sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Myndigheten för skolutveckling (2007). Att läsa och skriva – forskning och beprövad erfarenhet. 31Skolverkets (2012), Greppa språket! Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet, Skol- inspektionen(2010). Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska, Myndigheten för skolutveckling (2007). Att läsa och skriva. , W. & Collier, V. (1997), School Effectiveness for Language Minority Students. (1981). and Rate of Acquisition of Second Language for Academic Purpose. 32Juvonen (2015). Lärarröster om direktplacering av nyanlända elever 33Skolverket (2012). – Greppa språket! Refererar till , , och . 34Axelsson M (2015). Nyanländas möte med skolans ämnen i ett språkdidaktiks perspektiv. 35Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. Ett annat sätt att stärka elevernas språkutveckling i svenska kan även vara att utgå från elevernas starkaste språk. Vissa nyanlända elever möter en undervisning i svenska där de t.ex. parallelläser skön- litteratur eller har matematik på både svenska och modersmålet.36 En fråga som diskuteras allt mer är om det vore möjligt att skapa en mer tillåtande atmosfär för olika sätt att använda språket också i den ordinarie undervisningen.37 4.2.7Modersmålets betydelse för andraspråksinlärning Modersmålsspråkets betydelse för andraspråksinlärning har debat- terats men forskarvärlden verkar relativt enig om dess viktiga betydelse, även om det finns olika åsikter om hur modersmåls- och andraspråksundervisning bäst ska organiseras. Det finns studier som jämfört undervisning som i olika grad innefattat undervisning i och på modersmålet. Forskarna har bl.a. visat38 att satsningar på modersmålet har en positiv och stor betydelse för två- språkiga elevers andraspråksutveckling och allmänna skolframgång. Det är således inte en belastning att lära sig flera språk utan snarare en resurs men enligt olika studier tar det tid att utveckla flera språk som ska fungera väl i många olika sammanhang.39 I grunden handlar det om att individer lär bäst på ett språk som individen förstår. Så länge eleverna inte behärskar undervisningsspråket kommer de att ha sämre förutsättningar till kunskapsinhämtning än svenskspråkiga elever som undervisas på det språk de är bäst på. och rekommenderar därför att flerspråkiga elever får fortsätta att ut- veckla och använda det språk de kan bäst i skolarbetet, parallellt med andraspråket. Risken är annars att de hamnar efter jämnåriga kam- rater i sin kunskapsutveckling.40 36Bunar (2010). Nyanlända och lärande – en forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan och utredningens intervjuer. 37Se ex och utredningens intervjuer. 38Resultaten gäller där utbildningssystemet i många avseenden skiljer sig från det svenska, men forskarna är eniga om dessa resultats allmänna giltighet eftersom de i hög grad bekräftar det man kommit fram till i många tidigare mindre undersökningar i skilda sammanhang. 1997, 2002, Skolinspektionen 2010. 39Skolverket (2012), Greppa språket! (Refererar till t.ex. 1997; Hyltenstam & Tuomela 1996; Parszyk, 2007; 1997). 40Skolinspektionen (2010). Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. Enligt Myndigheten för skolutveckling finns positiva samband mellan undervisningen i modersmål och elevernas resultat. I en av deras rapporter beskrivs att sent anlända elever som hade läst, tillgodo- gjort sig och fått minst ett godkänt betyg i modersmålsundervis- ningen i högre utsträckning uppnådde behörighet till gymnasieskolan, jämfört med övriga som inte hade gått, inte nått målen eller inte erbjudits modersmålsundervisning. har också publicerat en undersökning som visat att ett högre genomsnittligt meritvärde är synligt för elever med utländsk bakgrund, oavsett om de är födda i eller födda utomlands, som deltagit i modersmålsunder- visning.41 4.2.8Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt kan bidra till snabbare språkutveckling Som nämnts tidigare tar det vanligtvis att utveckla skolsprå- ket. Det räcker därför inte enligt forskarna att flerspråkiga elever endast följer undervisningen i svenska som andraspråk. Flersprå- kiga elever, i synnerhet sent anlända, behöver därför parallellt ut- veckla kunskaper i det svenska språket och kunskaper i skolans olika ämnen. Nyanlända elever, såväl som andra elever som ännu inte nått förstaspråksnivå i svenska, är enligt forskarna således särskilt be- hjälpliga av att ämneslärare aktivt arbetar för att också lära ut ämnes- specifik svenska, vilket även kallas för ett språk- och kunskapsut- vecklande arbetssätt.42 Språkinriktad undervisning kan utformas på många sätt men det finns forskning som visar att en ämnesspecifik och språkutvecklande undervisning är kontextrik och innehåller språklig stöttning och mycket interaktion. För att genomföra denna typ av undervisning behöver läraren enligt använda varie- rade arbetssätt som tillåter eleverna att vara språkligt aktiva. Läraren behöver vidare vara ämnesspråkligt medveten och kontinuerligt analysera det aktuella ämnets språk, t.ex. i de texter som används i undervisningen. På så sätt ökar lärarens kunskaper om ämnets språk och det blir också möjligt att identifiera sådant som rent språkligt 41Myndigheten för skolutveckling (2005). Vid sidan av eller mitt i? – om undervisningen för sent anlända elever i grund- och gymnasieskolan och (2008). Med annat moders- mål – elever i och skolans verksamhet. 42Skolverket (2012). och Skolinspektionen (2010). Språk- och kunskaps- utveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. kan utgöra hinder för elevernas kunskapsutveckling och gapet mellan elevens vardagsspråk och ämnesspråket kan då minska.43 I en granskning av Skolinspektionen syntes också goda exempel när lärare och skolor just lyckades ge nyanlända elever en individ- anpassad undervisning i form av lärarnas användning av språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.44 För att utveckla skolan till en språk- och kunskapsutvecklande miljö behöver undervisning enligt organiseras på ett sätt som gynnar flerspråkiga elever. Skolledaren behöver också se hur ämneslärare kan få tid till kompetensutveckling och hur denna ska utformas. Arbetslaget kan vara en utgångspunkt för att lärare tillsam- mans ska ta sig an frågor om hur man kan arbeta med språk- och kunskapsutveckling på bästa sätt i olika skolämnen. Det kan i sin tur handla om att besöka varandras undervisning, föra observationsan- teckningar och eventuellt filma delar av lektioner.45 4.2.9Kartläggning av elevens tidigare kunskaper och erfarenhet är en framgångsfaktor för god undervisning Både internationella och svenska studier visar att kartläggning av elevens kunskaper och erfarenheter är en viktig förutsättning för elevens chanser till att avancera i skolsystemet. En kartläggning be- skriver elevens utgångsläge eller startpunkt och kan ligga till grund för planering av undervisningen och individuella insatser.46 Forsk- ning pekar vidare på att en kartläggning som täcker alla ämnen och elevernas tidigare erfarenheter är en framgångsfaktor för att ge nyanlända elever en god utbildning. Forskarna menar även att det är viktigt att skolan kartlägger den nyanlända elevens kunskaper och förmågor, med fokus på elevens starka sidor, i samband med att 43Kästen-Ebeling & (red.) (2016). En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever och om ”Vad innebär en språkutvecklande undervis- ning?” Hämtat . 44Skolinspektionen (2010). Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. 45Skolverket (2012). Bunar (2015), Skolinspektionen (2014) och (2012). Pedagogisk kartläggning av nyanlända elever. eleven börjar på skolan. Att fokusera på vad elever inte kan pekas ut som en förklaring till varför undervisningen brister.47 I en studie från Mittuniversitet om förberedelseklasslärare och ämneslärares48 upplevelse av bl.a. kartläggningen av nyanlända elevers ämneskunskaper framgår att ämneslärarna inte kände att de hade någon större inblick eller delaktighet i kartläggningsprocessen av nyanlända elever. De upplevde sig inte heller ha samma möjlighet till att ta del av kartläggningens resultat så som förberedelseklasslärar- na. Lärarna påpekade också att kartläggningen var svår att hinna med och inte enkel att organisera som en rutin i sin undervisning. För att få till en fungerande kartläggning föreslog lärarna mer samarbete mellan förberedelseklasslärare och ämneslärare.49 4.2.10Studiehandledning på modersmålet ökar möjligheten att kunna följa med undervisningen och utveckla ämneskunskaper Studiehandledning på modersmål syftar till att fungera som en brygga mellan två olika språk och två olika skolssystem. Avsikten med hand- ledningen är att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisningen på svenska. Enligt forskning, och bl.a. Skolin- spektionens granskning 2014, är det tydligt hur betydelsefull studie- handledning på modersmål är för nyanlända elevers språk- och kun- skapsutveckling. När eleven får visa sina kunskaper på sitt starkaste språk, på grund av otillräcklig svenska, stärker det dessutom elevens självförtroende och studiemotivation.50 Alla intervjuade elever i Skolinspektionens undersökning 2014 utryckte att de var nöjda med stödet och flera elever önskade att de kunde få mer. Med studie- handledarens stöd kunde eleverna förstå undervisning som annars hade varit för svår för dem och de kunde utveckla kunskaper och 47Bunar (2010). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering och Skolinspektionen (2014), flera olika forskningsreferenser anges här. 48Nio grundskolelärare intervjuades som hade mellan åtta och lärarerfarenhet varav mellan ett och med inriktning på undervisning av nyanlända elever. De flesta var låg eller mellanstadielärare. 49Sandra Gjersvold och (2016). Relevansen av kartläggning i undervisning av nyanlända elever – Ur ett lärarperspektiv – . 50Nilsson & (2013). Welcome to ”: Newly Arrived Students’ Experienves of Pedagogigal and Social Provision in Introductory and Regular , Bunar (2010). Ny- anlända och lärande – mottagande och inkludering, (2015). Immigrant students at school och (2012). alla ämnen.51 Ju äldre den nyanlända eleven är desto viktigare anses studiehandledningen vara för elevens fortsatta lärande.52 En god studiehandledning kan enligt Skolinspektionen innebära att läraren går igenom ett område i helklass som studie- handledaren förklarar innehållet på elevens modersmål. Som en del i studiehandledningen får eleven också det material läraren delar ut översatt till sitt modersmål och har möjlighet att använda sitt moders- mål vid inlämningsuppgifter och prov. När studiehandledningen fungerade väl deltog handledarna i skolans planering och utvärde- ring av studiehandledningen skedde tillsammans med ämneslärarna.53 Framgångsfaktorer för effektiv studiehandledning är, enligt Nationellt centrum för svenska som andraspråk, t.ex. flexibla insatser som kan anpassas efter elevens utveckling, kompetens kring fler- språkighet, samverkan och samsyn mellan berörda lärare, att arbeta växelvis på modersmål och på svenska och att rektorn är ansvarig för och engagerar sig i frågan om studiehandledning.54 4.2.11Lärarnas kompetens och samarbete är avgörande för elevernas möjlighet till skolframgång Det finns ett flertal studier och utvärderingar som betonar att lärar- nas kompetens, fortbildning och förberedelser för arbete med nyan- lända elever är de viktigaste faktorerna för elevernas integration och fortsatta skolkarriärer. Lärarna i den ordinarie undervisningen är skickliga i sina ämnen, men har enligt inte alltid fokuse- rat på ämnets språk. De nyanlända eleverna förväntas delta i under- visningen på samma villkor som elever med svenska som förstaspråk, utan möjlighet att dra nytta av sitt modersmål. Gruppen flerspråkiga elever är därtill en mycket heterogen grupp med skiftande språklig, kulturell och social bakgrund som dessutom varit bosatt i . I en studie om afrikanska flyktingelever, som haft olika uppehåll i sin skolgång, i fram- 51Se även elevröster i studie (2015 och 2017). stödmaterial (2015). Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. 52Kästen-Ebeling & (red.) (2016). En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever. 53Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 54Nationellt centrum för svenska som andraspråks hemsida ”Vad innebär studiehandledning på modersmålet och krävs det åtgärdsprogram?” Hämtat . går att läraren står inför utmaningen att möta en grupp elever med väldigt olika bakgrundsfaktorer och kunskaper. Att möte dessa elevers behov och förväntningar skapade nya och extremt utmanande peda- gogiska svårigheter för intervjuade lärare.55 Lärare som undervisar flerspråkiga elever behöva enligt skaffa sig kunskap om elevernas liv och uppväxtvillkor i syfte att kunna möta olika behov och för att utforma undervisningen i skolan.56 OECD57 har också konstaterat att många lärare är osäkra på hur de på ett bra sätt ska möta kulturell mångfald och flerspråkighet i klassrummet. Skolinspektionen redogör också för att svenska lärare uppger att de saknar kompetens och kunskap för att undervisa nyanlända elever och saknar således viktiga förutsättningar för att anpassa undervisningen.58 Ett sätt att skaffa sig mer kunskap kan vara att skapa möten för erfarenhetsutbyten mellan och inom skolor och kommuner. Ett annat sätt att stödja personalen kan enligt Myndigheten för skolutveckling vara att ge stöd i form av t.ex. handledning, kompetensutveckling och tid för reflektion. Enligt kan elevens övergång till ordinarie klass gå snabbare om samarbetet mellan personalen i förberedelseklassen och i den ordinarie undervisningsgruppen fungerar bra och det finns tyd- liga rutiner för samarbetet. För att höja elevernas utbildningskvalitet anses samverkan mellan lärare i svenska som andraspråk, moders- mål och andra ämnen nödvändiga vilket i sin tur kräver en organisa- tion där samverkan kan ske på ett genomtänkt sätt.59 4.2.12Samarbete med vårdnadshavare är en framgångsfaktor Oavsett vilken organisatorisk modell som tillämpas verkar en förstå- else bland forskarna och svenska skolmyndigheter vara att en väl- fungerande samverkan med föräldrarna är nödvändigt för att mottag- ningen och integrationen ska fungera. Relevant, tydlig och begriplig 55Miller, (2005). African refugees with interrupted schooling in the high school mainstream: Dilemmas for teachers. 56Skolverket (2012). 57OECD (2015). Immigrant students at school. 58Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 59Skolverket (2013). Nyanlända elever i fokus och (2016). Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever. information vid rätt tillfälle till föräldrarna om alla aspekter av barnens skolgång, den nuvarande, den väntade och den möjliga anses kunna lösa många knutar. Skolan är också en del i samhället som föräld- rarna försöker bli en del av.60 Det finns forskning som visar att i relationen mellan skolan och föräldrar kan föräldrarna känna att de deras kompetens som föräldrar och medborgare nedvärderas.61 I en studie där 26 för- äldrar till 61 barn djupintervjuats i tre olika kommuner framgår att föräldrar upplevde att de framför allt inte fick tillräckligt med infor- mation. Majoriteten sa att den enda information de fått var att barnet skulle börja i förberedelseklass och att det var i barnets bästa intresse att börja där. De blev inte heller tillfrågade om vad de ansåg om att deras barn skulle börja i en särskild undervisningsgrupp med an- passad studiegång. De kände sig inte heller delaktiga i barnens skol- gång och utveckling.62 poängterar också i sina allmänna råd om utbildning för nyanlända elever att barn och deras vårdnadshavare behöver ges en överblick över vilka utbildningsvägar som finns i det svenska utbildningssystemet och vilka krav som finns för att ta del av de olika utbildningarna. Information och kunskap om skolans verksam- het ger dessutom föräldrarna möjlighet att aktivt delta i barnets skolgång och skolintroduktion. OECD63 rekommenderar också att skolan ger extra stöd och vägledning till nyanlända elevers föräldrar eftersom de inte har samma kunskaper som övriga föräldrar om utbildningssystemet i det nya landet. För ensamkommande elever kan skolan behöva ut- veckla en god kommunikation med gode män, familjehem och per- sonal på hem för vård och boende (HVB).64 60Bunar (2010 och 2015). (2016). Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever och Prop. 2014/15:45. 61Bunar (2010). Nyanlända och lärande – en forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan. 62Bunar (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. 63OECD (2015). Immigrant students at school. 64SKL (2016). Tema nyanlända elever. Om utredningen ska lyfta några slutsatser från forskning och olika undersökningar kan vi konstatera att: •Nyanlända elever har olika bakgrunder och kunskaper med sig och det finns därför inte en framgångsrik organisatorisk modell. Det behövs följaktligen en flexibilitet i den lokala organisation- en med möjlighet till många olika modeller och arbetssätt. Det är t.ex. olika hur länge elever behöver och själva vill gå på förbe- redande undervisningsnivåer. •Hur verksamheten organiseras har effekt för elevernas möjlighet att nå skolframgång. Det finns här flera framgångsfaktorer som identifierats och som kan bidra till ett bra mottagande och goda förutsättningar för nyanlända elevers lärande. •Huvudmännens förutsättningar för att organisera utbildningen för nyanlända skiljer sig på många fler sätt än för övriga elever eftersom planeringen av utbildningen präglas av stor oförutsäg- barhet. Att skolledning och rektorer har kunskap och förståelse om mottagande och organisationsmodeller för nyanlända elever är dock viktigt. •Förberedelseklass kan vara en styrka för elevernas utveckling av svenska och kunskaper i skolämnen samt sociala relationer med andra nyanlända elever, under förutsättning att det finns tillgång till svenska som andraspråkslärare, övrig ämnes-undervisning, modersmål och studiehandledning på modersmål. •Direktplacering i klass kan vara en modell som fungerar väl i syn- nerhet för elevens språkutveckling, men det är avhängigt motta- gande lärares kompetens och att eleven får stöd i form av bl.a. studiehandledning på modersmålet. •Övergången från förberedelseklass till ordinarie klass kan vara problematisk för eleverna och lärarna känner inte alltid att de har tillräcklig kompetens för att ta emot eleverna i klassrummet. •Kunskaper i språket är av central betydelse för skolframgång och för att undvika social isolering men det tar att ut- veckla ett fungerande skolspråk. För att parallellt utveckla kun- skaper i svenska och i skolans olika ämnen förespråkas ett kun- skaps- och språkutvecklande arbetssätt av alla lärare. •För att utveckla språket är det även viktigt att det ges goda möjlig- heter till språklig interaktion i större och mindre grupper med kamrater som nått längre i svenska. •Satsningar på modersmålet har en positiv betydelse för tvåsprå- kiga elevers andraspråksutveckling och allmänna skolframgång. En parallell språkundervisning kan bidra till effektiv språkinlär- ning i båda språken men också till snabbare kunskapsutveckling i andra ämnen. •Kartläggning av elevens kunskaper och erfarenheter är en förut- sättning för att sedan kunna planera, anpassa och genomföra undervisningen. •Studiehandledning på modersmål är av stor vikt för att eleverna ska kunna följa med i undervisningen och genom handledningen kan de utveckla kunskaper i alla ämnen. •Lärarnas kompetens, fortbildning och förberedelser för arbete med nyanlända elever är några av de viktigaste faktorerna för elever- nas integration och fortsatta skolkarriärer. •För att höja elevernas utbildningskvalitet är samverkan mellan lärare i svenska som andraspråk, modersmål och andra ämnen viktigt vilket i sin tur kräver en organisation där samverkan kan ske på ett genomtänkt sätt. •En välfungerande samverkan med föräldrarna är betydelsefullt för att mottagningen och integrationen ska fungera. 4.3Studier och intervjuer om elevernas syn på mottagande, organisation och utbildningen Utredningen har i uppdrag att i aktuella frågor inhämta synpunkter från barn och unga med relevanta erfarenheter. Då flera studier har presenterats om elevernas erfarenhet och syn på bl.a. mot- tagande i har utredningen valt att lyfta fram elevernas syn- punkter från dessa studier i avsnitten nedan. I följande avsnitt beskrivs studier om nyanlända elevers syn på mottagandet i svensk skola, upplevelse av förberedelseklass, inkludering, övergång till ordinarie klass, erfarenhet av inledande bedömning och bild av programmet språkintroduktion. 4.3.1Undersökningar om elevers syn på mottagandet i svensk skola Nyanlända elever har olika kunskaper och erfarenheter med sig in i svensk skola. Några är analfabeter medan andra har gedigna kunska- per i flera ämnen. Eleverna har således mycket olika förutsättningar i sin utbildning. Att nyanlända elever flyttar till en skola i innebär också många andra utmaningar för dem i form av t.ex. nytt språk och en förlust av den bekanta vardagen samt det sociala nät- verket i hemlandet. I en undersökning som Bouakaz och Bunar gjort om 10 syrianska elevers65 syn på mottagandet i en svensk skola framkommer att eleverna trivdes i skolan med lärare och övriga kamrater. Eleverna visade även en stark vilja att lära sig svenska och att lyckas med studierna. Alla elever i studien återkom dock till en ständig oro för sin framtid och en oklarhet kring alla förväntningar och krav. Eleverna berättade att de kände att deras kunskaps- inhämtning försenades på grund av bristerna i svenska språket och att lärarna inte tog tillräcklig med hänsyn till deras tidigare skolgång. Flera elever beskrev dessutom en kamp om att anpassa sig till den nya skolans normer och lärstilar. Elevinflytande, kritiskt tänkande, grupparbete, eget ansvar, utflykter, lärare som fritidsledare och vuxen- vänner var nya företeelser för eleverna. Så här berättar två elever i Bouakaz och Bunars studie:66 Jag har förlorat mycket av mina tidigare kunskaper. Mycket av det jag lärde mig har jag ingen användning av i min skola . Jag förstår inte hur man ska lära sig i . Det är otydligt. (Elev, sid 263) Lärare är snälla här och behandlar oss som människor. Vi får göra mycket aktiviteter, inte bara läsa i böcker, svara på frågor och göra prov. Skolan är rolig här. (Elev, sid 263) 65Elever i åk 7–9. Samtliga elever har gått i skola i hemlandet och kan läsa och skriva på minst ett språk. Alla elever hade fått asyl. Intervjuade genomfördes på elevernas modersmål. Eleverna hade som längst varit i . 66Bouakaz L och Bunar N (2015). Diagnos: Nyanländ. Av Skolinspektionens rapporter om utbildning för nyanlända elever 2014 och 201767 syns också att eleverna vill in i gemenskapen med jämnåriga klasskamrater och ta del av kunskaper i alla ämnen, vilket även andra studier ger stöd för.68 Av rapporten framgår även att eleverna upplevde att de inte inkluderades i skolans sociala gemenskap. Flera intervjuade elever och vårdnads- havare uttalade därtill en önskan om att eleverna behövde större utmaningar. Eleverna berättade också att de själva tog en stor del av ansvaret för att finna utmaningar och att de arbetade under sin kun- skapsnivå i något eller några ämnen.69 Jag läste följande ämnen: Svenska, samhällskunskap och matematik i för- beredelseklassen fram till dess att jag började i en svensk klass. Jag läste alla dessa ämnen, utom svenska, i mitt hemland och jag behöver dem där- för inte. Läroplanen i är, med all respekt, enkel. Jag läste dessa ämnen med mer fördjupning i hemlandet. Nivån där är högre. Detta är inget problem för mig. Jag känner till innehållet i dessa lektioner och ämnen. Det åligger mig bara att översätta och att lära mig svenska för att kunna behärska resterande ämnen. (Elev 2017, i material till utred- ningen från Skolinspektionen)