sou · H5B368 · 2017-09-05 00:00:00 — Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor Slutbetänkande av Utredningen om vissa straffprocessuella frågor SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att analysera hur svensk rätt förhåller sig till EU-direktivet (2016/343/EU) om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden samt EU-direktivet (2016/800/EU) om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. I uppdraget ingick även att bedöma be- hovet av författningsändringar. Vidare omfattade uppdraget att överväga en fråga om offentliga funktionärerers rätt till gottgörelse för rättegångskostnader och en fråga om förenklad delgivning. förordnades hovrättspresidenten som särskild utredare fr.o.m. . Som experter förordnades inspektö- ren vid Nationella operativa avdelning, Utveck- lingscentrum mitt, , kansliråden vid Justitiedeparte- mentet och , kammaråklagaren , chefsrådmannen samt advokaten . Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn . Utredningen, som antog namnet Utredningen om vissa straff- processuella frågor, överlämnade delbetänkandet Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv (SOU 2017:17). Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Barnets rättig- heter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barn- rättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor (SOU 2017:68). Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna. Betänkandet är därför formulerat i vi-form. Utredningens uppdrag är härmed full- gjort. Förslag till lag om ändring i ...................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m................................... 1.3 Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) ............ 1.4 Förslag till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) .......................... 1.5Förslag till förordning om ändring i häktesförordningen (2010:2011) ......................................... Utredningens uppdrag och arbete m.m. ....................... 2.2Målet: Att garantera ett ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden......................................... 2.3Det övergripande syftet: Att stärka det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter och att garantera en rättvis rättegång.................................................................. 2.4 Vårt uppdrag............................................................................ 3 Allmänt om EU-direktivet ........................................... 3.1Direktivets förhållande till andra internationella Innehållet i direktivet ............................................................. Utgångspunkter vid genomförandet av direktivet ........... 4.2Barnrättsdirektivet som en del av EU:s arbete med straffprocessuella frågor................................................. Personer som omfattas av direktivet...................... Förfaranden som omfattas av direktivet................ Undantag från direktivets tillämpningsområde .... Vissa övergripande principer i de förfaranden som omfattas av direktivet (artiklarna 13 och 14 m.m.)...... 5.1Om handläggningen av förfaranden där barn är misstänkta eller tilltalade.................................................. Direktivets närmare innehåll................................................ Huvuddragen enligt gällande rätt ........................................ 5.3.2Snabb och omsorgsfull handläggning av mål som ett utslag av principen om barnets bästa...... Skyddet av privatlivet............................................ 5.4 Våra överväganden................................................................ Biträde av försvarare och rätt till rättshjälp m.m. (artiklarna 6 och 18)................................................ Om biträde av försvarare och rätt till rättshjälp ................. Allmänt om direktivets innehåll........................................... 6.3Vem omfattas av begreppet försvarare enligt direktivet? Direktivets närmare innehåll................................. Huvuddragen enligt gällande rätt ......................... 6.4Obligatoriskt krav på försvararbiträde – och möjligheten till undantag...................................................... Direktivets närmare innehåll................................. Huvuddragen enligt gällande rätt ......................... 6.5 Tidpunkten för när biträdet av försvarare ska inträda ........ Direktivets närmare innehåll................................. Huvuddragen enligt gällande rätt ........................ 6.6Omfattningen av kravet på biträde av försvarare och rätten till konfidentialitet .............................................. Direktivets närmare innehåll................................. Huvuddragen enligt gällande rätt ......................... 6.7 Garantier för ett effektivt försvar ........................................ Bedömningen av svensk rätt ................................. 6.7.4Ändring av reglerna om vem som kan uppträda som försvarare? 6.7.5Ska det göras lättare att avvisa olämpliga Effektivare tillämpning av nuvarande regler ........ 6.8 Några övriga frågor .............................................................. 6.8.1Biträde av försvarare i andra förfaranden där begränsningarna i kontakter m.m. med försvarare kan förekomma.................................... 6.8.2Personer som fyller under det Rätt till en individuell bedömning (artikel 7) .............. Om rätten till en individuell bedömning ............................ Direktivets närmare innehåll................................................ Huvuddragen enligt gällande rätt ........................................ Ljud- och bildinspelningar av förhör under förundersökningen (artikel 9) .................................... Om kravet på ljud- och bildinspelningar av förhör ............ Direktivets närmare innehåll................................................ Huvuddragen enligt gällande rätt ........................................ Om förundersökningens syfte ............................. Särskilt om dokumentation av förhör.................. 8.3.4Ljud- och bildupptagningar av förhör under 8.3.5Sekretessfrågor och frågor som har att göra med bevarande, arkivering och gallring ............... 8.4 Våra överväganden................................................................ 8.4.1Dokumentationen av förhör genom ljud- och bildupptagningar är tillgodosedd .................. Bedömningen av sekretessregleringen m.m. ....... Rätten att närvara vid rättegången m.m. (artiklarna 15–16) ................................................... Om barnets rätt att närvara vid rättegången m.m. ............. Direktivets närmare innehåll................................................ 9.3 Rätten att närvara vid rättegången m.m............................... Huvuddragen enligt gällande rätt ......................... 9.4Särskilt om straffvarning, åtalsunderlåtelse Rättigheter i fråga om frihetsberövande (artiklarna 8 och 10–12) .......................................... Om frihetsberövande av barn............................................... Direktivets närmare innehåll ................................................ 10.2.2 Begränsning av frihetsberövande (artikel 10) ...... 10.2.3 Alternativa åtgärder (artikel 11) ........................... 10.2.4 Särskild behandling av frihetsberövade (artikel 12) ............................................................. 10.2.5 Rätt till läkarundersökning (artikel 8) ................. Huvuddragen enligt gällande rätt......................................... Förutsättningar för frihetsberövande................... Domstolens prövning m.m. .................................. 10.3.4Bestämmelser som reglerar behandlingen 10.3.5 Alternativa åtgärder till häktning ......................... Kritik mot gällande ordning och pågående reformarbete .. Närmare om kritiken............................................. Våra överväganden och förslag............................................. 10.5.2Rättigheter för personer som fyller under det straffrättsliga förfarandet ..................... 10.5.3Särskilt om direktivets krav när det gäller rätten till läkarundersökning................................. Rättsmedel (artikel 19) ............................................ Om barnets rätt till ett effektivt rättsmedel ....................... Huvuddragen enligt gällande rätt ........................................ Rätt till information (artiklarna 4–5) .......................... Om rätten till information i straffrättsliga förfaranden..... Direktivets närmare innehåll................................................ 12.3Särskilt om den information som ska lämnas till samtliga misstänkta eller tilltalade barn – både frihetsberövade och icke frihetsberövade (delar av artikel 4) ................................................................................ 12.3.2Information som enligt direktivet ska lämnas när barnet underrättas om att han eller hon är misstänkt eller tilltalad för brott (artikel 4.1–1 a) ..................................................... 12.3.3Information som enligt direktivet ska lämnas till barnet vid första lämpliga tillfälle (delar av artikel 4.1 b)........................................................... 12.3.4 Situationer där någon underrättelse om skälig misstanke enligt 23 kap. 18 § RB inte lämnas...... 12.4 Särskild information till barn som är frihetsberövade (delar av artikel 4.1 b–c och artikel 4.3) .............................. 12.5 Sättet att informera m.m. (artikel 4.2) ................................ 12.5.1 Direktivets krav om information på ett enkelt och lättillgängligt språk......................................... 12.5.3 Kort om den praktiska hanteringen ..................... Information som ska lämnas till person med föräldraansvar eller annan lämplig vuxen (artikel 5)........... Personer som fyller under det straffrättsliga Utbildning m.m.(artikel 20)...................................... Om utbildning eller krav på särskild kompetens m.m........ Direktivets närmare innehåll ................................................ Huvuddragen enligt gällande ordning ................................. 13.3.1 Myndigheter som involveras när ett barn är misstänkt eller tilltalat för brott ....................... 13.4.1Ytterligare krav på utbildning när det gäller myndigheterna i rättskedjan m.m.? 14Rättigheter i samband med en europeisk arresteringsorder (artikel 17) och andra 14.1Barn som är föremål för förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder och andra Förfaranden i samband med en europeisk 14.2.1 Direktivets närmare innehåll................................. 14.2.2 Huvuddragen enligt gällande rätt ......................... 14.2.3 Våra överväganden och förslag ............................. Andra gränsöverskridande förfaranden i förhållande Personer som fyller under ett förfarande ................... Offentliga funktionärers rätt till gottgörelse Huvuddragen enligt gällande rätt ........................................ Allmänt om rättsfrågorna .................................................... Våra överväganden och förslag ............................................ 15.4.1 Särskilt om kravet på att ett avgörande ska ha vunnit laga kraft ......................................... 15.4.2 Särskilt om åtgärder i tjänsten .............................. Information om förenklad delgivning Allmänt om rättsfrågan ........................................................ De nuvarande reglerna om förenklad delgivning................ Våra överväganden och förslag ............................................ 16.3.1 Behovet av förändrade regler................................ 16.3.2 Lämpligheten av att utvidga möjligheterna att använda förenklad delgivning ......................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Förslagen som är ett led i att genomföra De två andra frågorna ........................................................... 17.2.2Ändringarna i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m....................... Kostnader och andra konsekvenser ............................ Förslagen som avser genomförandet 18.2.1 Kostnader för det allmänna................................... Konsekvenser för enskilda .................................... 18.3.1 Förslaget som gäller information om förenklad delgivning i övervakningsnämnden ..... 18.3.2 Förslaget som gäller offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnader ........ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m................................. Förslaget till lag om ändring i häkteslagen (2010:611)....... Förslagen till ändringar i vissa förordningar ....................... lag (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresterings- betänkande, förslag från ut- Europeiska domstolen för de mänskliga de mänskliga rättigheterna och de och flera följande sidor Fördraget om Europeiska unionens Ibidem, ”på samma ställe” Lagen (1991:1128) om psykiatrisk Lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk Lagen (1964:167) med särskilda be- stämmelser om unga lagöverträdare Lagen (1988:870) om vård av miss- brukare i vissa fall Lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Nytt juridiskt arkiv, avdelning II Europeiska unionens stadga om (även benämnd EU:s stadgan i löptexten) Fördraget om Europeiska unionen Det svenska systemet ifråga om misstänkta och tilltalade barns rättigheter kan tyckas gediget. Utvecklingen är tydlig. I takt med att kunskapen om barns särskilda behov m.m. ökar förädlas också de processuella verktygen. Barnperspektivet har kommit att få en allt tydligare roll i ett straffrättsligt förfarande. Detta är i grunden inte någon nationell företeelse: I botten är rättigheterna sällan unika för den svenska rättsordningen. Tvärtom återfinns de i flera internationella normer. och europakonven- tionen är här två viktiga exempel. tar explicit sikte på att upprätthålla barns rättigheter, den omfattar bl.a. normer som tar sikte på barn som är misstänkta eller tilltalade för brott. Europa- domstolen har, i sin tolkning av , framhållit att medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att tillgodose barns särskilda behov i egenskap av brottsmisstänkta eller tilltalade. I praxis lyser barnperspektivet ofta igenom när det gäller rätten till en rättvis rättegång. Samtliga EU:s medlemsstater, däribland , har antagit både och . gäller t.ex. även som svensk lag. har föreslagits få ställning som svensk lag.1 Medlemsstaterna är även bundna av EU:s s.k. rättighetsstadga som också omfattar garantier för misstänkta och tilltalade barn. arbetar dock EU aktivt med att ytterligare stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter. Målet är att detta ska leda till ett ökat förtroende mellan medlemsstaterna 1 Se lagrådsremissen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter, . och i slutändan garantera ett ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden dem emellan. I detta arbete har EU bl.a. antagit flera direktiv. En av de rättsakter som antagits är ett direktiv som specifikt tar sikte på rättssäker- hetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden: och rådets direktiv /800/EU av . En stor del av vårt uppdrag har bestått i att analysera hur svensk rätt förhåller sig till detta direktiv och föreslå de förändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet i svensk rätt. Vårt uppdrag omfattar även två något mindre och från barnrätts- direktivet frikopplade frågor. Vi har dels haft i uppdrag att överväga en fråga om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rätte- gångskostnad i vissa mål och en fråga om förenklad delgivning. Förslag till genomförande av barnrättsdirektivet Allmänt om barns ställning som misstänkta och tilltalade m.m. i den svenska rättsordningen I den svenska rättsordningen finns en lång tradition och bred för- ankring av att särbehandla barn. Barn är inte straffmyndiga och kan i princip inte bli föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brott. Av detta följer t.ex. att en förundersökning inte får inledas mot en misstänkt som vid gärningen inte fyllt . Huvudansvaret för att åtgärder vidtas från samhällets sida vilar i stället på . För att hjälpinsatser ska bli ändamålsenliga och kunna sättas in kan det vara väsentligt att få klarlagt omständigheterna kring brottet. Inom finns inte alltid möjlighet att utreda sådana förhållan- den. Polis och åklagare har därför, enligt lagen (1964:167) med sär- skilda bestämmelser om unga lagöverträdare, möjligheter att under vissa villkor genomföra en utredning rörande brott där den miss- tänkte är . Kan någon misstänkas att ha begått ett brott och är brottet av det allvarligare slaget ska en utred- ning inledas om inte särskilda skäl talar mot detta. I vissa fall kan även en domstol ta ställning till om barnet begått gärningen eller fastslå att det inte blivit utrett. Även i övrigt präglas systemet av att barn och unga som har gjort sig skyldiga till brott i första hand ska bli föremål för insatser inom . Barn som är straffmyndiga särbehandlas alltså också. Den materiella rätten omfattar t.ex. ett särskilt påföljdssystem för unga lagöverträdare. överlämnades för övrigt ett lag- förslag omfattande två nya ungdomspåföljder.2 Ambitionen är att även de processuella reglerna ska syfta till att åstadkomma en positiv förändring och främja en gynnsam utveck- ling. När det gäller behandlingen av de barn och unga som miss- tänks för brott finns en mängd uttryckliga processuella rättig- heter som ska garanteras. I lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare finns särskilda regler för handläggningen hos polis, åklagare och domstol av mål och ärenden som rör brott där barn är misstänkta eller tilltalade. De flesta bestämmelserna i lagen gäller åldersgruppen 15–, men några av de rättigheter som lag- en garanterar ska tillämpas ända fram till dess att den misstänkte eller tilltalade fyllt . I den mån det i den lagen inte finns någon särreglering är det och andra allmänna bestäm- melser som är tillämpliga. Det ska t.ex. nämnas att förundersöknings- kungörelsen (1947:948) omfattar även särregler som tar sikte på hand- läggningen av ärenden där den misstänkte är . Särbehandlingen av unga lagöverträdare innebär, till att börja med, ett skyndsamhetskrav. Förundersökningen mot dem som inte har fyllt och som gäller brott på vilket fängelse kan följa ska bedrivas med särskild skyndsamhet. Den ska avslutas och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske och senast från delgivningen av brottsmisstanken. Tidsfristen får överskridas endast i särskilda fall, t.ex. om det är nödvändigt på grund av ut- redningen eller andra särskilda omständigheter. I domstol ska mål mot den som inte har fyllt alltid behandlas skyndsamt. Väcks åtal mot den som inte fyllt för ett brott för vilket det är före- skrivet fängelse gäller samma regler gällande krav på skyndsam handläggning som om den tilltalade är häktad. Det innebär bl.a. att huvudförhandling, som huvudregel, ska påbör- jas från det att åtal väcktes. De processuella rättigheterna innebär också att barn, på samma sätt som vuxna som är misstänkta eller tilltalade för brott, ska in- 2 Se Ds 2017:25. formeras om vissa grundläggande rättigheter tidigt i processen, som utgångspunkt redan när de underrättas om brottsmisstanken. En grundläggande aspekt är också att barn ska biträdas av för- svarare. Det svenska systemet bygger på att offentlig försvarare ska förordnas för ett barn – om det inte är uppenbart att barnet saknar behov av en sådan. Detta innebär dels att barn som är misstänkta nästintill alltid ska biträdas av försvarare, dels att staten erbjuder rättshjälp för de kostnader som uppstår. Det är alltså inte upp till barnet eller till barnets vårdnadshavare att avgöra om försvarare be- hövs eller inte. Till offentlig försvarare utses som huvudregel en advokat. I undantagsfall kan annan lämplig person förordnas som har juristexamen. Åklagaren ska tidigt i processen, innan han eller hon fattar be- slut i åtalsfrågan, som huvudregel hämta in ett yttrande från social- nämnden. Om förundersökningen gäller ett brott på vilket fängelse kan följa, ska, om möjligt, undersökningsledaren begära ett sådant yttrande tidigare, senast i samband med delgivning av brottsmiss- tanke. Yttrandet ska inhämtas om en person som misstänks ha be- gått ett brott innan han eller hon fyllt . I yttrandet ska det bl.a. ingå en bedömning om den unge har ett särskilt behov av åtgärder som syftar till att motverka att han eller hon utvecklas ogynnsamt. Yttrandet ska vidare omfatta en redovisning av de åtgärder som nämnden avser att vidta och, i vissa fall, även en redogörelse för den unges personliga utveckling och hans eller hennes levnadsomständig- heter i övrigt. I yttrandet kan också redogöras för den unges familje- förhållanden och sociala relationer, skola och fritid, hälsa, känslo- mässiga beteende m.m. Yttrandet används sedan som underlag när åklagaren fattar beslut om åtal eller om straffvarning/åtalsunder- låtelse. Om åtal väcks använder rätten yttrandet som underlag bl.a. vid val av eventuell påföljd. Frikänns den unge får socialnämnden ta ställning till om det finns andra skäl till att påbörja insatser. För barn gäller också särskilda regler ifråga om frihetsberövande. Även i de fall brottsmisstanken avser ett allvarligare brott får den som är häktas endast som en sista utväg. Det krävs att det är uppenbart att betryggande övervakning inte kan ordnas och det dessutom föreligger synnerliga skäl för häktning (samma regler gäller i praktiken för anhållande3). Om det är nödvändigt att anhålla och häkta den unge garanteras han eller hon vissa rättigheter. Den unge intagne ska t.ex. som utgångspunkt inte placeras så att han eller hon vistas tillsammans med vuxna, om det inte kan anses vara till hans eller hennes bästa. Som utgångspunkt gäller t.ex. vidare att en ung person ska kunna komma i kontakt med sina anhöriga redan i arresten. Den frihetsberövade ska också kunna fortsätta sin skol- gång osv. En frihetsberövad garanteras även rätt till läkarunder- sökning samt hälso- och sjukvård m.m. För samtliga barn som är misstänkta eller tilltalade för brott gäller att de, som huvudregel, har rätt att ha sina vårdnadshavare när- varande vid åtgärder som förhör under förundersökningen och under rättegången i domstol. Vårdnadshavarna ska t.ex. som utgångspunkt underrättas och kallas till polisförhör. De underrättas som huvudregel också om åtalet och förhandlingen i domstol. I vissa fall, om åtalet avser ett brott på vilket fängelse kan följa, ska vårdnadshavaren också kallas att höras vid förhandlingen i domstol. Skulle vårdnadshavaren t.ex. vara förhindrad eller om det finns särskilda skäl mot att under- rätta eller kalla vårdnadshavare – ska en annan person eller andra per- soner som har en fostrande roll i stället underrättas och kallas till förhör och förhandling i domstol.