sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Därmed blir det tydligt vilka bestämmelser som inte gäller vid distansundervisning. När det för en viss fråga varken finns någon särskild bestämmelse om frågan i distansundervisningskapitlet eller något explicit undan- tag från annan reglering i skollagen betyder det alltså att skollagens bestämmelser i ett visst avseende ska tillämpas även i fråga om distansundervisning. Även i skolförordningen och gymnasieförordningen förekommer det bestämmelser som vi anser inte bör gälla när distansundervisning används. Dessa undantag bör också anges samlat, i en bestämmelse i respektive förordning. Utredningens förslag: När distansundervisning används ska inte skollagens (2010:800) bestämmelser om skolbibliotek gälla. Eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skol- bibliotek (2 kap. 36 § skollagen). Exakt hur tillgången ska anordnas beror på de lokala förhållandena vid varje skola och anordnandet kan därför se olika ut utifrån varje skolas eller elevernas olika behov Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser och förutsättningar.16 Den elev för vilken distansundervisning an- vänds kan dock inte förväntas få tillgång till ett fysiskt skolbibliotek då avståndet till skolan kan vara stort. Ett undantag ska därför göras från skollagens bestämmelser om tillgång till skolbibliotek. Vi vill dock påpeka att det kan vara önskvärt att eleven får till- gång till elektroniska resurser, t.ex. referenslitteratur via webben som ersättning för uppslagsverk i ett fysiskt skolbibliotek. Detta får dock anses ingå i de bestämmelser som säger att eleven utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg (10 kap. 10 § skol- lagen m.fl.). Utredningens bedömning: När distansundervisning används bör inte skolförordningens (2011:185) och gymnasieförord- ningens (2010:2039) bestämmelser om friluftsverksamhet gälla. I de obligatoriska skolformerna gäller att det ska anordnas frilufts- verksamhet som bedrivs under lärares ledning i den omfattning som rektorn bestämmer (5 kap. 6 § skolförordningen). Även för gymna- sieskolan och gymnasiesärskolan finns det bestämmelser om frilufts- verksamhet. För dessa skolformer anges att det utöver ämnet idrott och hälsa ska anordnas idrotts- och friluftsverksamhet som ska be- drivas under lärares ledning (3 kap. 5 § gymnasieförordningen). Med tanke på att eleverna som deltar i distansundervisning be- finner sig på en annan plats än skolan, i de flesta fall, är sådan verk- samhet svår att anordna. Det bör därför göras undantag från detta krav på den huvudman som utför distansundervisning. 13.9Rättigheter som är oförändrade I föregående avsnitt redogjorde vi för undantag som vi anser ska göras från olika bestämmelser när distansundervisning används. I de fall det inte finns något uttryckligt undantag från bestämmelserna gäller detsamma som vid reguljär undervisning. Vi vill dock, för att 2009/10:165, s. 284. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser visa på elevernas rättigheter, särskilt lyfta fram några områden där vi anser att undantag inte bör göras. Detta avsnitt innehåller därför några exempel på vad som fortfarande bör gälla när distansundervis- ning används. 13.9.1Extra anpassningar och särskilt stöd Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om extra anpassningar inom ramen för undervisningen och om särskilt stöd när distansunder- visning används. Elevens rättigheter i fråga om extra anpassningar inom ramen för undervisningen och särskilt stöd (3 kap. 5 a–12 §§ skollagen, se av- snitt 3.1.10) bör gälla även när distansundervisning används. Det finns inte någon anledning att frångå dessa bestämmelser. Tvärtom vill vi betona att även distansläraren har ansvar för att uppmärksamma om en elev riskerar att inte uppnå de kunskapskrav som minst ska uppnås så att eventuellt fler åtgärder kan vidtas. Det kan t.ex. handla om att besluta om anpassad studiegång (3 kap. 12 § skollagen). Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om elevhälsa när distans- undervisning används. Elevhälsan har flera uppgifter inom det medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska området. Främst ska den vara förebyggande och hälsofrämjande och stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Inom elevhälsan ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska in- satser kan tillgodoses (2 kap. 25 § skollagen). Till elevhälsans upp- gifter hör bl.a. hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska er- bjudas minst tre sådana hälsobesök och varje elev i gymnasieskolan Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser SOU 2017:44 och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök (2 kap. 27 § skollagen). Det här är rättigheter för eleven som vi anser att det inte ska göras några undantag från. Tvärtom är det för de flesta inom mål- gruppen för distansundervisning extra viktigt att elevhälsan finns och fungerar väl. Distanseleverna kan t.ex. ha större behov än många andra elever av olika specialpedagogiska insatser. Den huvudman som har överlämnat uppgifter som avser distans- undervisning på entreprenad (se avsnitt 14.3.1) har själv kvar ansva- ret för elevhälsan. Det betyder exempelvis att skolsköterskan på elevens hemskola kan vara den som gör hälsokontroll. Vem som står för olika insatser inom elevhälsan vid ett entreprenadförhållande bör regleras i avtalet mellan beställaren och utföraren. Den huvudman som utför utbildning med distansundervisning och också är huvudman för elevens utbildning, dvs. när det inte är fråga om entreprenad, ansvarar för elevhälsan. Detta kan vara svårt när eleven kan finnas långt bort, men det bör noteras att det är möj- ligt att överlåta ansvaret för de medicinska insatserna inom elev- hälsan till ett landsting eller en kommun (avsnitt 9.8). Huvudman- nen kan alltså ta hjälp av kommunen eller där eleven befinner sig, alltså av elevens hemkommun eller hemlandsting. Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om studie- och yrkesväg- ledning när distansundervisning används. Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses (2 kap. 29 § skollagen). Även den som avser att på- börja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Formuleringen i skollagen innebär inte att studie- och yrkesvägledningskompetensen nödvändigtvis måste finnas inom den egna skolenheten. I lagstift- ningen markeras dock tydligt att huvudmannen ansvarar för att ele- Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser verna får tillgång till studie- och yrkesvägledning, som organisationen av den är en lokal fråga.17 Även distanselever bör få tillgång till sådan studie- och yrkesväg- ledning – det kan till och med antas finnas större behov för dessa elever att få stöd i sina fortsatta val. Därmed finns det inte någon anledning att göra undantag från dessa bestämmelser vid distans- undervisning. Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om lokaler och utrustning när distansundervisning används. För utbildningen ska de lokaler och den utrustning finnas som be- hövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas (2 kap. 35 § skollagen). Denna bestämmelse innebär enligt förarbetena bl.a. att det för utbildningen ska finnas ändamålsenliga lokaler och den utrustning som behövs utifrån elevers varierande behov avseende kommunikation, information och informationsteknik så att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas.18 Något undantag behöver inte göras från denna föreskrift efter- som den är formulerad på så sätt att det som behövs för att uppfylla syftet med utbildningen är det som ska finnas. Det sägs alltså inte något i denna bestämmelse om att vissa lokaler ska användas eller liknande. Därmed kan den tillämpas även vid distansundervisning, även om kraven på skolans lokaler är annorlunda än vid närunder- visning. Det ställs inte heller några specifika krav på de lokaler där eleven tar del av undervisningen. Den andra delen i bestämmelsen, om utrustning, blir dock mer relevant. Dels gäller det utrustning som måste finnas i skolan för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Dels behöver en elev som ska delta i distansundervisning ha viss utrustning för att kunna göra det. Även sådan utrustning bör ingå i det som skolan 2009/10:165, s. 279. 2009/10:165, s. 283. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser bidrar med – det går inte att förutsätta att eleven har tillgång till sådan teknik som behövs (se vidare avsnitt 14.6.2 och 15.6.1). Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om skolskjuts när distans- undervisning används. Undantag bör inte heller göras beträf- fande rätt till resor och boende för elever i specialskolan. Vid distansundervisning befinner sig eleven vanligen i hemmet, alternativt på annan plats, men sällan i skolan. Därmed blir inte be- hovet av resor till och från skolan detsamma som vid närunder- visning. Skolskjuts regleras för elever i grundskola, grundsär- skola och gymnasiesärskola och därutöver har elever i specialskolan och sameskolan rätt till kostnadsfria resor som krävs för utbild- ningen (se avsnitt 3.1.5). Rätten till skolskjuts innebär att kommunen är skyldig att an- ordna kostnadsfri skolskjuts om sådan behövs med hänsyn till färd- vägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller annan särskild omständighet. Alla dessa förutsättningar ska prövas individuellt i varje enskilt fall.19 I och med att färdvägen för eleven inte är någon väg att tala om har kommunen således, för en elev som enbart får distansundervisning i sitt hem, inte någon skyldighet att anordna skolskjuts för eleven. Något uttryckligt undantag från dessa bestämmelser behövs således inte. På samma sätt bör inte heller något undantag göras beträffande elever i specialskolan, som under vissa förhållanden har rätt till resor och boende i anslutning till skolan (12 kap. 25 § skollagen). 2009/10:165, s. 381. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser Utredningens bedömning: Något undantag bör inte göras från skollagens (2010:800) bestämmelser om arbetsmiljö när distans- undervisning används. Utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever till- försäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 § skollagen). Vidare hänvisas till arbetsmiljölagen (1977:1160) och dess bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö samt konstate- ras att det beträffande vissa frågor som rör arbetsmiljön finns sär- skilda bestämmelser i skollagen (5 kap. 4 §). Utredningen saknar skäl att föreslå några begränsningar i regleringen om elevernas arbets- miljö för de elever som deltar i utbildning genom distansunder- visning. Även för sådana elever har huvudmannen således ett ansvar för att eleven har en god arbetsmiljö. Det kan jämföras med att arbetsmiljölagen gäller för arbetsgivare och arbetstagare oavsett var arbetet utförs, dvs. även vid distansarbete. Vi ska, innan vi kommer in på distansundervisning inom de olika skolformerna, också redogöra för en del frågor kring särskilda ut- bildningsformer som regleras i 24 kap. skollagen. Dessa utbildnings- former är inte en del av skolväsendet (se avsnitt 3.1.8). Vi behöver därför klargöra vad som skiljer distansundervisning från vissa utbild- ningsformer och föreslår också vissa möjligheter för dessa. 13.10.1 Utbildning vid särskilda ungdomshem På samma sätt som elever i de skolformer som ingår i skolväsendet bör även elever som får utbildning vid de särskilda ungdomshem- men kunna delta i distansundervisning. Dock ska samma princip gälla här, dvs. att distansundervisning får användas i undantagsfall, när närundervisning inte fungerar. Har utbildningsanordnaren inte möjlighet att arrangera närundervisning är andrahandsalternativet fjärrundervisning, inte distansundervisning. Det ska även för dessa elever krävas särskilda skäl för att komma i fråga för distansunder- Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser visning och prövningen måste vara individuell även för dessa elever. Det ska alltså inte vara möjligt att fatta beslut om att samtliga ele- ver vid ett särskilt ungdomshem ska delta i distansundervisning i stället för i närundervisning. Däremot bör distansundervisning kunna komma i fråga för en enskild elev som önskar gå ett gymna- sieprogram som inte kan erbjudas på det aktuella boendet, vilken då får anses ha särskilda skäl för att gå en utbildning som ges med distansundervisning. Det bör också noteras att utmaningarna för distansundervisning har upplevts som större för denna elevgrupp av Korrespondens- gymnasiet i . Anledningen är att dessa elever, liksom elever på hem för vård eller boende (HVB-hem), saknar vårdnadshavare på plats. För elever som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på t.ex. sjukhus ska sär- skild undervisning anordnas på sjukhuset (24 kap. 17 § skollagen). Målgruppen för sådan sjukhusundervisning är alltså en delmängd av gruppen elever som inte har möjlighet att delta i den reguljära undervisningen på grund av dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, dvs. en delmängd av målgruppen för distans- undervisning. För denna grupp av elever bör sjukhusundervisning anordnas även framöver. Anledningen till detta är att eleven ska få träffa legi- timerade och behöriga lärare och få undervisning som så långt som möjligt motsvarar den undervisning som eleven inte kan delta i. Om vi skulle tillåta distansundervisning för dessa elever skulle det kunna bli ett sätt att undvika att anordna sjukhusundervisning för de elever för vilka det är aktuellt. Därför lämnar vi inte något för- slag om detta. Skulle en elev som redan får distansundervisning inleda en sjuk- husvistelse bör dock den undervisningen kunna fortsätta. Detta gäller under förutsättning att det är vad eleven själv vill. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser 13.10.3 Särskild undervisning i hemmet Utredningens förslag: För elever som ska ges särskild under- visning i form av utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats enligt 24 kap. 20–22 §§ skollagen (2010:800) ska distans- undervisning få användas i stället. Det ska endast gälla elever i årskurs 7–9 i och grundsärskolan, elever i årskurs 8– 10 i specialskolan samt elever i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. Distansundervisning ska få användas i stället för sär- skild undervisning endast om eleven eller elevens vårdnadshavare samtycker. Det finns också sådana elever som, liksom elever som får sjukhus- undervisning, på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete, men som inte vårdas på sjukhus eller en institu- tion knuten till ett sjukhus. För dessa elever ska särskild undervis- ning anordnas i hemmet eller på annan plats, om de inte kan delta i vanligt skolarbete (24 kap. 20 § skollagen). Det finns två viktiga skillnader jämfört med sjukhusundervis- ning. Dels saknas krav på att undervisningen utförs av legitimerade och behöriga lärare, dels är det elevens ordinarie huvudman som anordnar den särskilda undervisningen i hemmet. Särskilt på grund av den förstnämnda av dessa skillnader finns det anledning att hitta andra sätt att lösa situationen för dessa elever. Dessa elever har uppenbarligen sådan dokumenterad problematik som ska krävas för att få distansundervisning. Vi föreslår därför att även denna grupp av elever ska kunna få distansundervisning, som ett alternativ till särskild undervisning i hemmet eller på annan plats. Det gäller dels elever i de senare årskurserna i , grund- särskolan och specialskolan, dels elever i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan. En förutsättning ska dock vara att eleven eller elevens vårdnadshavare har samtyckt till att distansundervisning används i stället för särskild undervisning i hemmet. Om distansundervisning används skulle elevens undervisning fortfarande ingå i skolväsendet, vilket inte är fallet om eleven ges särskild undervisning i hemmet. Det betyder att skollagen och andra föreskrifter gäller, även det sär- skilda kapitlet om distansundervisning. Undervisningen skulle därför dessutom bedrivas av legitimerade och behöriga lärare. Förslag om distansundervisning – allmänna bestämmelser undervisning kan således vara ett lämpligt alternativ för dessa elever som inte kan delta i vanligt skolarbete. Anordnaren ska vara en aktör som har godkänts för att ge ut- bildning med distansundervisning för den aktuella skolformen. Då det inte är elevens ordinarie huvudman som utför undervisningen krävs att uppgifterna som avser distansundervisning för denna grupp av elever ska få överlämnas på entreprenad. Vi återkommer till förslag om sådan entreprenad i kommande kapitel (avsnitt 14.3.1 och 15.6.3). 13.10.4 Annat sätt att fullgöra skolplikten Den sista särskilda utbildningsformen som vi ska nämna är annat sätt att fullgöra skolplikten, som innebär att ett skolpliktigt barn under vissa villkor får medges rätt att fullgöra skolplikten på ett annat sätt än vad som annars framgår av skollagen (24 kap. 23 § skollagen). I de flesta fall innebär denna möjlighet att hemundervisning ges, dvs. att undervisningen bedrivs i hemmet, oftast av en eller båda föräldrarna. Skillnaden jämfört med distansundervisning är alltså tydlig, då distansundervisning förutsätter legitimerade och behöriga lärare. Vi föreslår inte någon förändring av regelverket när det gäller annat sätt att fullgöra skolplikten. 14Förslag om distansundervisning i de obligatoriska skolformerna Distansundervisning ska alltså möjliggöras, i enlighet med vad vi har beskrivit i föregående kapitel. Vad som bör gälla mer specifikt för de obligatoriska skolformerna, , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan, kommer vi att redogöra för i detta kapitel. 14.1Distansundervisning som särskilt stöd Det är som sagt endast i undantagsfall som distansundervisning ska kunna användas och det handlar då om de fall där eleven annars inte skulle ha deltagit i undervisning. Vi föreslår att distansundervisning i de skolformer som omfattas av skolplikten ska få användas som särskilt stöd i vissa fall. I detta avsnitt beskriver vi vad det innebär. 14.1.1Särskilt stöd i form av distansundervisning Utredningens förslag: Distansundervisning ska få användas som särskilt stöd om eleven uppfyller förut- sättningarna för att få sådan undervisning. Utredningens bedömning: Distansundervisningen bör syfta till att eleven ska återgå i reguljär undervisning. Extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen och särskilt stöd är insatser som är till för elever för vilka det kan befaras att de inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska Förslag om distansundervisning i de obligatoriska skolformerna uppnås (se avsnitt 3.1.10). Det som vanligen åsyftas är elever med inlärningssvårigheter, där det t.ex. framkommer genom resultatet på ett nationellt prov att insatser behövs för eleverna. Skollagen (2010:800) är dock tydlig med att behovet av särskilt stöd ska ut- redas även om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation (3 kap. 8 § skollagen). Med det avses sådana situationer där en elev behöver särskilt stöd även om det inte finns anledning att befara att han eller hon inte ska nå de kunskapskrav som minst ska nås.1 Bestämmelsen syftar på situationer där skolan befarar att ele- vens svårigheter kan leda till större problem om inte situa- tionen utreds. Om utredningen då visar att eleven är i behov av särskilt stöd för att kunna nå målen ska sådant stöd ges.2 Ett exempel på elever med andra svårigheter i sin skolsituation är de elever som annars inte skulle ha deltagit i undervisning, dvs. elever som av olika skäl är frånvarande från närundervisningen. Frånvaron innebär att eleverna, åtminstone på , saknar förutsättningar att uppnå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Därför anser vi att särskilt stöd bör kunna ges i form av distans- undervisning, i syfte att frånvarande elever ska komma tillbaka och delta i undervisningen. Det gäller enbart för elever som, enligt vad vi har redogjort för i föregående kapitel, är berättigade till att få distansundervisning, alltså exempelvis elever med svåra medicinska problem. Eftersom det är svårt att skapa en likvärdig utbildning för dessa elever ska distansundervisning bara komma i fråga som alter- nativ till att eleven blir utan reguljär undervisning. Möjligheten till särskilt stöd i form av distansundervisning ska alltså begränsas till de elever som uppfyller de förutsättningar som vi beskrev i av- snitt 13.3.2. Särskilt stöd i form av distansundervisning ska också kunna kombineras med eventuella andra insatser av särskilt stöd, om eleven behöver det. Vi vill också poängtera att det inte ska föreligga någon slags rang- ordning mellan å ena sidan distansundervisning och å andra sidan sär- skild undervisningsgrupp eller enskild undervisning. Särskilt stöd ska ges på det sätt som är bäst för respektive elev. Det betyder t.ex. att för elever där det passar bättre, och även för elever som inte uppfyller de 2009/10:165, s. 664. 2009/10:165, s. 287 f. Förslag om distansundervisning i de obligatoriska skolformerna angivna villkoren, kan handla om enskild undervisning i hemmet eller på annan plats. Syftet med distansundervisning som särskilt stöd bör dock inte vara att permanent lösa undervisningssituationen för eleven på något annat sätt än med närundervisning. Tvärtom bör distansundervis- ningen syfta till att få eleven tillbaka till sin ordinarie undervisnings- grupp och till närundervisning. Det framgår också av att det särskilda stödet för en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås (3 kap. 10 § skollagen).3 Ambitionen bör vara att eleven ska återgå till närundervisning och där, om det behövs, få särskilt stöd av annat slag. En sådan återgång och förändrat särskilt stöd bör alltså ske , bedömt utifrån elevens individuella förut- sättningar och behov, även om eleven ännu inte har uppnått de kun- skapskrav som minst ska uppnås. Det särskilda stödet ska i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör (3 kap. 7 § skollagen). Undantaget är om något annat följer av skollagen eller annan författning. En sådan möjlighet är att särskilt stöd för en elev i de obligatoriska skolformerna får ges enskilt eller i annan undervisningsgrupp än den eleven normalt tillhör (sär- skild undervisningsgrupp), vilket är villkorat med att det finns sär- skilda skäl (3 kap. 11 § skollagen). Att distansundervisning används som särskilt stöd innebär med automatik att eleven får undervisning enskilt eller i annan undervisningsgrupp än den eleven normalt till- hör. Något eget beslut om särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning ska därmed inte behöva fattas. Däremot kommer sannolikt ett beslut om anpassad studiegång att behövas när distans- undervisning används som särskilt stöd, dvs. ett beslut som innebär avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (3 kap. 12 § skollagen). Det finns en risk att särskilt stöd i form av distansundervisning används för att underlätta för andra elever eller lärare. I sin tidigare roll som tillsynsmyndighet konstaterade att särskilda undervisningsgrupper har använts som utväg för utagerande elever