sou · H5B311 · 2017-02-28 00:00:00 — När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga har den bestämmelse som ger den enskilde det starkaste sekretesskyddet företräde (se prop. 2008/09:150 s. 316 och prop. 1979/80:2 Del A s. 70). Sekretessen i 27 kap. 1 och 2 §§ OSL är starkare än sekretessen i 32 kap. 3 § OSL och i 22 kap. 1 § OSL. Behövs det något undantag från regeln om skattebesluts offentlighet? Som nämnts tidigare är som huvudregel de beslut varigenom skatt eller underlag för bestämmande av skatt fastställs offentliga, men undantag från denna regel har gjorts i fråga om trängselskatt när det gäller uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tid- punkten för passagen (27 kap. 6 § OSL). Detta undantag har gjorts för att skydda enskilda från obehörig kartläggning (se prop. 2003/04:145 s. 103). Frågan är därför om det behövs ett undantag i fråga om beslut om vägskatt. Vad som menas med kartläggning får bedömas med utgångs- punkt från vad som enligt normalt språkbruk läggs i detta begrepp, jfr förarbetena till 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (prop. 2009/10:80 s. 250). Enligt kommitténs bedömning måste det, för att kunna vara fråga om kartläggning av en persons rörelsemönster, ske en registrering av både plats och tidpunkt vid upprepade till- fällen för den personen. Det kan alltså inte vara fråga om kartlägg- ning om det är endast vid ett enda tillfälle som det registreras var en person befinner sig. Det vägskattesystem som kommittén föreslår skiljer sig i några väsentliga avseenden från trängselskattesystemet, vilka är av rele- vans för bedömningen av om det behövs ett undantag från regeln om skattebesluts offentlighet. Trängselskatt tas i många fall ut av privatbilister och bilägaren finns ofta i bilen när den passerar en betalstation. Eftersom både tid och plats registreras när fordonet passerar de olika stationerna möjliggörs en kartläggning av bilägarens rörelsemönster in och ut ur samt inom trängselskatteområdet. Lagstiftaren har därför ansett att uppgifterna om vilken betalstation Förslag till utformning av ett vägskattesystem bilen har passerat och tidpunkten för passagen inte ska offentlig- göras i besluten. Vägskatt kommer att tas ut av näringsidkare. Denne kan vara en fysisk eller juridisk person, men i de flesta fall bedöms det vara en juridisk person som äger fordonet. Enligt kom- mitténs bedömning kommer det endast i undantagsfall vara fordons- ägaren själv som sitter i lastbilen när den passerar en kontroll- station. I stället kommer det oftast vara företagets anställda eller anlitade chaufförer som sitter i fordonet. Även om tid och plats skulle registreras när lastbilen passerar en kontrollstation så behövs tillgång till chaufförernas schema eller liknande för att veta vem som sitter i lastbilen. Vidare är det även fråga om yrkeschaufförer och därmed är det fråga om mindre känslig information än om det hade rört sig om privatpersoners förflyttningar. Besluten kommer också att fattas på ett annat sätt än inom trängselskatten. Inom trängselskatten fattas besluten baserat på de uppgifter om passager av betalstationer som har registrerats i vägtrafikregistret. Inom vägskatten kommer besluten i stället att fattas automatiskt i enlig- het med inlämnade deklarationer, som inte bedöms möjliggöra kartläggning av en persons rörelsemönster. Detta beskrivs närmare nedan. Transportstyrelsens beskattningsbeslut ska enligt förslaget fattas automatiskt i enlighet med de deklarationer som de skattskyldiga lämnar in till styrelsen. Innehållet i deklarationerna skiljer sig åt bero- ende på om det är en deklaration som lämnas för en skatteperiod eller om det är en deklaration som lämnas för en skattepliktig händelse. I det förstnämnda fallet innehåller deklarationerna upp- gifter om ackumulerad körsträcka . Utifrån den informationen framgår det inte på vilka platser fordonet har befunnit sig . Vilka personer som har funnits i fordonet framgår givetvis inte heller. Transportstyrelsens beslut kommer alltså inte att innehålla uppgifter som möjliggör kartlägg- ning av en persons rörelsemönster. Däremot kommer Transportstyrelsens beskattningsbeslut som fattas med anledning av en deklaration för skattepliktig händelse (ruttbiljett) att innehålla färdvägsinformation. Det kan röra sig om uppgifter om start- och slutpunkt för resan, resans väg från start till mål och ungefärliga tider för resan. Av informationen kan det alltså framgå varifrån fordonet avser att påbörja färden och även den beräknade starttiden för färden, men däremot kan det inte utläsas Förslag till utformning av ett vägskattesystem exakt när fordonet kommer att passera olika platser längs med resan. Det framgår inte heller vilka personer som kommer att färdas i fordonet. Giltighetstiden för ruttbiljetten gör att det finns en viss flexibilitet i när rutten får påbörjas och hur den får ta att genomföra. Det kan också förekomma att en köpt ruttbiljett inte används, varför det kan vara osäkert om fordonet verkligen har färdats i enlighet med vad som angetts. Mot denna bakgrund anser kommittén att inte heller dessa beslut möjliggör en kartläggning av en persons rörelsemönster. Inte heller omprövningsbeslut bör innehålla sådana uppgifter som möjliggör en kartläggning av personers rörelse- mönster. Detsamma gäller även övriga beslut enligt vägskattelagen. Möjligen kan Transportstyrelsens beslut om sanktionsavgift i vissa fall komma att innehålla uppgift om var och när ett fordon har påträffats då en överträdelse har konstaterats. Som redan nämnts anser dock kommittén att det inte är fråga om kartläggning om det endast är vid ett enda tillfälle som det registreras var en person befinner sig. Mot bakgrund av det ovanstående gör kommittén bedömningen att besluten enligt vägskattelagen inte kommer att innehålla sådana uppgifter som möjliggör en obehörig kartläggning av personers förflyttningar. Det behövs därför inte något undantag från huvud- regeln om skattebesluts offentlighet. Informationsutbyte mellan berörda myndigheter Enligt kommitténs förslag ska ompröva Transport- styrelsens beslut och även fatta beslut om något beslut i en fråga enligt lagen inte har fattats (se avsnitten 10.17.2 och 10.17.3). Sekretess hindrar inte Transportstyrelsen från att lämna ut de uppgifter som behöver för att kunna göra ompröv- ningen, se 10 kap. 16 § OSL. Även i andra fall än omprövning kan det förekomma att Trans- portstyrelsen förfogar över uppgifter som behöver för kontroll eller beslut enligt vägskattelagen. Det kan dessutom före- komma att även andra myndigheter än Transportstyrelsen förfogar över sådana uppgifter. Kommittén föreslår därför att det föreskrivs en skyldighet för myndigheter att på begäran av lämna ut de uppgifter som verket behöver för kontroll eller beslut enligt Förslag till utformning av ett vägskattesystem Bestämmelsen kan lämpligen utformas med bestäm- melsen i 42 a kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) som före- bild. Den bestämmelsen infördes och innebär en sådan uppgiftsskyldighet som enligt 10 kap. 28 § OSL bryter sekretessen för de uppgifter som begärs ut. Den medför en i princip obegränsad skyldighet för myndigheter att på begäran lämna ut uppgifter som behövs för kontroll eller beslut enligt skatteförfarande- lagen. Uppgifter som ska användas för beslut om eller kontroll av skatt bör typiskt sett inte vara särskilt känsliga från integritets- synpunkt. Uppgifterna kommer också att omfattas av den absoluta sekretessen hos Skatteverket.41 Transportstyrelsen ska enligt kommitténs förslag fatta beskatt- ningsbeslut automatiskt i enlighet med inlämnade deklarationer. Därvid behövs inga uppgifter från andra myndigheter. Dock ska Transportstyrelsen även göra vissa efterlevnadskontroller och fatta beslut om sanktionsavgift. Det kan i dessa situationer förekomma att styrelsen behöver uppgifter som en annan myndighet förfogar över. Kommittén föreslår därför att det föreskrivs en skyldighet för myndigheter att på Transportstyrelsens begäran lämna ut uppgifter som styrelsen behöver för kontroll eller beslut enligt vägskatte- lagen. Denna uppgiftsskyldighet för andra myndigheter gentemot Transportstyrelsen kan lämpligen regleras i samma bestämmelse i vägskattelagen som den som nämns ovan beträffande myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot . Den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 28 § OSL blir tillämplig på informationsutbytet mellan den utlämnande myndig- heten och respektive Transportstyrelsen. Enligt 10 kap. 28 § OSL kan nämligen en myndighet lämna sekretessbelagda upp- gifter till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet är föreskrivet i lag eller förordning. Enligt kommitténs förslag ska utföra väg- kontroller och i förekommande fall rapportera överträdelser till Transportstyrelsen. För att ska kunna utföra de tänkta vägkontrollerna behöver den ta del av uppgifter om huruvida ett fordon är föranmält, uppgifter som har lämnats i en föranmälan eller ändringsanmälan, uppgifter ur en eventuell elektronisk logg och uppgifter om en eventuell ruttbiljett. Detta är uppgifter som 2015/16:28 s. 67. Förslag till utformning av ett vägskattesystem finns hos Transportstyrelsen eller, i fråga om den elektroniska loggen, som Transportstyrelsen kan hämta in från en tjänste- leverantör. Det bör därför föreskrivas en skyldighet för Transport- styrelsen att på begäran lämna ut uppgifter som behöver för att kunna utföra vägkontrollerna. Lämpligen kan detta ske genom att införa en ny bestämmelse i för- ordningen (2001:650) om vägtrafikregister. Sedan behöver Transportstyrelsen i sin tur få uppgifter från Polis- myndigheten om överträdelser som upptäckts vid vägkontroller, så att styrelsen ska kunna fatta beslut om sanktionsavgift. Det bör därför föreskrivas en skyldighet för att lämna ut uppgifter som Transportstyrelsen behöver för att kunna fatta beslut enligt vägskattelagen. Det kan lämpligen ske genom att ta in en ny bestämmelse i fordonslagen (2002:574) i anslutning till kommitténs föreslagna bestämmelse om vägkontroll av vägskatt (se avsnitt 10.15.3). Sammanfattande bedömning och förslag Med anledning av det ovan anförda gör kommittén bedömningen att det med anledning av vägskattesystemet behöver göras ett tillägg till 27 kap. 1 § OSL som innebär att sanktionsavgiften och tilläggsavgiften enligt vägskattelagen jämställs med skatt. I övrigt erbjuder nuvarande bestämmelser i ett tillräckligt skydd för känsliga uppgifter. Kommittén föreslår vidare att det informationsutbyte som behöver ske i fråga om kontroll och beslut enligt vägskattelagen regleras genom att ta in bestämmelser om detta i vägskattelagen och fordonslagen. Vidare bör det tas in en bestämmelse i förord- ningen om vägtrafikregister som reglerar att uppgifter i vägtrafik- registret som avser vägskatt på begäran ska lämnas ut till Polis- myndigheten när det behövs för myndighetens vägkontroller i fråga om vägskatt. De sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 16 och 28 §§ OSL blir tillämpliga på informationsutbytet. Bestämmelser med det nämnda innehållet finns i 13 kap. 5 § i förslaget till vägskattelag, i 2 kap. 16 § i förslaget till lag om ändring i fordonslagen och i 27 kap. 1 § i förslaget till lag om ändring i OSL. Däremot lämnar inte kommittén något förslag till förordning om ändring i förordningen om vägtrafikregister. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.21 Regleringen i förhållande till EU-regler Kommitténs bedömning: Kommitténs förslag bedöms vara för- enliga med Eurovinjettdirektivet, EFC-direktivet, EETS-beslutet, och andra EU-regler. Skälen för kommitténs bedömning Förslagens förenlighet med om vägtullar I avsnitt 5.2 redovisas de EU-rättsliga förutsättningarna för en sådan skatt som kommittén föreslår. EU-reglerna ställer bland annat krav på hur skatten får utformas samt hur förfarandet att ta ut och kon- trollera skatten får gå till. Kommittén har gjort två besök hos och där- utöver även haft löpande skriftliga kontakter med tjänstemän vid i syfte att ställa frågor om tolkningen av vissa bestämmelser i om vägtullar och för att stämma av förslagens förenlighet med . Kommitténs förslag om vilka kostnader som vägskatten ska baseras på är förenliga med Eurovinjettdirektivet. Vidare är för- slagen om hur skatten ska differentieras förenliga med direktivet. Även förslagen om vilka fordon som ska omfattas respektive undan- tas är förenliga med direktivet. Det föreslagna systemet medför inte några omotiverade nack- delar för icke-reguljära användare av vägnätet. Snarare har kom- mittén tagit särskild hänsyn till sådana användare genom att föreslå ruttbiljetter som alternativ till den elektroniska loggen. Enligt Eurovinjettdirektivet ska vägtullar tas ut och drivas in och deras betalning övervakas på ett sådant sätt att det orsakar så lite störningar som möjligt för trafikflödet, och obligatoriska kon- troller vid unionens inre gränser ska undvikas. Av kommitténs förslag är det endast de föreslagna vägkontrollerna som påverkar trafikflödet, men denna påverkan bedöms vara försumbar. Vidare bedöms de föreslagna sanktionerna vara effektiva, pro- portionella och avskräckande, vilket är i linje med direktivet. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Den föreslagna lagstiftningen är vidare inte heller oförenlig med t.ex. bestämmelserna om EETS-tjänsten i EFC-direktivet och EETS-beslutet. Kommittén bedömer sammantaget att de föreslagna reglerna är förenliga med Eurovinjettdirektivet, EFC-direktivet och EETS- beslutet. Även begränsar medlemsstaternas möjlig- heter att utforma ett vägskattesystem. En redogörelse för stats- stödsreglerna ges i avsnitt 5.2.5. Kommitténs förslag innebär inte ett selektivt gynnande av vissa företag eller branscher, utan samtliga aktörer som utför tunga godstransporter på väg i behandlas på samma sätt vid tillämpningen av den föreslagna skatten. I väg- skattelagen föreslås ett antal undantag från skatteplikt, men dessa skattelättnader riktar sig inte till och påverkar inte heller vissa före- tag. Det föreslås inte några undantag eller skattelättnader som är avgränsade till ett geografiskt område och som skulle kunna leda till att vissa företag gynnas i förhållande till andra företag. Kom- mitténs förslag innebär därmed, utan undantag, en konsekvent och generell beskattning. Kommittén gör därför bedömningen att den föreslagna skatten inte strider mot reglerna om statligt stöd. Anmälningsskyldighet gällande tekniska krav Kommittén föreslår i avsnitt 10.12.2 att den närmare utformningen av tekniska krav på lagringen av informationen i den elektroniska loggen bör meddelas i förordning eller myndighetsföreskrifter. Sådana föreskrifter kommer sannolikt att behöva anmälas till Europeiska kommissionen i enlighet med bestämmelserna i och rådets direktiv /34/EG om ett informationsförfarande be- träffande tekniska standarder och föreskrifter. Frågan om anmäl- ningsskyldighet kan ännu inte bedömas, utan den får i stället prövas när förslag till tekniska krav har tagits fram. Detsamma gäller om det införs tekniska krav med stöd av det föreslagna bemyndigandet om att meddela föreskrifter om krav på den elektroniska loggen (se avsnitt 10.11). Förslag till utformning av ett vägskattesystem Sammanfattningsvis bedöms de föreslagna reglerna vara förenliga med . 10.22Vägskatt i förhållande till vägavgift, fordonsskatt, trängselskatt och infrastrukturavgifter 10.22.1 Följdändringar i närliggande författningar behövs Kommitténs bedömning: Ett förslag om en vägskatt medför ett behov av att undersöka om det behövs följdändringar i när- liggande författningar. Skälen för kommitténs bedömning: Beskattningen av tunga godsfordon och uttag av elektroniska vägavgifter och vägskatter är till viss del harmoniserade inom EU genom bland annat Euro- vinjettdirektivet och EFC-direktivet. Direktiven tillämpas i svensk lagstiftning bland annat vid uttag av fordonsskatt, vägavgift och infrastrukturavgifter. Direktiven är till den del det är relevant för dessa skatter och avgifter genomförda genom bland annat lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon, vägtrafikskatte- lagen (2006:227), lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullssystem och lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg. Ett förslag om en vägskatt medför att det måste undersökas om det behövs följd- ändringar i dessa lagstiftningar. Det bör även undersökas om det behövs följdändringar i lagen (2004:629) om trängselskatt. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.22.2 Vägavgiften ska avskaffas Kommitténs förslag: Den tidsbaserade vägavgiften för vissa tunga godsfordon ska inte kvarstå när vägskatten införs. Lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon ska därför upphävas. Efter upphävandet ska lagen fortfarande tillämpas i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före upphävandet. Skälen för kommitténs förslag: Den föreslagna vägskatten utgör en sådan avståndsbaserad vägtull som Eurovinjettdirektivet ska tillämpas på. Eurovinjettdirektivet tillämpas även på tidsbaserade vägavgifter som tas ut av tunga godsfordon. En sådan tidsbaserad vägavgift tas ut i av svensk- och utlandsregistrerade godsfordon på enligt lagen om (1997:1137) om väg- avgift för vissa tunga fordon. Enligt kommitténs förslag ska den avståndsbaserade vägskatten tas ut bland annat på de vägar där den tidsbaserade avgiften nu tas ut. Det är enligt Eurovinjettdirektivet inte tillåtet för en medlemsstat att ta ut både tidsbaserade och avståndsbaserade avgifter och skatter för samma vägnät, annat än för specifika broar, tunnlar eller bergspass (artikel 7.2). Den tids- baserade vägavgiften kan därmed inte kvarstå när en avstånds- baserad vägskatt införs. Att vägavgiften slopas innebär att de fordon som betalar denna pålaga i fortsättningen inte behöver göra det, dock kommer de fordon som kör i internationell trafik att behöva betala vinjett- avgift för de dagar de kör i andra vinjettländer. Dessa länder är , och . I enlighet med det ovan sagda behövs det, när vägskatten införs, följdändringar i form av att lagen om vägavgift för vissa tunga fordon ska upphävas. Eftersom vägavgiften ska upphöra behövs det även följdändringar i vägtrafikskattelagen (2006:227), vilket be- skrivs i avsnittet nedan. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.22.3 Fordonsskatten måste justeras Kommitténs bedömning: Det behöver göras följdändringar i vägtrafikskattelagen (2006:227) när vägavgiften tas bort. Skälen för kommitténs bedömning: När vägskatten införs och vägavgiften avskaffas måste även fordonsskatten justeras. är nämligen fordonsskattenivåerna betydligt lägre för vägavgifts- pliktiga fordon jämfört med inte vägavgiftspliktiga fordon. Inom ramen för den tid som stått till kommitténs förfogande har kom- mittén inte haft möjlighet att analysera och föreslå förändringar av fordonsskatten. Det är emellertid en väl avgränsad fråga som bör kunna hanteras under fortsatta beredning av kommitténs förslag till vägskattesystem. 10.22.4 Trängselskatten ska kvarstå oförändrad Kommitténs förslag: Trängselskatten kvarstår oförändrad när vägskatten införs. Skälen för kommitténs förslag: Vid passage av vissa områden tas trängselskatt ut enligt lagen (2004:629) om trängselskatt. För när- varande tas trängselskatt ut i och , men lagen är utformad så att den kan tillämpas i tätorter i hela . Bland annat tunga godsfordon betalar trängselskatt. En utförlig redo- görelse av reglerna för uttag av trängselskatt finns i avsnitt 5.3.4. Den föreslagna vägskatten utgör en sådan avståndsbaserad väg- tull för tunga godsfordon som Eurovinjettdirektivet tillämpas på. Direktivet hindrar inte medlemsstaterna från att på ett inte diskri- minerande sätt tillämpa avgifter som är särskilt utformade för att minska trängsel eller motverka miljöpåverkan, inklusive dålig luftkvalitet på vägar i tättbebyggda områden, inbegripet de vägar i det transeuropeiska nätet som går genom tättbebyggda områden (artikel 9.1a). Trängselskatten kan därmed kvarstå oförändrad när den föreslagna vägskatten införs. Enligt artikel 7g.3 i Eurovinjettdirektivet är det tillåtet att differentiera vägskatten för att ta hänsyn till trängsel, men kom- Förslag till utformning av ett vägskattesystem mittén föreslår inte att detta görs. Skälen till detta har redovisats i avsnitt 8.8.3 ovan. Trängsel- och vägskatt har delvis olika syften, men kan det diskuteras om dubbelbeskattning bör tillåtas. Om det finns önskemål om att tunga lastbilar inte ska påföras både trängsel- och vägskatt kan detta lösas på två olika sätt. Antingen kan en anpass- ning göras på sätt att trängselskatt inte ska tas ut av vägskatte- pliktiga fordon, eller kan en anpassning ske genom att vägskatt inte ska tas ut när vägskattepliktiga fordon kör inom ett trängselskatte- område. Om det senare alternativet skulle väljas uppkommer problem för det fall att vägskattepliktiga fordon endast kör inom ett trängselskatteområde (de passerar aldrig någon betalstation), eftersom de då varken betalar trängselskatt eller vägskatt. Många av dessa transporter har dock färre alternativ än långväga transporter till andra transportlösningar, t.ex. överflyttning till järnväg och sjöfart. En annan nackdel med denna lösning är att det förekomma att vägskattepliktiga fordon väljer att ta vägen genom innerstaden i syfte att undvika vägskatt. Eftersom vägskatten enligt kommitténs förslag inte ska diffe- rentieras på trängsel bör trängselskatt tas ut även fortsättningsvis av vägskattepliktiga fordon. Om det blir aktuellt att differentiera vägskatten mellan tätort och landsbygd, eller med hänsyn till trängsel, kan det medföra ett behov av anpassningar av vägskatten i tätorter med eventuell trängselskatt eller anpassningar av trängselskatten. 10.22.5 Infrastrukturavgifterna på väg ska kvarstå oförändrade Kommitténs förslag: Infrastrukturavgifterna på väg kvarstår oförändrade när vägskatten införs. Skälen för kommitténs förslag: Vid passage av vissa broar (t.ex. broarna vid och ) tas infrastrukturavgifter ut. Bland annat tunga godsfordon betalar sådana avgifter. En utförlig redogörelse av reglerna för uttag av infrastrukturavgifter på väg finns i avsnitt 5.3.5. Infrastrukturavgifterna är, liksom den föreslagna vägskatten, sådana avståndsbaserade vägtullar som Eurovinjettdirektivet tillämpas Förslag till utformning av ett vägskattesystem De broar där infrastrukturavgifterna tas ut hör till samma vägnät som vägskatten föreslås omfatta. Vidare tas infra- strukturavgifterna ut av sådana fordon som vägskatten föreslås omfatta. Infrastrukturavgifterna tas dock ut för att täcka kostnader för uppförande och utveckling av det vägavsnitt som avgifterna avser samt för uppförande, underhåll, drift och utveckling av till- hörande avgiftssystem. Vägskatten föreslås i stället tas ut för att täcka underhålls- och reparationskostnader (kostnader för beläggnings- arbeten) samt kostnader för införande och drift av skattesystemet. Som redan nämnts är det enligt Eurovinjettdirektivet inte tillåtet att ta ut både en tidsbaserad pålaga (vägavgift) och en avstånds- baserad pålaga (vägtull) för en och samma fordonskategori, annat än för broar, tunnlar och bergspass (artikel 7.2). En tidsbaserad vägavgift får alltså förenas med en avståndsbaserad vägtull när det gäller användandet av broar, tunnlar och bergspass. Av direktivet framgår däremot inte om det är tillåtet eller inte att ta ut två väg- tullar, som baseras på olika kostnader, för en och samma fordons- kategori för användandet av samma vägavsnitt. De tjänstemän vid som kommittén har varit i kontakt med har framfört att det med hänsyn till trafikanterna inte är att rekom- mendera. De har dock även framfört att en och samma vägtull får vara olika hög på olika vägavsnitt. Systemet med infrastrukturavgifter på väg är redan i bruk och den pålagan tas ut för sådana kostnader som vägskatten inte före- slås täcka. kan bedöma finns det inte några formella skäl som hindrar att vägskatten införs även på de broar där infrastrukturavgifter tas ut.