 7. Utbildningar som kräver specialistkompetens ett särskilt antagnings- och urvalsförfarande med intagningsprov samt godkänd hälsokontroll.45 Den förberedande dansarutbildningen har förutom utbildningen i dans motsvarande innehåll som övrig utbildning inom . 6.1.4Undervisande lärare inom utbildningarna som avviker från de nationella programmen samt från utbildningen i Utredningen kan konstatera att endast vissa av de utbildningar som avviker från de nationella programmen har behov av lärare med särskild specialistkompetens för att kunna hålla den höga kvalitet på undervisningen som utbildningen kräver. Dessa utbildningar har be- slutats om och utformats utifrån den svenska arbetsmarknadens kompetensbehov men även för att individer i vissa områden ska kunna konkurrera på den internationella arenan. Nedan följer en sammanställning av utredningens slutsatser avse- ende vilken lärarkompetens som efterfrågas inom de olika avvikel- serna. Idrottsutbildningarna inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Inledningsvis vill utredningen uppmärksamma att sedan direktivet beslutades av regeringen har fattat beslut om att ändra klassificering av ämnet specialidrott, från att vara ett yrkesämne till att vara ett s.k. vissa ämne.46 ändringsföreskrifter träder i kraft den 1 juli 2017.47 452, 8–9 och 26 §§ tredje stycket förordning om dansarutbildning samt prop. 2010/11:19. 46Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att under- visa i ett yrkesämne, och föreskrifter om ändring (SKOLFS 2017:1) av föreskrifter (SKOLFS 2011:159) om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan och föreskrifter om ändring (SKOLFS 2017:2) av före- skrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkes- ämne. 47Efter att ämnet specialidrott hade klassificerats som ett yrkesämne uppmärksammade () och flera lärosäten på flera svårigheter med att ämnet specialidrott hade klassificerats av som ett yrkesämne. Av konse- kvensutredning kan bl.a. utläsas att den som bedriver undervisning i specialidrott behöver, förutom praktiska erfarenheter, även högskoleutbildning i ämnet för att möjliggöra att eleverna får förutsättningar att må målen i kurserna ([2017] Konsekvensut- Utbildningar som kräver specialistkompetens omklassificering innebär att myndigheten har bedömt att för att meddelas behörighet i ämnet specialidrott krävs att läraren har en ämneslärarexamen i stället för en yrkeslärarexamen. Över- gångsregler möjliggör dock att läraren kan meddelas behörighet i ämnet specialidrott om han/hon senast har påbörjat en yrkeslärarutbildning baserad på ämnet specialidrott.48 omklassificerade, med stöd av (), ämnet specialidrott för att säkerställa att den undervisande läraren har tillräckliga kunskaper inom ämnets hela bredd. Skol- verket och RF ansåg att det krävs att den undervisande läraren, för- utom egna förvärvade erfarenheter i den enskilda idrotten, även har högskolestudier i ämnet. Beslutet innebär att en lärare som saknar legitimation och bedriver undervisning i specialidrott inte själv- ständigt kommer att få besluta om betyg eller kunna anställas utan tidsbegränsning efter . Vidare kommer en sådan lärare bara få bedriva undervisning under högst i sänder. Den högskoleutbildning i ämnet specialidrott som bedrivs vid i (GIH) kräver oav- sett klassificering av ämnet specialidrott, förutom den allmänna behörigheten, att den sökande har en tidigare erfarenhet av en viss idrott. Den särskilda behörigheten som krävs är dokumenterad tränarerfarenhet alternativt eget utövande av viss idrott på elitnivå och/eller tidigare läst ämnet specialidrott på gymnasial nivå.49 Av beslut om behörighet i ämnet specialidrott framgår vilken idrott som behörigheten avser.50 Detta innebär att en lärare med en behörighet i ämnet har en fördjupad kunskap och kompetens inom den idrott som läraren ska bedriva undervisning inom. Detta ger således de förutsättningar som krävs för att eleverna inom idrottsutbildningarna bl.a. ska få förutsättningar för att kunna utöva den aktuella idrotten på elitnivå. Utredningen kan därför kon- redning – Omklassificering av ämnet specialidrott och ändrade bestämmelser för behörighet i ämnet specialidrott (Dnr 2016:1530). 48Övergångsregler till föreskrifter (SKOLFS 2017:2) om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. 49Två av de tre nämnda förkunskapskraven måste uppfyllas av den sökande. Se GIHs tilläggskrav, utbildningar/Program/Lararprogrammet/Inriktning-mot-arbete-i-gymnasieskolan/ (Hämtad ). 50 I och med omklassificering av ämnet specialidrott är det möjligt att med en ämneslärarexamen erhålla en behörighet i ämnet specialidrott. Utbildningar som kräver specialistkompetens statera att de kunskaper och kompetenser som krävs för att en lärare ska kunna bedriva undervisning i ämnet specialidrott kan erhållas inom ramen för en lärarutbildning. Sammantaget anser utredningen därför att idrottsutbildningarna inte är i behov av lärare med sär- skilda specialistkunskaper och lämnar därför inget förslag i denna del. Särskilda varianter inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Utredningen bedömer att den kompetens som krävs hos de lärare som bedriver undervisning inom särskilda varianter är sådan som ryms inom ämneslärar- eller yrkeslärarutbildningarna. Skolor som bedriver den särskilda varianten inom det estetiska området som ut- redningen har varit i kontakt med bedömer att utbildningen inte innehåller några moment som inte ryms inom ämneslärarutbild- ningarna. Vidare anger dessa skolor att de inte har problem med att rekrytera den kompetens som regleringen medger. Utredningen be- dömer därmed att de särskilda varianterna inte har behov av lärare med särskild specialistkunskap. Samma slutsats gäller även de sär- skilda varianterna inom det estetiska området. Även om huvudman- nen ska uppställa förkunskapskrav i ett sådant ämne som är utmärk- ande för varianten är det inte på sådan avancerad nivå att det kräver sådana särskilda specialistkunskaper hos undervisande lärare som inte ryms inom en lärarutbildning. Utbildningar med egna examensmål och riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan samt riksrekryterande utbildning inom gymnasiesärskolan Utredningen gör bedömningen att avvikelserna vad gäller utbildningar med egna examensmål inom yrkesutbildningsområdet inte kräver sådan kompetens att den inte ryms inom yrkeslärarutbildningen. Yrkeslärarutbildningen omfattar 90 högskolepoäng och består av en utbildningsvetenskaplig kärna, det vill säga generella lärarkunskaper, samt en verksamhetsförlagd utbildningsdel. De kvalificerade och rele- vanta yrkeskunskaperna har däremot erhållits genom yrkeserfarenhet eller högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning. Utbildningar som kräver specialistkompetens Den omfattande yrkeslärarbristen (se kapitel 9) är utredningen väl medveten om men trots det kan utredningen konstatera att det de facto finns yrkeslärarutbildningar som möjliggör att yrkeslärare får sådana kunskaper som utbildningarna med egna examensmål samt de riksrekryterande yrkesutbildningarna är i behov av. Således är inte dessa utbildningar i behov av sådan specialistkunskap på ett sådant sätt som direktivet beskriver, dvs. att det är svårt att förena behovet av specialistkompetens med kravet på en lärarexamen. Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan Inom ramen för ett fjärde tekniskt år får eleverna undervisning inom bl.a. ämnet gymnasieingenjören i praktiken, ett ämne som i sin karaktär är tvärvetenskapligt och förenar kunskapsområden från tek- nikvetenskap och samhällsvetenskap. Utöver detta ämne finns ytterligare sju ämnen som är unika för vidareutbildningen. Med unika avses att dessa ämnen och kurser endast får anordnas av skolor som bedriver aktuell utbildning.51 Övriga ämnen på utbildningen förekommer även inom gymnasieskolans övriga yrkes- och hög- skoleförberedande program. Utredningen bedömer att den särskilda lärarkompetens som utbildningen efterfrågar kan förväntas erhållas inom ramen för en lärarutbildning. Således är inte vidareutbildning i behov av sådan specialistkunskap på ett sådant sätt som direktivet beskriver, dvs. att det är svårt att förena behovet av specialistkompetens med kravet på en lärarexamen. Försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i andra ämnen än estetiska i högre årskurser och i gymnasieskolan Försöksverksamheten får ske i matematik eller naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga eller humanistiska ämnen.52 Enligt 51Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2015:13) om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i praktiken inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. 525 § förordning om försöksverksamhet med riksrekryteranded spetsutbildning i grundsko- lans högre årskurser och 1 § förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande gym- nasial spetsutbildning. Utbildningar som kräver specialistkompetens regeringsredovisning avseende den riksrekryterande försöksverk- samheten i högre årskurser framgår att av de lärare som undervisade /2015 hade en majoritet av lärarna behörighet att undervisa på gymnasial nivå i spetsutbildningens ämne/ämnen.53 Ingen särskild lärarkompetens utöver den som kan erhållas inom ramen för en lärarutbildning bedöms behövas för att bedriva under- visning i utbildningarna. Den kompetens som krävs för undervis- ningen i spetsområdet bedöms rymmas inom ramen för en ämnes- lärarexamen. Eleverna vid den gymnasiala försöksverksamheten får även möj- lighet att parallellt med gymnasiestudierna läsa högskolekurser. Utbildningen vid lärosätena sker dock utanför ramen för elevernas gymnasieutbildning varför dessa lärare inte omfattas av krav på legitimation och behörighet. Förberedande dansarutbildning och yrkesdansarutbildningen Lärare på dansarutbildning får bedriva undervisning i dansämnen även om de inte uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § skollagen. Dessa lärare får även ansvara för undervisningen i dansämnen och anställas utan tidsbegränsning under förutsättning att de har tillräcklig kom- petens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen och det finns skäl att anta att hon/han är lämplig att bedriva undervisningen.54 Vid utbildningarna finns utbildade danslärare och danspeda- goger men också professionella dansare, både med pågående och med avslutad dansarkarriär.55 Bakgrunden till regeringens beslut om att undanta aktuella lärare från legitimationskravet tydliggjordes i propositionen Ett steg framåt – en ny dansarutbildning (prop. 2010/11:19). Av propositionen fram- går att lärare som ska bedriva undervisning inom ämnet dans behöver ha erfarenhet som yrkesdansare inom klassisk balett eller modern 53Skolverket (2015), Redovisning av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfatt- ning och utvärdering av försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser /15. 5422 - 22 a §§ förordning om dansarutbildning. 55Information från ansvarigt undervisningsråd vid . Utbildningar som kräver specialistkompetens För att yrkeserfarenheten ska anses vara på en godtagbar nivå ska den dessutom vara relevant för ämnet, aktuell och på en hög nivå. Detta är av särskild vikt när det gäller undervisning inom de senare delarna av dansarutbildningen. Regeringen beskriver vidare att det finns likheter mellan yrkesdansarutbildningen och de konstnärliga utbildningarna inom universitet och högskolor. Utbildningarna syftar till att eleverna ska kunna bli verksamma inom det professionella danslivet. Regeringen ansåg det särskilt angeläget att yrkesdansarutbild- ningen ”präglas av en balans mellan kontinuitet och konstnärlig för- nyelse. Den undervisande personalens samlade erfarenheter bör vara mångfasetterad och spegla det internationella danslivet.”56 förarbeten har även redogjort för att en formell danspedagogisk utbildning sannolikt är gynnsam för den pedagogiska förmågan men trots det kan en väl styrkt pedagogisk skicklighet inom dans vara ett viktigare anställningsvillkor än en formell lärarutbildning.57 Utredningen kan konstatera att när dansarutbildningen infördes ansågs det inte vara möjligt att ställa sådana krav på danslärarna som innebar att de både skulle ha en yrkesdanserfarenhet på hög nivå samt en formell pedagogisk utbildning. Beslutet om att undanta sådana lärare som ska bedriva undervisning i dansämnen på dansar- utbildningarna från krav på legitimation och behörighet trädde i kraft . Utredningen menar att utbildningen ställer sådana krav på specialistkunskap hos lärarna som inte rimligen kan tillägnas inom ramen för en lärarutbildning. Riksrekryterande estetisk spetsutbildning inom gymnasieskolan Utredningen har kontaktat de skolor som bedriver den riksrekryte- rande estetiska spetsutbildningen. Den samlade bedömningen hos skolorna är att ämneslärarutbildningen inte ger de spetskunskaper som denna specifika utbildning kräver.