sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att ge en särskild utredare, i egenskap av nationell samordnare, i uppdrag att stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp med dövhet eller hörselnedsättning eller grav språkstörning och i behov av teckenspråk. Den nationella samordnaren skulle fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser eller till ny eller utvidgad hörsel- verksamhet, föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever och utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skol- området. , chef för gymnasieenheten, , förordnades som särskild utredare från . beslutade regeringen att utvidga utredningens uppdrag till att även omfatta elever med grav språkstörning utan behov av teckenspråk. Utredningen gavs i uppdrag att definiera begreppet grav språk- störning, bedöma storleken på gruppen elever med grav språk- störning, redogöra för behovet av stödåtgärder samt föreslå hur elever med grav språkstörning ska få utbildning på grundskole- och gymnasienivå som uppfyller de krav som följer av elevernas funktionsnedsättning. Utredningstiden förlängdes också i och med detta beslut. beslutade regeringen att ytterligare utvidga utredningens uppdrag. Utredningen skulle nu även föreslå en ny utformning av skollagens bestämmelser om specialskolan, särskilt när det gäller målgruppen, med beaktande av den tvåspråkiga miljö som specialskolan kan erbjuda. Som sekreterare anställdes till och med , före detta undervisningsråd, . till och med anställdes även , undervisningsråd, som sekreterare. Som huvudsekreterare anställdes , undervisningsråd, Skolinspektionen. anställdes , lärare, gymnasium, och expert, , som sekreterare. , jurist, , anställdes som sekreterare till och med . till och med anställdes , före detta jurist, , som sekreterare. överlämnade utredningen, som antagit namnet Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar, delbetänkandet SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet (SOU 2015:45) till regeringen. Utredningen överlämnar härmed slutbetänkandet Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (SOU 2016:46). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185)................................................................................ 1.3Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)....................................... 1.4Förslag till ändring i förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) ............................................................. 1.5Förslag till förordning om upphävande av förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för regionskolor (SKOLFS 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska 1.7Förslag till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med Bakgrund till utredningen...................................................... utredningar och rapporter............................... 3.1Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan...................... Teckenspråk och teckenspråkiga........................................... Två nya statliga specialskolor................................................. Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder.............. språken – förslag till språklag...................................... Måluppfyllelse för döva och hörselskadade i skolan ............ 3.8Regionalt resurscenter döv/hörsel i Södra regionen (RRC)...................................................................................... 3.9Skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp ............................................. Riktad tillsyn av specialskolan ............................................. 3.12Likvärdig utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och Utveckling av specialskolans verksamhet ........................... ”Vad var det du inte hörde?”................................................ Prioriterad tillsyn av specialskolan....................................... Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål......................................... ”äh, det var inget viktigt …”................................................. Målgruppen elever med dövhet eller hörselnedsättning – en grupp i förändring .................. Alla upptäcks inte ....................................................... Storlek på gruppen som har behov av anpassade miljöer ... Allt fler elever får kokleaimplantat ...................................... Skolgång för elever med dövhet eller 5.1Särskild reglering för elever med dövhet eller De flesta går integrerat ......................................................... Placering i hörselklass ........................................... De regionala specialskolorna................................................ Färre väljer specialskolan ...................................... Specialskolan är tvåspråkig.................................... Eleverna lyckas inte i skolan................................................. Pedagogiska behov hos elever med dövhet eller Den pedagogiska miljön ....................................................... Den fysiska miljön ................................................................ Tekniken som ett stöd ......................................................... Skolan – en port mot framtiden........................................... Elever med dövhet eller hörselnedsättning och Elever med dövblindhet............................................ Stärkt rätt till teckenspråk ........................................ Teckenspråk och tecken som stöd ...................................... Förstärkt rätt till teckenspråk.............................................. Teckenspråkets ställning i språklag och Behov av teckenspråk............................................ Kursplaner i teckenspråk...................................................... 9.3.1Kursplan i teckenspråk på samma villkor som Kursplan i teckenspråk som modersmål.............. Behov av lärarfortbildning i teckenspråk ............................ Behörighet för att undervisa i teckenspråk.......... En teckenspråkig specialskola och ett stärkt teckenspråk för ökad måluppfyllelse .......................... En teckenspråkig specialskola.............................................. Vilka kan anses ha behov av tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö? En teckenspråkig specialsärskola?........................ Lärarbehörighet i den teckenspråkiga specialskolan .......... Stärk teckenspråket i specialskolan ..................................... Målgruppen elever med grav språkstörning ................. ”Som att de andra kör sportbil och jag åker trehjuling” .... Definition av begreppet grav språkstörning ....................... Kommentarer till definitionen av grav språkstörning ........ Utredning av språkstörning ................................................. Storleken på gruppen elever med grav språkstörning......... Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i fem landsting............................................... Frågeblankett och datainsamling.......................... 11.6.4Skillnader i resultat mellan och inom Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i skolan........................................................... Skolgång för elever med grav språkstörning ................ Särskild reglering för elever med grav språkstörning ......... Utredningens inventering av målgruppens skolgång.......... 12.2.1 De flesta går i reguljär klass .................................. 12.2.2 Stödet till elevgruppen är inte likvärdigt i 12.2.3 Skolgången ur elevernas perspektiv...................... 12.2.4 Skolgången ur skolpersonalens perspektiv .......... Eleverna lyckas inte i skolan................................................. Vilket stöd behöver elever med grav språkstörning i Anpassningar i den kommunikativa miljön ........................ 13.1.1 Den pedagogiska miljöns fysiska utformning..... 13.1.2 Interaktionen mellan lärare och elever................. 13.1.3 Undervisningens språkliga utformning ............... Stöd från elevhälsa, studie- och yrkesvägledare 13.2.1 Statsbidrag för personalförstärkning inom 13.2.2 Elevhälsans, studie- och yrkesvägledarens och Reguljär klass, kommunikationsspår eller Stödets betydelse för livet efter skolan ............................... Elever med behov av teckenspråk på grund av andra funktionsnedsättningar än dövhet eller Kommunikation, språk och tal ............................................ Elever med behov av teckenspråk på grund av Elever med behov av teckenspråk på grund av svårigheter att tolka ljud....................................................... Elever med synnedsättning och ytterligare Hög kompetens och professionalism hos lärare och Statens satsningar på fler speciallärare och Fortbildningsinsatser inom dövhet och Fortbildningsinsatser inom grav språkstörning.................. Brist på formell utbildning om dövhet, hörselnedsättning och grav språkstörning .......................... Goda effekter av kortare fortbildning ................................. Ansvarsfördelning stat – landsting – kommun ................... Stöd från Specialpedagogiska skolmyndigheten ................. Råd- och stödverksamheten.................................. för Rh-anpassad utbildning................................... 17.2.8 Information om den egna verksamheten ............. Råd- och stödverksamheten.................................. Nav – ett sätt att organisera samverkan och få resurserna att följa eleven ........................................ Behov av samordning – tidigare röster och erfarenheter.... 18.1.1 Utredningar kring behovet av samverkan............ 18.1.2 Myndigheternas behov av samordning................. 18.1.3Intresseorganisationernas syn på behovet av 18.1.4 Internationella exempel på samordning ............... 18.1.5 Andra samverkansprojekt ..................................... 18.2 Utredningens förslag om regionala nav............................... 18.2.1 Uppgifter för ett regionalt nav ............................. 18.2.2 Det regionala navets organisation ........................ Antal regionala nav................................................ 18.2.4 Regionala nav för hela skoltiden?......................... En nationell överenskommelse och ett råd......................... Regionala nav för fler funktionsnedsättningar ................... Förändrad roll för SPSM ........................................... Ökad flexibilitet och rätten till utbildning ................... Flytta stödet närmare eleverna ............................................ 20.1.1 Olika sätt att fullgöra skolplikten........................ Anpassning i gymnasieskolan............................... 20.1.3 Nya möjligheter att få stöd på hemmaplan ......... 20.2.1 Bristande resultat på hemmaplan ......................... Behov av utbildningsalternativ............................. Behov av SAK-miljöer .......................................... Organisation av SAK-miljöer............................... Elever med grav språkstörning ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd nära hemmet ................................. Successiv avveckling av ................................ Riksgymnasium för elever med grav språkstörning ........... 20.5.2 Skilda behov av anpassning och stöd ................... 20.5.3Behov av och förutsättningar för riksgymnasium för elever med grav 20.5.4 Se över det statliga avtalet..................................... 20.5.5Möjligt att överklaga beslut om mottagande vid RGD/RGH?.................................................... 20.6 Deltidselever vid specialskolan ............................................ SKÅ – statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder .......... Sammanfattning av delbetänkandet SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet .................................................................... Att säkra regional kompetens .............................................. Stöd till kvalitetshöjande åtgärder i utvecklingsprojekt ..... Ny utformning av skollagens bestämmelser om Dagens reglering av målgrupp och skolplacering................ 22.1.1 Specialskolans målgrupp ............................... Placering vid skolenhet ......................................... 22.2.1 Vad har tidigare utredningar och rapporter 22.2.2 Målgrupp och principer för mottagande enligt för Rh-anpassad utbildning................................... Ny tydligare målgruppsdefinition........................................ 22.3.1 Elever med behov av tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö .......................................... Elever med dövblindhet ........................................ 22.3.3 Elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning som leder till behov av 22.3.4 Elever med grav språkstörning tillhör inte Allmänna råd eller ett stödmaterial om mottagande i Otidsenligt med regionskolor respektive riksskolor.......... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Befintliga och föreslagna nationella nätverk och Hur staten kan främja kunskapsspridning och Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder.................... Formalia kring statsbidraget ................................................ Ansökningar och utredningens prioriteringar.................... Statistik över statsbidraget................................................... Huvudmännens utvärderingar av statsbidraget .................. 25.4.1 Personalförstärkning – centralt i kommunerna och på enskilda skolor........................................... Anpassning av lokaler ........................................... 25.4.3 Implementering av lärverktyg och metoder ........ kunskapsspridning och samverkan ...................... Reflektioner över utfallet..................................................... De nordiska länderna ........................................................... Forsknings- och kunskapssammanställning................. Forskning om dövhet eller hörselnedsättning – en 27.1.1Hörselnedsättning och dess pedagogiska Språk och kommunikation.................................... 27.1.5 Miljöaspekter och tekniska frågor........................ 27.2 Behov av och förslag på ny forskning om dövhet eller 27.3 Forskning om grav språkstörning – en sammanfattning.... 27.3.1 Grav språkstörning i skolåldern ........................... Skolplacering och undervisningstyp..................... 27.3.5 Grav språkstörning och flerspråkighet................. 27.3.6 Grav språkstörning vid andra tillstånd................. Behov av och förslag på ny forskning om grav Konsekvenser av förslagen........................................ 28.1.2 Inrättandet av SAK-miljöer m.m.......................... 28.1.3 Förändrat och utökat SKÅ-bidrag ....................... 28.1.4Riksgymnasium för elever med grav 28.1.5Förändrat uppdrag för Specialpedagogiska Teckenspråkets ställning och modersmål ............ 28.1.8Ny utformning av skollagens bestämmelser Behov av forskning................................................ 28.2 Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ........................ 28.2.2 Inrättande av SAK-miljöer m.m. .......................... 28.2.3 Det är klokt att göra mer ...................................... 28.3 Konsekvenser för barn och ungdomar................................ 28.3.1 och m.m.............. 28.3.2 Koncentration av regionskolor ............................ 28.3.3 Förändrat och utökat SKÅ-bidrag....................... 28.3.4 Riksgymnasium för elever med grav 28.3.5 Teckenspråkets ställning och modersmål............ 28.3.6Ny utformning av skollagens bestämmelser Konsekvenser för personlig integritet................................. Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet .............................................................. 28.5.2 Successiv avveckling av ................ Koncentration av regionskolor ............................ Inrättandet av SAK-miljöer.................................. 28.5.5 Teckenspråkets ställning och modersmål............ 28.5.6Ny utformning av skollagens bestämmelser Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Dövhet eller hörselnedsättning............................ Konsekvenser för möjligheten att nå de Dövhet eller hörselnedsättning............................ 28.7.3 Vikten av tidig upptäckt ....................................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............... 28.8.2 Inrättandet av SAK-miljöer m.m. ........................ Konsekvenser för brottsligheten och det Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags.................................................................. 28.10.1 och förändrat uppdrag för Specialpedagogiska skolmyndigheten m.m.......... 28.10.2 Inrättandet av SAK-miljöer m.m.......................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........... Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185).............................................................................. Förslaget till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)..................................... Förslaget till ändring i förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) ........................................................... 29.5Förslaget till förordning om upphävande av förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för regionskolor (SKOLFS 29.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska 29.7Förslaget till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med Förordning om statsbidrag.......................................... – dövhet och hörselnedsättning .................................. – grav språkstörning..................................................... En barriär mellan mig och världen .............................. Teknisk rapport – SCB ................................................ Enkätdata från SCB:s undersökning av elever med grav språkstörning i fem län.......................................... Presentation av intresseorganisationer ....................... Utredningens utgångspunkt är att måluppfyllelsen för elever med dövhet, hörselnedsättning och grav språkstörning ska öka, liksom deras möjlighet att välja skola. Av den anledningen behöver alla kommuner kunna erbjuda tillräckliga anpassningar och personal med specifik kompetens. Detta kan vara en utmaning när det bara finns enstaka eller ett fåtal elever med liknande behov i en kommun. För att elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språk- störning ska kunna få sin rätt till utbildning tillgodosedd på lika villkor som andra behöver skolhuvudmännen ha kunskap om funktionsnedsättningarnas pedagogiska konsekvenser och hur kommunikationen ska se ut för att eleverna ska nå så långt som möjligt i sitt lärande. När det gäller dessa så kallade promillegrupper, det vill säga elevgrupper med en funktionsnedsättning som före- kommer mer sällan än hos en elev av hundra, behövs regionalt samarbete och ett mer aktivt stöd från staten. Av den anledningen har utredningen fått i uppdrag att bland annat föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens, SPSM:s, stöd till skolhuvud- män kan utvecklas kring elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Enligt utredningens uppskattning bör drygt 3 000 elever med dövhet eller hörselnedsättning i grundskoleåldern erbjudas specifika utbildningsmiljöer. Det är dessa elever som utredningen avser i de förslag som berör elever med dövhet eller hörselned- sättning. Utredningen har definierat begreppet grav språkstörning och bedömt storleken på elevgruppen. Utredningen ska enligt direktiven också föreslå hur elevgruppens rätt till utbildning bör tillgodoses på grundskole- och gymnasienivå. Utredningen föreslår även en ny utformning av skollagens bestämmelser om special- skolans målgrupp med beaktande av den tvåspråkiga undervisning i en teckenspråkig miljö som specialskolan kan erbjuda. Vid sidan av dessa uppdrag har utredningen utvärderat statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet i delbetänkandet SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet (SOU 2015:45) och fördelat statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Behov av en helhetslösning Ett flertal studier har visat att elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning har en svår skolsituation och når målen i lägre utsträckning än genomsnittet. Enligt utredningens forsknings- och kunskapsöversikter står en samstämmig forskning bakom denna beskrivning. Bilden bekräftas av Hörselskadades Riksförbunds och SPSM:s undersökningar av skolsituationen för elever med dövhet eller hörselnedsättning. Utredningen har genomfört en skolenkät som visar att det finns stora skillnader mellan olika skolor när det gäller berörda lärares kompetensutveckling och tillgången till bland annat logoped, hörsel- pedagog och speciallärare eller specialpedagog med specifik kompetens inom dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Rektorerna som besvarat enkäten gör bedömningen att deras elever med dövhet eller hörselnedsättning generellt sett når målen i lägre utsträckning än genomsnittet och prognosen är ännu dystrare för deras elever med grav språkstörning. visar utredningens statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder att många skolhuvudmän och rektorer ser möjligheter att utveckla sina verksamheter för elever i reguljär klass såväl som i hörselspår, hörselklass, kommunikationsspår och kommunikationsklass. I redovisningarna av projekten finns beskrivningar av hur personalförstärkning, anpassning av lokaler, kompetensutveckling och införskaffande av lärverktyg har lett till ökad måluppfyllelse, delaktighet och till- gänglighet för eleverna, och ofta en ökad möjlighet att gå kvar i en skola nära hemmet. Mot denna bakgrund lämnar utredningen förslag om en helhets- lösning där skolans likvärdighet och kompensatoriska roll stärks genom bland annat statligt stöd riktat till hela målgruppen elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. centrala förslagen, bedömningarna och konsekvenserna presenteras i denna sammanfattning. Ökad måluppfyllelse genom samordning, professionellt ansvar och ändamålsenlig kommunikation