sou · H4B348 · 2017-01-01 00:00:00 — Vi anser att förändringar av utjämningssystemet, i samband med våra förslag om ny läns- och landstingsindelning, bör begränsas i möjligaste mån. Därför anser vi att de nybildade landstingens tillägg (i kronor per invånare) i glesbygdskomponenten och hiv- faktorn bör vara detsamma som de tidigare landstingen fått i kronor per invånare. Exempelvis får nuvarande (/inv), (/inv), (/inv) och (/inv), ett glesbygdstillägg på sammanlagt . Det nya bör sålunda få ett tillägg på per invånare, viktat efter nuvarande befolkning. Landstingens kostnadsutjämning innehåller en delmodell för löner. De olika landstingens utfall beräknas utifrån lönerna i privat sektor samt läkarnas faktiska lönenivå, vilket avses avspegla konkurrensen på närliggande arbetsmarknader. Löneskillnaderna anges i form av ett index som inte uppdateras utan ligger fast tills vidare. När landsting slås samman bör det nya löneindex beräknas genom att de ingående landstingens löneindex vägs efter deras befolkningsantal. Det medför att det föreslagna får ett försämrat utfall i delmodellen, totalt . Övriga landsting får en motsvarande förbättring, per invånare, tack vare det försämrade utfallet till . Det kommunalekonomiska utjämningssystemet vid landstingssammanslagningar Kostnadsutjämningen kompenserar landsting med kraftig befolk- ningsökning, eftersom dessa antas ha högre behov av bland annat investeringar. Kriteriet för att få kompensation är att befolk- ningsökningen och överstigit . Denna delmodell påverkas i praktiken inte av lands- tingssammanslagningar. Kostnadsutjämningens delmodell för kollektivtrafik är gemensam för landsting och kommuner. Utfallet beräknas för respektive län utifrån variablerna gleshet, andel boende i tätorter med över 11 000 invånare samt arbetspendling över kommungräns. Utifrån dessa fördelas standardkostnaden jämnt mellan och kom- munerna i länet (fördelningen är 60–40 mellan och kommunerna i ). För landstingens kostnadsutjämning för kollektivtrafiken kommer en sammanslagningsreform inte att påverka utfallet. Kommunerna kan komma att påverkas av utfallsförändringar, om huvudmannaskapet för kollektivtrafiken ändras. Kommitténs förslag: Det nya ska ha rätt till det belopp som de ingående landstingen sammantaget hade rätt till som strukturbidrag enligt 12 § lagen (2004:773) om kom- munalekonomisk utjämning för indelnings- ändringen. Kommitténs bedömning: Det bör inte införas någon bestämmelse om att landsting kan kompenseras vid sammanläggning på mot- svarande sätt som gäller för kommunerna vid indelningsändringar. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet vid landstingssammanslagningar Den tredje delen av utjämningssystemet är det så kallade struktur- bidraget. Det infördes för att mildra effekterna av 2005 och tidigare års reform av utjämningssystemet som medförde kraftigt ändrat utfall för vissa landsting. Kompensationen till små landsting (färre än 200 000 invånare) togs bort från kostnadsutjämningen då det inte ansågs möjligt att på objektiva grunder fastställa de merkostnader som kan upp- komma till följd av att ett landsting har ett svagt befolknings- underlag. För landstingen byggde de beräknade merkostnaderna inte på något empiriskt underlag och utredningar hade inte heller påvisat några merkostnader för hälso- och sjukvård som hänger samman med att vissa landsting har liten folkmängd (SOU 2003:88 och SOU 2011:39). I stället fick berörda landsting inom ramen för strukturbidraget rätt till bidrag motsvarande standardkostnaden avseende små landsting. Därutöver fick landsting som fick en bidragsminskning till följd av de förändringar i statsbidrags- och utjämningssystemet som genomfördes , utöver införandebidrag, rätt till bidrag mot- svarande en del av bidragsminskningen. har landsting som 2013 fått strukturbidrag för bidragsminskning rätt till ett bidrag motsvarande den del av beloppet som överstiger av det uppräknade skatteunderlaget . Vid sammanslagning av kommuner får den nya kommunen ett strukturbidrag som grundar sig på det högsta värdet från strukturbidraget och delar av kostnadsutjämningen för de tidigare kommunerna (17 a § lagen (2004:773) om kommunalekonomisk Det kommunalekonomiska utjämningssystemet vid landstingssammanslagningar Enligt direktiven ska vi analysera och vid behov lämna förslag som innebär att landsting kan kompenseras vid samman- läggning på motsvarande sätt som för kommunerna. En sammanslagning påverkar, som framgår av avsnitt 10.2 ovan, endast i liten utsträckning kostnadsutjämningen. Den största förändringen är harmoniseringen av lönemodellen, där kan komma få ett försämrat utfall på eller per invånare. Gränsen för införande- bidrag vid förändringar i utjämningssystemet brukar vara per invånare, varför vi anser att några övergångsregler vid ändrad landstingsindelning inte bör finnas avseende kostnadsutjämningen. Att införa samma regelverk för strukturbidraget vid landstings- sammanslagningar som gäller vid kommunsammanslagningar skulle få mycket stora effekter. Exempelvis skulle en sammanslagning av och landstingsdelen av innebära att det nya (med ungefär 2,2 miljoner invånare) skulle få ett strukturbidrag på per invånare och år . Det skulle alltså innebära att i ett län bestående av och skulle få . Beloppet motsvarar av statens anslag för kommunalekonomisk utjämning till landstingssektorn. Effekten skulle bli att regleringsposten skulle minska med per invånare för samtliga landsting. Vi anser att en sådan omfördelning vore orimlig. Vidare har vi inte i uppdrag att lägga förslag om stora ändringar av utjämningssystemet. Vi anser därför att ett rimligare tillvägagångssätt är att de samgående landstingens strukturbidrag ska vara summan av de nuvarande landstingens strukturbidrag. Vid bildandet av bör deras strukturbidrag vara (=99+63+163). Om går samman med bör det nya strukturbidrag bli , vilket är den summa som tillfaller landstingsdelen av . Vi föreslår därför att en ny bestämmelse ska införas i lagen om kommunalekonomisk utjämning som innebär att det nya ska ha rätt till det belopp som de ingående landstingen sammantaget hade rätt till som strukturbidrag enligt 12 § för indelningsändringen. Denna bestämmelse bör inte vara tidsbegränsad. Kommitténs förslag: , , och ska läggas samman till ett län. Det nya länet ska benämnas . , , och ska läggas samman till . Vårt förslag är att , , och och landsting ska läggas samman. Vi föreslår att det nya länet benämns och att det nya benämns . Vår bedömning är att detta förslag till ny indelning medför sådana bestående fördelar för det nya som anges i indelningslagen. Faktauppgifterna om respektive län baseras bland annat på uppgifter i av landstingen inlämnade underlag. I detta kapitel redogörs för effekter på län och landsting med den nya föreslagna indelningen. Effekterna av förslaget för länsstyrelsernas del finns beskrivna i kapitel 15. Invånarantalet i detta län kommer med dagens befolkning att uppgå till drygt 885 000 invånare. I de befolkningsprognoser som () tagit fram åt oss beräknas folkmängden i det nya länet uppgå till ungefär 915 000 invånare. Tre av de fyra länen är alltså relativt jämnstora sett till befolk- ningsmängd. är det av de nuvarande länen som förväntas växa mest medan de andra tre väntas ligga kvar på i princip nuvarande folkmängd. Jämfört med prognoserna för hela riket är den förväntade befolkningsökningen i dessa fyra län betydligt lägre än genomsnittet. Relativt sett kommer alltså, enligt prognoserna, andelen av befolkning i denna del av landet att minska. Landarealen i det nya länet blir vilket innebär drygt hälften av yta. är landarealen följande i de fyra länen. : , : , : och . är alltså till ytan nästan dubbelt så stort som och , medan är det till ytan klart minsta av de fyra länen. Det nya länet kommer att inrymma i stort sett hela det traditionella samiska bosättningsområdet. Ingen av vare sig de nuvarande eller de prognostiserade arbetsmarknadsregionerna kommer att delas mellan olika län om dessa fyra län läggs samman. Antalet primärkommuner blir totalt 44. Befolkningen i detta län bor huvudsakligen längs kusterna och älvdalarna. Stora områden är mycket glest befolkade. I nuvarande ser det lite annorlunda ut. Även detta område är glest befolkat men befolkningen är mer spridd i hela området. Den största staden i det nya länet är med runt 120 000 invånare i kommunen. Andra större städer är , och . kommun har till lämnat in en skrivelse som är antagen av . I skrivelsen anhåller kommun- fullmäktige om att få ingå i region tillsammans med andra landstingsområden i mittsverige. Denna fråga måste utredas vidare. Inom i har det tagits fram analyser av konsekvenser för om skulle stå utanför, respektive bli en del av, ett nytt norrlandslän tillsammans med de övriga tre länen. Dessa analyser berör bara konsekvenserna för del, inte för övriga län, och resulterar i den sammanvägda tjänstemannabedömningen att de positiva konsekvenserna med att ingå i ett nytt norrlandslän starkt överväger konsekvenserna att stå utanför. Vi har dock, eftersom konsekvenserna av de två alter- nativen har analyserats i , prövat om även ett alternativ med en sammanläggning av de tre övriga länen skulle kunna ge sådana bestående fördelar för dessa tre som anges i indelningslagen. 11.1Näringsliv och regional utveckling Bruttoregionprodukten mäter värdet av all produktion av varor och tjänster i en region. Enligt SCB:s preliminära regionalräkenskaper för , som är de senast tillgängliga, hade den näst högsta bruttoregionprodukten i landet med per invånare (hade den högsta). De andra tre norrlandslänen låg under genomsnittet för riket, vilket var per invånare. hade per invånare, per invånare och per invånare. Om man ser uppvisar BRP betydligt kraftigare konjunkturvariation än rikets BNP. Detta beror på att rikets varu- och tjänsteproduktion är mer diversifierad och har en tonvikt på tjänsteproduktion, medan en stor andel av BRP kommer från varuproduktion och särskilt tillverknings- och utvinningsindustrierna. Det innebär att variationer i internationell efterfrågan har stor påverkan på den regionala ekonomin. De fyra nordligaste länen har ett antal dynamiska kluster som omfattar allt från utvinning av mineraler, skog och massa, elkrafts- produktion, förädlingsindustri, avancerad medicin- och rymdindustri till kvalitativ tjänsteproduktion inom IT- och besöksnäring. I , och är basindustrin viktig. starka tillväxtområden är utvinning och tillverkning, främst kopplat till basindustrin och länets råvaror. Andra branscher med högre tillväxt än den nationella utvecklingen är informations- och kommunikationsverksamhet, transport, byggverksamhet samt energi- och vattenförsörjning. Det pågår även en omställning till nya näringar där klimat och gleshet bidrar till goda förutsättningar, till exempel testverksamhet för fordons- och komponenttester. Basindustrin är cyklisk vilket innebär konjunkturkänslighet och ett behov av att bredda näringslivet. Även i bidrar råvaror som skog och mineraler till stora produktionsvärden och är av stor vikt även för svensk och europeisk industri. Liksom i de övriga tre länen är länets tillgångar inom vattenkraft viktiga för kraftförsörjning. I är även tillgången till universiteten i länet en viktig bas för kunskapsintensiva näringar, bland annat har en stark digital bransch vuxit fram här. har en diversifierad industrisektor. Basindustrin med skogen som råvara utgör en viktig grund, men kompletteras i allt högre grad med nya näringar. Skog, trä, massa och pappers- industrin har varit och är fortfarande ryggraden i ekonomi. Länet är också starkt inom bank, försäkring och IT- sektorn. En alltmer växande sektor är besöksnäringen. Ett samarbete kring Höga-kusten har pågått . , , och nu startat ett gemensamt destinationsbolag destinationsutveckling AB. har en struktur som inte finns i motsvarande grad i övriga . Näringslivet här präglas av entreprenörskap och småföretagande inom en bred sektor där besöksnäringen är en viktig del. Denna näring växer snabbare än i riket. forskning inom till exempel turism betyder mycket. Den viktigaste näringsgrenen är sett till omsättning är industriproduktion. Jordbruket är också, ur ett norrlandsperspektiv, en viktig näringsgren för . Här saknas riktigt stora privata arbetsgivare. De största arbetsgivarna i är offentlig verk- samhet. Offentlig sektor hör till de största arbetsgivarna i samtliga fyra län. Besöksnäringen är en näring som, förutom att den är viktig för , även växer i betydelse i de tre övriga länen och stora satsningar görs inom denna. har det regionala utvecklingsansvaret i och . I är ett kommunalt samverkansorgan (Region ) och i (Region ) som har det regionala utvecklingsansvaret. Regeringen har i propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176) före- slagit att det regionala utvecklingsansvaret i och ska överföras till respektive landsting. Som framgår av kapitel 14 är vårt förslag att det regionala utvecklingsansvaret läggs hos det nya . När det gäller utgör och programområdet för medan programområdet Mellersta utgörs av och . I uppgick medlen för regionala tillväxt- åtgärder (utgiftsområde 19, anslag 1:1) till . I uppgick dessa till totalt , i och i till totalt . Sammanlagt har alltså de fyra länen runt i statliga medel för regionala tillväxtåtgärder. Till detta kommer de medel landstingen själva satsar på regionala utvecklingsåtgärder. för omfattar under program- perioden –2020 för regional- fonden och för socialfonden. När det gäller gränsregionala program så finns i programmet Botnia- Atlantica och i programmet Nord . I de transnationella programmen finns i Norra periferin och och Baltic Sea Region totalt . Dessa medel fördelas dock mellan de länder och regioner som samverkar i respektive program. –2020 omfattar regionalfonden och socialfonden i Mellersta . för och Mellersta omfattar alltså sammanlagt . Därtill kommer de satsningar som görs inom de gränsregionala och de transnationella programmen. Det nya länet kommer att ha fyra universitet (, , och ). har fyra campus. Regionala campus är Campus och Campus . har läkarutbildning på fyra studieorter: , , och . I finns även lantbruks- universitet. har tre campus. De finns i (detta campus avvecklas ), och . finns på fem orter: , , , och i . De fyra norrlandstingen har tillsammans med de närliggande universiteten samverkat inom utbildning via ett gemensamt kompetensförsörjningsråd. Fortsättningsvis kommer denna samverkan att ske i det regionala som är en annan etablerad form för samverkan i norr. 11.1.5Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting Vår bedömning är att en sammanslagning av de fyra norrlandslänen skulle medföra bestående fördelar för näringslivet och den regionala utvecklingen. I delar av framförallt och finns en ensidig näringslivsstruktur som skapar sårbarhet. Konjunktursvängningar kan få stor påverkan i hela eller delar av länen. Basindustrin är cyklisk vilket innebär konjunkturkänslighet och ett behov av att bredda näringslivet. Sammantaget kompletterar de fyra Norrlandslänen varandra väl med basindustri, kunskapsintensiva näringar och en växande besöksnäring, vilket kan bidra till att känslig- heten för konjunktursvängningar kan minska i ett nytt län. Effekterna av detta begränsas dock av att arbetsmarknadsområdena är tämligen intakta med hänsyn till de stora avstånden. Besöksnäringen som är en central näring i växer i betydelse även i de tre övriga länen. Erfarenheterna från kan bidra till att ytterligare förbättra förutsättningarna för en växande besöksnäring i hela det nya länet. Ett större län kommer att innebära fler konkurrenskraftiga områden och näringar och det kan vara positivt i regionens strävan efter ekonomisk förnyelse och längre värdeskapande produktionskedjor av de råvaror som finns. Utöver skillnaderna i näringslivsstrukturen bland de fyra Norrlandslänen finns det också stora likheter. I samtliga län är de långa avstånden och behoven av en väl fungerande infrastruktur en utmaning. Samtliga av de fyra norrlandslänen har en liten befolkning och det har redan skapat flera strategiska och långsiktiga samarbeten över länsgränserna. Det är naturligt att grannlän och även grannländer kan komplettera den verksamhet och utveckling som drivs och skapa samarbeten. Det finns en rad samverkansprojekt och nätverk inom i stort sett alla områden. Dessa behöver förstärkas ytterligare. Ett län med ett större skatteunderlag kan underlätta samverkan genom resursallokering och större kritisk massa. I det nya länet kommer det totalt att finnas i medel för regional tillväxt med EU-medlen från strukturfonderna och de statliga medlen för regionala tillväxtåtgärder. Till detta kommer de medel som det nya själv satsar på detta arbete. Med en ny indelning undanröjs även administrativa gränser och olikheter som skapar hinder för samverkan. Det nya får ansvaret för att leda och samordna det regionala utvecklingsarbetet. Medlen för regional utveckling kan genom att samlas användas mer effektivt och därmed till fler verksamheter. Insatser för regional utveckling kräver dock en god lokalkännedom och närhet. De nuvarande länens olika närings- livsstrukturer kräver olika typer av insatser. Hur fördelningen av resurser ska ske för att uppnå en likvärdighet är en uppgift för det nya . Region ser en risk att besöks- näringens betydelse för nuvarande negligeras vad gäller dess betydelse för utvecklingsmöjligheter och tillväxt i ett större län med traditionell industri utefter kusten. Man ser också en risk när det gäller företagens möjligheter att förändras i sin egen affärsverksamhet om deras betydelse i länet minskar i och med att länet blir större. som till exempel har sin verksamhet knuten till eller inriktad mot det offentliga kan då komma att förlora affärsmöjligheter. Vår bedömning är dock att det i och med att medlen samlas finns möjligheter till omprioriteringar och allokering av medel inom länet för bästa möjliga utveckling. Jämtlandsstråket och en del andra områden i har goda tillväxtförutsättningar. finns det ett etablerat samarbete på politisk och tjänstemannanivå för att påverka i EU-frågor som berör områdena regional utveckling, klimat- och energifrågor, forskning och innovationer och infrastruktur inom Europaforum . Om de fyra nordligaste länen läggs samman kan de samverka med och påverka såväl den nationella nivån som EU och den internationella nivån med en betydligt starkare röst. Det är av betydelse bland annat vid fördelning av nationella och EU-medel och när förändringar föreslås med negativa konsekvenser för länet. Det nya kan även använda de verktyg de själva har på ett mer kraftfullt och ändamålsenligt sätt. Genom att lägga samman de fyra nuvarande länen minskar man också risken för att dessa konkurrerar med varandra och därmed bidrar till suboptimeringar. Utvecklingen av kluster och innovationssystem är centrala inslag i den svenska tillväxtpolitiken. Utvecklingskraften i dessa system hämtas först och främst från den regionala nivån och är beroende av det samspel och den samverkan som kan uppnås mellan och inom forskning, företag och offentlig sektor. Innehåll och inriktning är beroende av näringslivets inriktning, tillgänglig forskning och utbildning och förmågan till samspel. Här finns möjligheter för en strategisk politik för regional tillväxt och konkurrenskraft. Av stor vikt är också en regional anpassning av infrastrukturinvesteringar och investeringar i högre utbildning. För näringslivet är arbetsmarknadsregionen den naturliga grundenheten. Det hindrar inte att näringslivsfrämjande insatser ofta kräver betydligt större geografier för att uppnå en kritisk massa av resurser och kompetens. Exempelvis omfattar Mitt och såväl som medan Norr och har och som arbetsfält. Av betydelse är även Norrlandsfonden som har de sju nordligaste länen som verksamhetsområde. Ett större län skulle främja utvecklingen av kluster och samarbeten mellan innovativa och tillväxtskapande miljöer i norra . En bidragande anledning till detta är att de offentliga medel som disponeras av på ett enklare sätt skulle kunna användas utan hänsyn till de gamla länsgränserna. För företag och andra aktörer kan kontakterna och samarbetet med kommunala och statliga myndigheter underlättas om de befinner sig i samma administrativa region. Viktiga tillväxtmotorer för länet är de fyra universiteten och den utbildning och FoU som bedrivs där. Förslaget till ny indelning innebär att det kommer att finnas fyra universitet i länet. Det är viktigt att dessa universitet har betydande samarbete på europeisk och internationell nivå och får utvecklas självständigt. De fyra universiteten tillsammans med yrkeshögskolor är viktiga för kompetensförsörjningen till offentlig och privat sektor. Vid en sammanslagning av de fyra nordligaste länen behöver dagens strukturer harmoniseras med de nya gränserna. Bland annat utgörs de fyra nordligaste länen av två NUTS2-områden. NUTS-områden måste enligt följa administrativa gränser. Därför måste dessa ändras om det bildas större län. Förutsatt att det kommer att finnas regionala program även under kommande programperioder är det rimligt att det nya länet också utgör ett programområde för strukturfonderna. De gränsregionala programmen följer ofta funktionella geografier, vilket innebär att en förändring inte per automatik behöver betyda att dessa ska ändras. En viktig potential i ett nytt starkt norrlandslän är att utveckla och stärka befintliga samarbeten med och . Möjlig- heterna att förbättra förutsättningarna i det arktiska lyfts bland annat fram i rapporten från norr -Hur kan , och skapa hållbar tillväxt i arktiska ? Vi bedömer också att en stor fördel med det nya länet är att det samlat kommer att inrymma i stort sett hela de svenska delarna av Sapmi. De bestående fördelarna blir ur ett antal aspekter tydligast med en indelning där alla de nuvarande fyra länen ingår. Vi bedömer dock att även tre av de fyra nordligaste länen skulle kunna uppnå bestående fördelar för näringslivet och den regionala utvecklingen eftersom det skulle ge ett resursmässigt så pass mycket starkare län att kapaciteten att bygga strukturer skulle kunna uppnås. Länet skulle få en betydligt starkare röst än och skulle ha möjligheter att hävda sig både på den nationella nivån och på EU- nivån. Om ett av dessa fyra län inte skulle ingå skulle detta dock ändå få samarbeta med det nya större länet eftersom väldigt mycket av det samarbete som finns sker mellan dessa fyra län i olika konstellationer. Förutom att resurserna skulle bli mindre skulle man då bland annat förlora de fördelar det innebär att arbeta under samma huvudman. beslutade om kultursamverkansmodellen, som innebär att landstingen fick ansvaret för att fördela vissa statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Landstingen tar inom ramen för modellen fram regionala kulturplaner som utgör grund för Statens kulturråds länsvisa fördelning av medel. De regionala kulturplanerna utarbetas i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. Målet med modellen är att föra kultur- frågorna närmare medborgarna och att ge berörda aktörer på lokal och regional nivå ett ökat ansvar och ökad frihet inom kultur- området. Staten har dock ett fortsatt övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. Inom kulturområdet finns en stor mängd sam- arbeten mellan de fyra nordligaste länen. De bedrivs i olika associationsformer och är ofta samägda med och samfinansierade av kommuner. Exempel på samarbeten är för Musikteater och (NMD) som har landstingen i , , och som medlemmar. De ensembler som ingår i nätverket är; NorrlandsOperan i , Norrdans i , Barn- och ungdomsoperan inom Estrad Norr i samt Kammaropera. Mellan länsmuseerna i finns ett mångårigt samarbete gällande olika verksamhets- och profilområden där varje museum tar ett extra ansvar för ett par utvecklingsområden.