sou · H5B397 · 2017-12-08 00:00:00 — Den kontinuerligt tjänstgörande personalen består av yrkesoffi- cerare, kontinuerligt tjänstgörande anställda gruppbefäl, soldater och sjömän samt civila arbetstagare. Yrkesofficerare är tillsvidareanställda militära tjänstemän och är anställda med stöd av officersförordningen (2007:1268). Yrkesofficerare indelas i kontinuerligt tjänstgörande officerare respektive kontinuerligt tjänstgörande specialistofficerare. Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän är tids- begränsat anställda med stöd av lagen (2012:332) om vissa försvars- maktsanställningar eller med stöd av kollektivavtal. Civila arbets- tagare, exempelvis hälso- och sjukvårdspersonal, präster, jurister och tekniker, kan vara antingen tillsvidareanställda eller tidsbegränsat an- ställda med stöd av lagen (1982:80) om anställningsskydd eller an- ställningsförordningen (1994:373). Utbildning och övning för dessa personer regleras i anställningsavtalet. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten Den tjänstgörande personalen består av reservofficerare, tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän samt tjänstgörande specialister. Reservofficerare är tillsvidareanställda militära tjänstemän och är anställda med stöd av officersförord- ningen. Reservofficerare delas in i tjänstgörande officerare respektive tjänstgörande specialistofficerare. tjänst- görande gruppbefäl, soldater och sjömän är anställda med stöd av lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. tjänstgörande spe- cialister är anställda som gruppbefäl, soldater och sjömän för tjänstgöring med stöd av lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. De är anställda utifrån sina civila fackkompetenser och består exempelvis av läkare, präster, jurister, tekniker och mekaniker. Därutöver kan personal direktrekryteras och anställas tidsbegrän- sat för att tjänstgöra i en internationell militär insats med stöd av lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser eller med stöd av lagen om vissa försvarsmakts- ställningar. Personal som inte är anställda inom totalförsvaret utan har tecknat avtal om tjänstgöring i Försvarsmakten benämns avtalspersonal. Hemvärnsmän är personal som har tecknat avtal om tjänstgöring i hemvärnet med stöd av hemvärnsförordningen (1997:146). Därutöver finns personal som inte är hemvärnsmän utan som antingen är an- ställda i Försvarsmakten och krigsplacerade i hemvärnet eller per- sonal som tecknat avtal om tjänstgöring i hemvärnet med stöd av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Det finns också avtalspersonal som har sin befattning i krigsförband som inte ingår i hemvärnet. Avtalspersonal kan även tjänstgöra vid andra myndigheter inom totalförsvaret. Avtalspersonal ska vara medlem- mar i en frivillig försvarsorganisation. De frivilliga försvarsorgani- sationerna finns förtecknade i förordningen om frivillig försvars- verksamhet. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten 4.1.4Övrig personal inom Försvarsmakten Officersaspiranter genomgår antingen utbildning vid Försvarshög- skolan som leder till en officersexamen (officerare) eller en grundläg- gande officersutbildning inom Försvarsmakten (specialistofficerare). Utbildningarna syftar till att officersaspiranterna ska få anställning som yrkes- eller reservofficer. De erhåller de förmåner som stadgas i 13 § officersförordningen. Genom förordningen (2015:613) om militär grundutbildning in- fördes en ny militär grundutbildning. De rekryter som genomgår denna förlängda grundutbildning om minst 120 ut- bildningsdagar och högst är inte anställda utan erhåller de förmåner som stadgas i förordningen. Den som genom- gått utbildningen ska kunna krigsplaceras i en befattning inom För- svarsmakten enligt lagen om totalförsvarsplikt, anställas som konti- nuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller , påbörja utbildning som kan leda till anställning som yrkes- eller reservofficer eller teckna avtal som hemvärnsman. beslutade regeringen att möjligheten att genomföra frivillig militär grundutbildning med stöd av förord- ningen om militär grundutbildning ska upphöra från och med den 1 januari 2018.4 Från och med denna tidpunkt får förordningen till- lämpas endast när regeringen beslutat att så kan ske med hänsyn till vad försvarsberedskap tillåter. Detta framgår av 1 kap. 1 § andra stycket förordningen om militär grundutbildning, vilken trä- der i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna ska dock de som påbörjat frivillig militär utbildning före den 30 sep- tember 2017 få slutföra utbildningen i enlighet med förordningen. 4 Regeringsbeslut , 2016/01252/MFI (delvis). Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten 4.2Utredningar om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden Enligt lagen om totalförsvarsplikt är alla totalförsvarspliktiga skyl- diga att på begäran lämna uppgifter om sina personliga förhållan- den. Även totalförsvarspliktiga som frivilligt anmäler intresse för att genomföra militär utbildning och i förlängningen ta anställning inom totalförsvaret omfattas av lagen om totalförsvarsplikt. Ansva- ret för att samla in uppgifterna och på grundval av dessa utreda och bedöma om den totalförsvarspliktige har förutsättningar att fullgöra tjänstgöring inom totalförsvaret i form av värnplikt eller civilplikt åligger . Alla totalförsvarspliktiga, såväl kvinnor som män, är under det kalenderår som de fyller skyldiga att i ett webbaserat fråge- formulär lämna uppgifter om vissa av sina personliga förhållanden. Uppgifterna sammanställs i det s.k. beredskapsunderlaget. Skyldig- heten att lämna uppgifter i beredskapsunderlaget har gällt trots att värnplikten har varit vilande –2017. föreligger återigen en skyldighet för totalförsvars- pliktiga att genomgå mönstring vid . I 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt anges: För att en totalförsvarspliktigs förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska kunna utredas och bedömas är han eller hon skyldig att, på begäran av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en annan statlig myndighet som regeringen bestämmer, en kommun eller ett landsting, skriftligen eller muntligen eller, om det behövs, vid en personlig in- ställelse lämna nödvändiga uppgifter om hälsotillstånd, utbildning, arbete och personliga förhållanden i övrigt. Med dessa uppgifter som grund kallar de personer som bedöms lämpliga utifrån en samlad bedömning av hur motiverade de är och hur de i övrigt uppfyller Försvarsmaktens krav- profil till mönstring. Mönstringen ska ske genom att den total- försvarspliktige personligen inställer sig. Vidare ska den omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans eller hennes personliga förhållanden (2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten Att inte inställa sig till mönstring efter kallelse är belagt med penningböter om inte den totalförsvarspliktige har giltiga skäl att utebli (2 kap. 5 § och 10 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Efter genomförd mönstring fattar ett beslut om den totalförsvarspliktige ska skrivas in eller inte. En totalför- svarspliktig ska skrivas in för värnplikt eller civilplikt eller i en utbildningsreserv om resultatet av mönstringen visar att den total- försvarspliktige har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civil- plikt(3 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Om mönstringen visar att den totalförsvarspliktige saknar förutsättningar att fullgöra värn- plikt eller civilplikt, ska besluta att han eller hon inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring(3 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). En totalförsvarspliktig är även skyldig att lämna uppgifter om hälso- tillstånd, utbildning, arbete och personliga förhållanden i övrigt på begäran av en länsstyrelse, , Säkerhetspolisen, För- svarsmakten, , , Transportstyr- elsen, , , Statens energimyn- dighet och (4 kap. 5 § andra stycket förordningen [1995:238] om totalförsvarsplikt). På grundval av dessa uppgifter kan en mindre omfattande utredning än mönstring utföras hos nämnda myndigheter. Sådan utredning kallas för annan utredning (2 kap. 1 och 5 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Förutsättningarna för annan utredning är att den enskilde ska vara totalförsvarspliktig, dvs. bosatt i och mellan 16–(1 kap. 2 § lagen om totalförsvarsplikt). Enligt Totalförsvarets rekryterings- myndighets föreskrifter om totalförsvarsplikt (TRMFS 2017:1) får annan utredning göras för att fastställa en totalförsvarspliktigs förut- sättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Utredningen behöver dock inte leda till inskrivning (7 kap. 3 §). Inskrivning är dock en förutsättning för att en totalförsvarspliktig ska vara skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt. Beroende på syftet med annan utredning kan den vara mer eller mindre ingående. Medicinska och psykologiska undersökningar får emellertid göras bara om den total- försvarspliktige samtycker till det (7 kap. 4 §). Någon skyldighet att, Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten som vid mönstring, genomgå psykologiska och medicinska under- sökningar föreligger således inte (prop. 1994/95:6 s. 161 f.). Annan utredning kan göras skriftligt, per telefon eller genom att den total- försvarspliktige inställer sig personligen (7 kap. 5 §). Det är den myn- dighet som genomför annan utredning som bestämmer vilka utred- ningar och undersökningar som ska göras (7 kap. 6 §). Myndigheten ska också informera den totalförsvarspliktige om hur utredningen går till och och att utredningen inte behöver leda till en inskrivning. Den som är totalförsvarspliktig och är föremål för annan utred- ning ska enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223) underrättas om de uppgifter som tillförts ärendet och få tillfälle att yttra sig över dessa innan ärendet avgörs. Detta gäller oavsett om ärendet ska avslutas med eller utan inskrivning i enlighet med den enskildes egen öns- kan (prop. 1994/95:6 s. 162 f.). När utredningen är avslutad ska den totalförsvarspliktige få skriftlig information om sina resultat (7 kap. 9 §). Ska inte den totalförsvarspliktige skrivas in ska ärendet avskrivas från fortsatt handläggning och den totalförsvarspliktige ska underrättas om avskrivningsbeslutet (7 kap. 10 §). Vid annan utredning aktualiseras också vissa av straffbestämmelserna i 10 kap. lagen om totalförsvarsplikt. 4.2.3Möjligheten att själv initiera annan utredning Om en enskild är intresserad av att genomföra mönstring kan han eller hon själv initiera annan utredning genom att kontakta Rekry- teringsmyndigheten eller Försvarsmakten (2 kap. 1 § lagen om total- försvarsplikt). Någon begäran från en myndighet om att den en- skilde ska lämna uppgifter sker således inte. I förarbetena till lagen om totalförsvarsplikt (prop. 1994/95:6 s. 164) anges: Ansvaret för att manliga svenska totalförsvarspliktiga genomgår mönst- ring ligger på . Ingen är alltså skyldig att själv- mant anmäla sig eller uppsöka någon myndighet för att genomgå mönst- ring. Den totalförsvarspliktiges skyldigheter inskränker sig till att efter kallelse inställa sig för mönstring. Inget hindrar emellertid att den som av någon anledning inte har genomgått mönstring själv hos Totalför- svarets pliktverk tar initiativ till detta. har då att ta ställning till om en mönstring ska genomföras eller om bedöm- ningen kan göras på den tillgängliga utredningen. Den totalförsvarsplik- tige har således ingen rätt att få genomgå mönstring. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten Att bestämmelsen om mönstring enligt förarbetena kan tillämpas på detta sätt talar för att motsvarande tillämpning är möjlig för annan utredning initierad av den enskilde. har bestämmelsen tillämpats på detta sätt för inskrivning för civilplikt av Rekryterings- myndigheten (SOU 2016:63 s. 85 f.). Det föreligger ingen skyldighet för en enskild att genomföra annan utredning utan detta sker helt frivilligt på den enskildes initiativ. Någon kallelse till annan utredning skickas således inte ut. Det föreligger inte heller någon rättighet att få initiera annan utred- ning utan är en möjlighet som erbjuds den enskilde. Har en enskild visat intresse för annan utredning får denne först genomföra webb- tester och svara på frågor om bl.a. sin hälsa, utbildningsbakgrund, motivation osv. Vid godkänt resultat kan den enskilde därefter gå vidare i processen och boka tid för annan utredning med personlig inställelse (a. prop. s. 164 f.). En konsekvens av att totalförsvarsplikten infördes i var att bildades. inrättades Plikt- verket med den huvudsakliga uppgiften att svara för uttagning och redovisning av totalförsvarspliktig personal för både det civila och militära försvaret. I samband med att plikten vilandeförklarades och personalförsörjningen av totalförsvaret kom att bygga på frivillig- het och inte på plikt, bytte namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. är en civil myndighet under Försvars- departementet som verkar och bidrar till att uppnå de försvars- politiska målen. Den förändrade försvarspolitiska inriktningen har dock föranlett betydande organisations- och verksamhetsföränd- ringar sedan myndighetens inrättande. Myndigheten leds av en generaldirektör och har cirka 120 an- ställda. Myndigheten bedriver verksamhet i , , och . Myndighetens ledning och centrala funk- tioner, dvs. generaldirektören, staben samt myndighetens organisa- Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten toriska enheter, är lokaliserade i . I , och finns myndighetens prövningsenheter, vid vilka urvalstester, undersökningar och bedömningar görs. kommer prövningsverksamheten att bedrivas i och . Myndighetens organisation består av en stab samt fyra organisatoriska enheter: avdelningen för pröv- ning, avdelningen för bemanning och beredskap, avdelningen för it och avdelningen för verksamhetsstöd. Avdelningen för prövning bedriver antagningsprövning av personal för yrken och befattningar med särskilda krav samt handlägger ärenden som rör myndighetens medicinska och psykologiska verksamheter. Avdelningen för bemanning och beredskap redovisar totalförsvarets personal, handlägger ärenden som rör totalförsvarspliktiga samt stödjer och ger service till myndighetens uppdragsgivare. Här ingår civil per- sonalredovisning och personalförsörjning samt stöd till avdelningen för prövning. I avdelningen finns prövningsnära verksamhet som t.ex. kundstöd till sökande till bl.a. Försvarsmaktens och Polismyn- dighetens utbildningar. Avdelningen för it ansvarar för drift och förvaltning av it samt utvecklar it-lösningar för alla verksamhets- processer. Avdelningen för verksamhetsstöd lämnar stöd till Rekry- teringsmyndighetens chefer och medarbetare inom områdena eko- nomi, personal/HR, juridik, säkerhet, kommunikation, inköp/upp- handling, statistik, lokalfrågor, det centrala läkarhandlingsarkivet samt ansvarar för myndighetens expedition och arkiv. Här ingår också administrativt stöd till myndighetsledningen samt till exempelvis ledningen för avdelningen för prövning. Staben lämnar stöd till generaldirektören och avdelningscheferna när det gäller styrning och ledningsprocesser. verksamhet regleras och styrs av ett fler- tal lagar och förordningar. ansvarar, en- ligt förordning (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (myndighetsinstruktionen), för att myndig- heter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret får stöd och service i frågor om bemanning med totalförsvarspliktiga Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Stöd och service ska läm- nas till de bemanningsansvariga även i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och om redovisning av annan personal inom total- försvaret. Enligt myndighetsinstruktionen ska myndigheten också på uppdrag av Försvarsmakten tillhandahålla urvalstester av dem som ansökt till militär utbildning inom Försvarsmakten. Dessutom ska myndigheten utföra utredning om personliga förhållanden, mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga enligt lagen om totalförsvarsplikt. Inom sakområdet får myndigheten också åta sig att utföra uppdrag åt andra myndigheter samt åt kommuner, landsting och enskilda. Lagen och förordningen om totalförsvarsplikt reglerar bl.a. mönst- ring, inskrivning och krigsplacering. Därutöver regleras myndig- hetens verksamhet såvitt avser personuppgiftsbehandlingen av total- försvarspliktiga av pliktregisterlagen och förordningen (1998:1229) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Andra lagar och förordningar som styr myndighetens verksamhet är bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), patientdatalagen (2008:355) och patientsäkerhetslagen (2010:659). Med utgångspunkt i de regler som styr verksamhet beslutar sedan myndigheten själv om interna och externa föreskrifter för den egna verksamheten. interna bestämmelser om myndighetens arbetsordning (RIB 2016:2) och föreskrifter om totalförsvarsplikt (TRMFS 2017:1) är några exempel. Enligt myndighetsinstruktionen bedriver Rekryteringsmyndig- heten såväl avgiftsfinansierad som anslagsfinansierad verksamhet. Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar dels uppdragsverksamhet för Försvarsmakten, dels uppdragsverksamhet för civila uppdragsgivare som t.ex. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och SOS Alarm. Anslagsverksam- heten omfattar lämplighetsundersökningar av totalförsvarspliktiga5, centralredovisning av totalförsvarets personal, registerföring över krigsplacerad personal samt enskilda ärenden inom området. Även den av bedrivna verksamheten med att 5 Enligt regeringsbeslut , Fö2016/01252/MFI (delvis) får , med undantag från 9 § första stycket myndighetsinstruktionen, ta ut avgifter från Försvars- makten för den verksamhet ska bedriva till följd av regeringens beslut om mönstring och grundutbildning med värnplikt. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten ge myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalför- svaret stöd och service avseende bemanning är anslagsfinansierad. På uppdrag av Försvarsmakten och andra myndigheter bedriver prövningsverksamhet, dvs. testar, under- söker och bedömer personer för yrken, utbildningar och uppgifter som ställer särskilda krav på den enskilde. Uppdragsgivarna anlitar myndigheten för att säkerställa att lämplig och rätt person anställs för den efterfrågade befattningen. Försvarsmakten är enskilt största upp- dragsgivare och svarar tillsammans med för av de uppdrag som utför. En- ligt den överenskommelse6 som myndigheterna träffat ska Rekry- teringsmyndigheten ge stöd till Försvarsmakten vid bl.a. bemanning av krigsförbanden (personalredovisning) och tekniskt systemstöd. På uppdrag av Försvarsmakten genomför också antagningsprövning av frivillig personal för att trygga Försvars- maktens personalförsörjning. åligger det Rekryteringsmyndig- heten att genomföra mönstring, skriva in och kalla totalförsvars- pliktiga till grundutbildning med värnplikt. Prövningar inför grund- utbildning utgör av uppdragen för Försvarsmakten, vilket motsvarar närmare 6 000 prövningar . I och med att värnplikten aktiverats förväntas Försvarsmakten genomföra grund- utbildning med värnplikt för drygt 4 000 personer 2018 och 2019. Enligt bedömning behöver man pröva tre individer för att finna en lämplig att skriva in till grund- utbildning. Det betyder att ungefär 13 000 totalförsvarspliktiga kommer att prövas av myndigheten . Prövningen består av fysiologiska tester, medicinska undersökningar och bedömningar samt psykologiska tester och bedömningar. De krav som gäller för 6 Ö 2016/0558. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten inskrivning (befattningskrav) fastställs i samverkan mellan Försvars- makten och . Efter prövning och utred- ning om de totalförsvarspliktigas personliga förhållanden ska Rekry- teringsmyndigheten placera dem i befattningsgrupper och skriva in dem för värnplikt, civilplikt eller i en utbildningsreserv enligt lagen om totalförsvarsplikt. Prövningsverksamhet för andra civila uppdragsgivare får inom sakområdet åta sig att utföra civila uppdrag åt andra myndigheter samt åt kommuner, landsting och enskilda. Uppdragsverksamheten består bl.a. av rekrytering av personal till , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, SOS Alarm och . administrerar och genomför hela antag- ningsprocessen från ansökan till nominering av elever till polis- utbildningen för räkning. Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap anlitar för medi- cinska undersökningar av samtliga elever som ska börja utbildning i skydd mot olyckor samt elever som ska börja utbildning till brand- ingenjör. På uppdrag av SOS Alarm genomför myndigheten psyko- logiska tester och bedömningar av larmoperatörer och chefer. anlitar för att genom- föra psykologiska tester och bedömningar av elever till Kustbevak- ningens aspirantutbildning. genomför också psykologiska tester och bedömningar för , , Statens institutions- styrelse, Kriminalvården, /Rätts- psykiatri, brandförsvar och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten. Medicinska tester har även genom- förts för Dala-Mitt. var Polismyn- digheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Kust- bevakningen de tre största civila uppdragsgivarna.7 uppdrag är dock bara att tillhandahålla tekniskt stöd åt de civila uppdragsgivarna vid rekryteringsförfarandet och att genomföra medicinska och psykologiska undersökningar 7 Se årsredovisning 2016 s. 15. Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten Det innebär att uppdragsgivarna är personuppgifts- ansvariga för den behandling av personuppgifter som sker vid han- tering av ansökan medan är personupp- giftsbiträde. Vid den behandling av personuppgifter för uppdrag som inte avser totalförsvarspliktiga tillämpas personuppgiftslagen (1998:204). När det gäller den medicinska och psykologiska verk- samheten tillämpas patientdatalagen. 4.3.4Andra uppdrag för Försvarsmakten åtar sig och genomför även andra uppdrag för Försvarsmakten. gör bl.a. medicinska undersökningar och psykologiska tester och bedömningar av de som sökt till Specialistofficersprogrammet och Officersprogrammet. De sökande har tidigare genomfört värnpliktstjänstgöring eller grund- läggande utbildning (GMU/GU). Kompletterande prövningar görs också för bl.a. stridsbåtförare, jägare och tolkar. De som sökt till befattningar med särskilda krav undersöks och testas av Rekryter- ingsmyndighetens medicinska personal och psykologer. Undersök- ningarna och testerna är anpassade efter de speciella krav som gäller för varje befattning. Därutöver prövar myndigheten personer som söker grundlägg- ande soldatutbildning för internationell tjänstgöring (GSU INT). Sökande till befattningar i internationella insatser har inte tidigare genomgått värnpliktsutbildning eller GMU/GU. Det rör sig främst om medicinsk personal som efter uttagning genomför en kortare militär utbildning. På uppdrag av Försvarsmakten testar och under- söker myndigheten även de som sökt befattning som militärobser- vatör eller stabspersonal i internationella insatser. ska alla totalförsvarspliktiga kallas till mönstring för inskrivning till grundutbildning med värnplikt.8 Det är uppgift att informera alla svenska med- borgare som under kalenderåret fyller om vad den återinförda 8 Regeringsbeslut , Fö 2016/01252/MFI (delvis). Allmänt om personalförsörjningen och verksamheten skyldigheten att mönstra och fullgöra grundutbildning med värn- plikt innebär. Det är också ansvar att i det s.k. beredskapsunderlaget samla in uppgifter om de totalför- svarspliktigas personliga förhållanden. fick 90 579 kvin- nor och män födda brev från med information om beredskapsunderlaget och inloggningsupp- gifter till frågeformuläret på webben. På grundval av uppgifterna i beredskapsunderlaget kallar till och genom- för mönstring samt beslutar on inskrivning av totalförsvarspliktiga till grundutbildning med värnplikt. För en utförlig beskrivning av beredskapsunderlaget och förfarandet vid mönstring, se avsnitt 4.2.1 och 5.3. 4.3.6Stöd och service till bemanningsansvariga inom totalförsvaret