sou · H5B360 · 2017-06-15 00:00:00 — Vårt arbete med implementeringen av grund- skyddet har förvisso varit tålamodsprövande men bilden som ges av utredningen behöver nyanseras betydligt. arbetar 4 personer på i med det nationella uppdrag som berör minoritetspolitiken, varav en tjänst finansieras av myndigheten vid sidan om anslagsmedlen för upp- draget. Utredningen svarar ingenstans på hur en myndighet med mindre resurser än de befintliga skulle kunna arbeta mer effek- tivt utan andra verktyg än de i utredningen föreslagna åtgärderna. Det är min bestämda uppfattning att en ny myndighet skulle innebära ett stort tapp av resurser både , erfarenheter och kom- petens. Utredningen anser att det skulle vara till men för utveck- lingen och styrningen av minoritetspolitiken att fortsätta den nu- varande ordningen där två statliga myndigheter har uppdraget kring uppföljning och samordning gemensamt. Det framgår dock inte på vilket sätt den nuvarande ordningen har varit en nackdel. Det är också väldigt svårt att se hur en myndighet sådan som utredningen föreslår, skulle kunna ta tillvara de samiska frågorna bättre än Same- tinget. Det är ytterst beklagligt att utredningen inte tar fasta på den framgångsrika och unika samverkansmodell som vuxit fram mellan i och . Det beskrivs ingenstans hur den nya myndigheten ska ta tillvara dessa erfarenheter eller hur myndigheten ska hantera andra närliggande frågor som hante- ras på och som rör Strategin för romsk inkludering, mänskliga rättigheter, jämställdhet och folkhälsa. Det som utredningen beskriver som önskvärd kompetens på den nya myndigheten sammanfattar väl vilka kompetenser som finns på . Myndighetens arbete karaktäriseras av kontakter med andra statliga myndigheter, närhet till kommuner, regioner och landsting, kontakter med civilsamhället och en gedigen erfarenhet av samordning, datainsamling och rapportskrivning inom en rad sektorsområden. har en rättsavdelning med jurister och det är svårt att föreställa sig en myndighet som skulle ha större kunskaper i hur och statlig förvaltning fungerar. Hur alla dessa kompetenser skulle rymmas inom en så liten myndighet som den som utredningen förslår är svårt att förstå. har antalet kommuner och landsting/regioner som ingår i förvaltningsområden fördubblats. De nytillkomna har behövt stöd i uppstarten av sin verksamhet som behoven i övriga kommuner inte har minskat nämnvärt. har förutom att vara ett stöd till ett ständigt växande antal kommuner, landsting och regioner i förvaltningsområdet, arbetat mycket aktivt på att utveckla arbetssätt för att sprida kunskap om grundskyddet i resterande kommuner. Arbetet har pågått med oförändrade resurser . I utredningsdirektiven står det att den positiva utveckling som kan ses både inom och utom förvaltningsområdena behöver säker- ställas långsiktigt. Det är min absoluta övertygelse att detta görs på det mest effektiva sättet genom att ge nuvarande uppföljnings- myndigheter förstärkta resurser för att utveckla arbetet i en fortsatt dialog med regeringen, kommunerna, andra myndigheter och de nationella minoriteterna. Det pågår en rad intressanta processer för verk- samhetsutveckling på som skulle vara till nytta i det fortsatta arbetet. Det vore olyckligt om vi inte fick fullfölja dessa processer. Detta yttrande är förankrat och har stöd av länsöverdirektör . Kapitel 2 Barndomen – en kritisk period för språkutveckling? i (red. ), 2010, Barn utvecklar sitt språk. Statistikens roll i arbetet mot diskriminering – en fråga om strategi och trovärdighet (R5 2012). Dunbar, , 2012. Objectives and Principles I , , Ruiz Vieytez, . och Urrutia Libarona, (red. ), 2012, Shaping Language Rights, Commentary on Charter for Regional and Minority Languages in light of evaluation (). Engbers, , 2012. Administrative authorities and public services. I , , Ruiz Vieytez, . och Urrutia Libarona, (red. ), 2012, Shaping Language Rights, Commentary on Charter for Regional and Minority Languages in light of evaluation (). , och , 2016. Förutsättningar och vill- kor för samer med funktionsnedsättning i de samiska förvaltnings- kommunerna i (: Välfärdscenter). Explanatory Report to Charter for Regional or Minority Languages (EuropeanTreaty Series- No. Explanatory Report to the Framework Convention on the Protection of National Minoritites (H(95)10). , (CONF/PLE(2009)CODE1). 1 Beslut från myndigheter, domar, utredningsdirektiv, regleringsbrev eller regeringsuppdrag givna i särskild ordning redovisas inte i referensförteckningen. (ACFC/OP/III(2012)004). Om genomförande av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (Tredje övervakningsomgången, Resolution CM/ResCMN(2013)2). Fifth report of in respect of (CM(2014)145). Sixth report of in respect of (CM(2017)36). Samråd med nationella minoriteter (Dnr. 1029/2014–1.1.1). återrapportering av regeringsuppdrag angående fördjupad studie om romska flickors och kvinnors livssituation och hälsa. Färnsten, (red. ), 2014. viktigaste jobb i vården och omsorgen. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? (: LTAB). och tv, 2015. radio AB:s, Televions AB:s och AB:s public service-redovisning för . , Förslag angående lärares ämnesfortbildning. Skrivelse till ledamöterna i utbildnings- utskott. , ; Stjernquist, ; , ; , och , , Grundlagarna, zeteo.wolterskluwer.se, version ,tredje upplagan med tillägg och ändringar. Report of the Special Rapporteur on the right of everyone to the enjoyment of the highest attainable standard of physical and mental health, (A/HRC/4/28/Add.2). , , Syrjänen Schaal, , 2015. Etablering av ett språk- centrum för meänkieli och finska (Sverigefinländarnas delegation och – Tornionlaaksolaiset). Lärarförsörjningen för de nationella minori- teterna – hur kan den tryggas? (Rapport 2011:14 R). och folkminnen, i och , 2015. Nationella minoriteter 2015. Om allmän- hetens kunskap om och attityd till de nationella minoriteterna och bevarandet av de nationella minoriteternas språk och kultur. En granskning av läroböcker i samhällskunskap och historia för åk 7–9 med fokus på rasism, främlingsfientlighet och intolerans (Forum för levande historia). , N., , A., , L., & , E., 2011. Hazardous drinking and drinking patterns among the reindeer-herding population in . Substance Use and Misuse, 46(10), 1318–1327. i , 2014. Nulägesbeskrivning av hinder och möjligheter för romers rätt – utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet. i och , 2011. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2012. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2013. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2014. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2015. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2016. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2017. Minoritets- politikens utveckling . Nationell samordnare inom området psykisk hälsa, 2016. Fem fokus- områden framåt. , , 2012. Education (I) I , , Ruiz Vieytez, . och Urrutia Libarona, (red. ), 2012, Shaping Language Rights, Commentary on Charter for Regional and Minority Languages in light of evaluation (). Omma, , 2013. Ung same i : livsvillkor, självvärdering och hälsa (: dissertations). Partsgemensamt forum, 2014. Partsgemensamt forum 2013 – En dialog för att utveckla civilsamhällets villkor (EO Grafiska). Samiskt språkcentrum, 2016. Modeller och erfarenheter att revitalisera de samiska språken. Skolinspektionen, 2011. Särskild rätt till plats i förskoleverksamheten för vissa nationella minoriteter (Dnr: 40-2011:3022). Skolinspektionen, 2012. I marginalen – En granskning av modersmåls- undervisning och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritets- språken (Rapport 2012:2). I enlighet med skolans värdegrund? (Rapport 285). Flera språk i förskolan – teori och praktik. Nationella minoriteter och äldreomsorgen. En intervjuundersökning om äldres uppfattning om kvaliteten i äldre- omsorgen. Att mötas i hälso- och sjukvård (2015-1-5). Din skyldighet att informera och göra patienten delaktig (2015-4-10). Äldreomsorg på minoritetsspråk. Hur mår nationella minoriteter? Bemötande av våldsutsatta kvinnor som tillhör de nationella minoriteterna (A 2010:06). Statskontoret, 2010. för nämnder – utredning av förutsättningarna för utlokalisering av kanslistöd (2000:26). Statskontoret, 2016a. Utvärdering av brobyggarverksamheten inom strategin för romsk inkludering (Statskontoret 2016:3). Statskontoret, 2016b. avtalssamverkan – behövs ökade möjligheter? (2016:23). Statsrådet, 2012. Nationalspråksstrategi, Statsrådets kanslis publika- tionsserie (4/2012). Stoor, , 2016. Kunskapssammanställning om samers psykosociala ohälsa (: ). Sverigefinländarnas delegation och STR-T, 2016. Kommuner och Landsting, 2007. Den kommunala finan- sieringsprincipen, Informationsmaterial . Kommuner och Landsting, 2013a. Medborgardialog som del i styrprocessen (: ). Kommuner och Landsting, 2013b. Jobb som gör skillnad. Vad tycker unga om välfärdens yrken? (: LTAB). Kommuner och Landsting, 2016. Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2017, Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. radio, 2017. Ett nytt medielandskap kräver nya förutsättningar. radios underlag inför halvtidsöversynen. SVT:s synpunkter på uppdraget till den kom- mande public service-utredningen. Universitets- och högskolerådet, 2017. Nationella minoritetsutbild- ningar 2014–2016, UHR:s rapportserie 2017:1(: E-print). Utbildningsradion, 2017. UR:s underlag inför halvtidsöversynen. , (2005). ”Bilingualism, heritage language learners, and SLA research: Opportunities lost or seized?”, . 89 (3): 410–426. Øverli, I. T., , S. H., & Finstad, A. (2017). ”Om du tør å spørre, tør folk å svare”: Hjelpeapparatets og politiets erfaringer med vold i nære relasjoner i samiske samfunn. : Nasjonalt kunn- skapssenter om vold og traumatisk stress. (Rapport 2/2017). Ds 2008:26 Nationella minoritetsspråk vid domstolar och myndigheter. Ds 2014:8 Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer . Ds 2015:38 Statligt stöd till civila samhället. SKOLFS 1998:16 om läroplan för förskolan, Lpfö98. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . 2006/07:100 ekonomiska vårproposition. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt. 2009/10:55 En politik för det civila samhället. 2016/17:171 En ny kommunallag. 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning. 2009/10:79 En tydlig, rättsäker och effektiv tillsyn. 2011/12:56 En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032. 2016/17:10 Makt, mål och myndighet. 2016/17:29 Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter. SOU 1999:25 Samerna – ett ursprungsfolk i . SOU 2005:40 Rätten till mitt språk. SOU 2006:19 Att återta mitt språk. SOU 2015:55 Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och heders- relaterat våld och förtryck. SOU 2016:5 Låt fler forma framtiden! SOU 2016:13 Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2016:19 blir svensk lag. SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa. SOU 2016:80 En gränsöverskridande mediepolitik. SOU 2017:1 För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. SOU 2017:21 Läs mig! En nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. SOU 2017:39 Ny dataskyddslag. Sisuradio, 2016. Ny vändning: Finskspråkiga förskolor inne igen i kom- munerna, . Sisuradio, 2017. Historielärare hoppar över undervisning om nationella minoriteter – trots att det är obligatoriskt, . SCB, 2017. Befolkningsstatistik (> hitta statistik > befolkning > befolkningsstatistik) hämtad . En stärkt minoritetspolitik – översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk En särskild utredare ska göra en översyn och analys av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt angränsande frågor. Med utgångspunkt i översynen, internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) ska utredaren föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minorite- ternas rättigheter. •genomföra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken för att tydliggöra styrkor och utmaningar och lämna förslag för att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter, •analysera och föreslå hur de nationella minoriteternas inflytande och delaktighet kan stärkas, •föreslå hur den statliga samordningen och uppföljningen ska organiseras samt överväga om en möjlighet till prövning av beslut ska införas, •utreda behovet av kunskapshöjande åtgärder i syfte att öka sam- hällets kunskap om de nationella minoriteterna, och •se över lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och lämna förslag till förändringar. Utredaren ska redovisa uppdraget . Dags att ta ytterligare steg för en stärkt minoritetspolitik Sedan propositionen Från erkännande till egenmakt – regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) besluta- des och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritets- språk och språklagen (2009:600) började tillämpas har en samman- hållen och långsiktig minoritetspolitik lett till att framsteg har gjorts på nationell, regional och lokal nivå – men mycket arbete återstår. Regeringens ambition är att efterlevnaden av de nationella minori- teternas rättigheter ska säkras. Det av antagna målet för politikområdet är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Det minoritetspolitiska målet är i sin tur uppdelat i tre delområden: diskriminering och utsatt- het, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet. För att det ska vara möjligt att uppnå målet är det nödvändigt att ambitionen och målsättningarna omsätts i insatser på ett flertal områden, vilket också är den inriktning som slås fast i regeringens strategi för de nationella minoriteterna. Strategin och inter- nationella åtaganden, tillsammans med de centrala författningarna på området, utgör utgångspunkterna i det fortsatta arbetet med att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Eftersom med den nuvarande ordningen har förflutit och nationell och internationell uppföljning visat på ett antal ut- maningar, finns det starka skäl för att genomföra en samlad genom- lysning och översyn av minoritetspolitiken med avstamp i utveck- lingen på området. Syftet är att ta ytterligare steg i riktning mot säkrad efterlevnad av rättigheter i enlighet med den minoritets- politiska strategin. Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk Lagen innehåller bestämmelser om nationella minoriteter, nationella minoritetsspråk, förvaltningsområden och rätten att använda minori- tetsspråk hos förvaltningsmyndigheter och domstolar samt bestäm- melser om vissa skyldigheter inom förskola och motsvarande sådan pedagogisk verksamhet samt äldreomsorg. Lagen innehåller också bestämmelser om den uppföljning av tillämpningen av lagen som genomförs av i och på uppdrag av regeringen. Denna uppföljning avser tillämpningen av lagen samt minoritetspolitikens utveckling såväl inom som utanför förvaltningsområdena. Uppföljningen omfattar bland annat redo- visningar från kommuner inom förvaltningsområdena och från myndigheter med uppgifter inom det minoritetspolitiska området samt underlag som samlats in av de uppföljande myndigheterna. Skyddet för de nationella minoriteterna tillförsäkrar individer de rättigheter som följer av bl.a. lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Den personkrets som omfattas av lagen är de indivi- der som själva anser sig tillhöra en nationell minoritet och väljer att göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minori- teten. Tillhörigheten baseras således på individuell självidentifikation och förankring i gruppen. Uppdraget att göra en sammanhållen analys för en stärkt politik Vilket genomslag har den minoritetspolitiska reformen haft? Den nationella och internationella uppföljningen och granskningen av har visat på ändamålsenligheten med den sammanhållna minoritetspolitiken. Dock har en problembild med ett antal utveck- lingsområden framträtt, särskilt i förhållande till det av antagna minoritetspolitiska målet och regeringens strategi på området. i och har regeringens uppdrag att följa upp minoritetspolitikens utveckling. Denna upp- följning presenteras i årliga rapporter som benämns Minoritets- politikens utveckling. finns sex rapporter om utveck- lingen . Vidare har bl.a. genomfört kvalitetsgranskningar med inriktning mot insatser för undervisning i de nationella minoritetsspråken. Uppföljningen har visat på kontinuerlig positiv utveckling, i synner- het när det gäller de kommunala och statliga myndigheternas verk- samhet. tecknar uppföljningen en bild av en utveckling som i stort avstannat, vilket i sin tur föranleder ett behov av att analysera vad detta beror på. Den internationella granskningen av , främst genom och (), har löpande identifierat de styrkor som kan uppvisa på området, t.ex. en starkare integrering av frågorna i många statliga verksamheter. Genom samma granskning framträder dock en bild av ett antal områden där en utveckling inte uppnåtts alternativt där den har av- stannat. Sammantaget finns det behov av att säkerställa att utveck- lingen fortsätter i positiv riktning. •analysera och utvärdera den minoritetspolitiska reformens genom- slag utifrån dess tre delområden, särskilt i förhållande till internationella åtaganden, •utifrån denna analys genomföra en kartläggning av nuläget samt en bedömning av situationen för de nationella minoriteterna i , och •överväga behovet av ytterligare åtgärder inom de tre delområdena i syfte att förbättra måluppfyllelsen för politikområdet. Lever upp till de internationella åtagandena på det minoritetspolitiska området? Sedan 2000 ratificerade ramkonvention om skydd för de nationella minoriteterna (ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språk- stadgan) har dessa två konventioner utgjort grunden för den svenska minoritetspolitiken. Därutöver finns det även åtaganden på det minoritetspolitiska området enligt ett antal andra internationella konventioner. Bland dessa kan särskilt nämnas den europeiska kon- ventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna (), internationella kon- ventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (CERD) och konventionen om avskaffande av all slags diskri- minering av kvinnor (CEDAW). De kommittéer som är knutna till dessa konventioner har publicerat ett antal rapporter med rekom- mendationer i förhållande till de nationella minoriteternas rättigheter. har det t.ex. utfärdats rekommendationer avseende minoritetsrättigheter i förhållande till ICCPR och CEDAW. Det har gått ratificerade de europeiska konventionerna om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Ett antal övervakningscykler under vilka granskar efterlevnad av åtagandena i de europeiska konventionerna har genomförts. I dessa cykler har de expertkommittéer som ansvarar för genomförandet av övervakningen publicerat åtta rapporter om med rekommendationer om åtgärder i förhållande till ram- konventionen och språkstadgan. Mot bakgrund av dessa rapporter och rekommendationer finns det anledning att analysera hur lever upp till sina internationella åtaganden. Vidare finns det anledning att belysa och beakta eventuell sedvanerättslig och traktaträttslig utveckling på området. •analysera och överväga om bör ratificera ytterligare artiklar i ramkonventionen och språkstadgan, särskilt i syfte att harmonisera åtagandena i förhållande till de olika nationella minoriteterna och minoritetsspråken. Vilken betydelse har lagstiftningens karaktär? Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk är till över- vägande del en ramlag där intentioner och målsättningar slås fast i förhållande till det allmänna. Som en följd finns ingen möjlighet till överklagande eller sanktioner i förhållande till de rättigheter som regleras i lagen. I stället har uppföljning av lagens tillämpning valts som metod för att säkerställa att intentionen med lagstiftningen uppfylls. Uppföljningen av lagens praktiska tillämpning, tillsammans med kontinuerliga synpunkter i de samråd som genomförs med före- trädare för de nationella minoriteterna, visar på ett behov av ytter- ligare analys av lagstiftningens karaktär och ändamålsenlighet. Det är angeläget att säkerställa att intentionen med lagstiftningen upp- fylls. •analysera hur lagstiftningen på området på bästa sätt kan bidra till att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättig- heter. Främjar språkcentrum revitaliseringen av minoritetsspråk? finns det samiska språkcentrum inom ramen för den minoritetspolitiska strategin i och i . Dessa språkcentrum har arbetat med genomförandearbete och metod- utveckling under ett flertal år och därmed finns det anledning att genomlysa de resultat som dessa har gett samt språkcentrum- metodiken som främjande av revitalisering. I detta sammanhang kan nämnas den förstudie om ett språkcentrum för finska och meänkieli som Sverigefinländarnas delegation och har gett in till regeringen (dnr Ku2015/02857/DISK). Vidare kan även nämnas avgränsningen till det sydsamiska området för de befintliga samiska språkcentrumen. •utvärdera de samiska språkcentrumens resultat samt språkcentrum- metodiken som främjande av revitalisering. Är det minoritetspolitiska området jämställt? De nationella minoriteternas rättigheter innefattar även behovet av jämställdhetsinsatser. Liksom i samhället i stort finns det skillnader mellan könen som inte kan förklaras på annat sätt än att de beror på individens kön. Ett antal kunskapshöjande och operativa insatser har genomförts sedan den minoritetspolitiska reformen, dock kvarstår behovet av både analys och fortsatta insatser på operativ nivå för att överbrygga dessa skillnader. En analys av det minoritetspolitiska området ur ett jämställdhetsperspektiv är därför nödvändig för att ytterligare motverka dessa könsrelaterade skillnader. • analysera området ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget att säkra sammanhållna rättigheter i det grundläggande skyddet och i förvaltningsområdena Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk ger ett grund- läggande skydd i hela landet och ett utökat skydd i förvaltnings- områdena för finska, meänkieli och samiska. skyddet tar sin utgångspunkt i ramkonventionen, språkstadgan och det sätt på vilket har ratificerat dessa. Det grundläggande skyddet innefattar i huvudsak språk- och kulturfrämjande åtgärder, möjlighet till inflytande och delaktighet, informationsskyldighet för förvaltningsmyndigheter, och rätten att använda finska, samiska och meänkieli i kontakterna med förvalt- ningsmyndigheter om myndigheten är någon av de i lagen angivna eller, beträffande övriga myndigheter, det finns personal som behärs- kar språken. Det utökade skyddet inom förvaltningsområdena ger, utöver det grundläggande skyddet, enskilda rätt till förskoleverk- samhet och äldreomsorg helt eller delvis på de berörda språken och rätt att använda finska, meänkieli och samiska i alla kontakter med förvaltningsmyndigheter. Kommuner kan efter anmälan om att de önskar ingå i ett eller flera förvaltningsområden anslutas genom beslut av regeringen. Är förhållandet mellan det grundläggande skyddet, förvaltningsområdena och förvaltningsmyndigheterna tydligt? Den kontinuerliga uppföljningen på området har visat att det grund- läggande skyddet, som gäller i hela landet, är bättre uppfyllt i de områden som ingår i förvaltningsområdena. Det gäller särskilt möjligheterna till inflytande och delaktighet samt språkfrämjande arbete. Vidare visar uppföljningen att det utökade skyddet inom förvaltningsområdena uppfylls i varierande grad i kommunerna, t.ex. när det gäller tillgången till förskola, annan pedagogisk omsorg och äldreomsorg på minoritetsspråk.