sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Vanligast inom denna grupp är flyktingar och anhöriginvandrare från t.ex. , , och , arbetskraftsinvandrare från och samt studenter från exempelvis och Pakistan.1 Det var ungefär 56 000 personer som valde att utvandra från . Det klart vanligaste födelse- landet för dessa var , följt av , och . Det var fler män än kvinnor som både utvandrade och invandrade till Sverige.2 Det finns en variation i åldersstruktur mellan inrikes och utrikes födda i och mellan utrikesfödda från olika födelseregioner. De som invandrar är framför allt i 20- och 30-årsåldern och endast ett par procent är . Av de som är födda i är dock en stor grupp, omkring hälften, . Bland de personer som är födda i övriga och utanför är den största an- delen i förvärvsarbetande åldrar, 25–. Det förekommer även stora variationer när det gäller andel utrikes födda i landets kom- muner. Andelen utrikes födda varierade mellan i , och och i och . De kommuner som har en hög andel utrikes födda be- finner sig vanligtvis i storstadsregionerna. De som har en hög andel utanför storstäderna gränsade ofta till eller . När det gäller andel nyanlända elever i landets kommuner, huvudmän och skolor se avsnitt 3.3.3 Fram till att nya asylregler trädde i kraft ökade antalet asylökande stort Jämfört med gäststuderande och arbetsmarknadsinvandring har antal asylsökande ökat kraftigt . sökte totalt 28 939 personer asyl i men det var närmare 112 000 asyl- 1Statistiska centralbyrån, SCB (2016). Integration– utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Integration: rapport 9. 2SCB (2016). Integration– utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Integration: rapport 9. 3SCB (2016). Integration: rapport 9. ärenden som prövades och nästan 70 000 personer fick skydd i spåren av 2015 då cirka 163 000 sökte asyl i . sökte 2 199 ensamkommande barn och ungdomar asyl i men det var 9 491 asylansökningar från ensamkommande barn som avgjordes 2016. Av dessa fick av dem som fick sitt ärende prövat i sak stanna i Sverige.4 I tabell 3.1 visas antal asylsökande de senaaste 16 åren. Av tabel- len framgår att (2014–2016) har cirka 104 400 barn sökt asyl i vilket kan jämföras med en hel års- kurs elever som vanligtvis utgörs av cirka 100 000 barn. var de nyinvandrade eleverna5 födda i 165 olika länder. Det vanli- gaste födelselandet var , följt av och . Nära en fjärdedel av de nyinvandrade eleverna var födda i Tabell 3.1 Asylsökande vuxna, barn och ensamkommande 2000–2016 trädde nya asylregler i kraft vilket bl.a. innebar att införde tidsbegränsade uppehållstillstånd, en begränsning av rätten till anhöriginvandring och skärpta försörjningskrav. Lagen är tillfällig, ska gälla och innebär att svenska asylregler har anpassats till en miniminivå enligt och internationella konventioner. Konventionsflyktingar har fortsatt rätt till familjeåter- förening medan de personer som bedöms som alternativt skydds- behövande inte har samma rätt. Flyktingar och barn som är flyk- tingar har rätt till familjeåterförening om de har beviljats tillfälliga uppehållstillstånd. Skärpta regler om försörjningskrav gäller också 4Migrationsverkets statistik 2016, /Statistik/Oversikter-och-statistik-fran-tidigare-ar/2016.html hämtat . 5Med nyinvandrade elever menas enligt elever som är födda utomlands, har båda föräldrarna födda utomlands, och har kommit till . I be- greppet nyinvandrade ingår enbart folkbokförda elever. 6Statistik och (2016). PM: Nyinvandrade elever i . enligt den nya lagen. Anknytningspersonen ska kunna försörja den anhörige som kommer till , tidigare räckte det med att den anhörige kunde försörja sig själv.7 Framtida förändringar i migrationen är svåra att förutse men enligt () befolkningsprognos 2016 förväntas andelen i befolkningen som är födda utomlands öka från dagens till som högst . Därefter förväntas andelen minska till utrikes födda , totalt 2,9 mil- joner personer. befinner sig fler människor på flykt än under andra världs- kriget och den internationella flyktingkrisen fortsätter. Antalet asyls- ökande till minskade 2016 som en följd av, enligt Migrations- verket, ett mer svårgenomträngligt , migrationsöverenskom- melsen mellan och , gränskontroller på , inre gräns- och ID-kontroller och den tillfälliga lagen om nya asylregler. Enligt prognos kommer mellan 25 000 och 45 000 personer att söka asyl i . Prognosen är 25 000–65 000 asylsökande med ett planeringsantagande8 på 35 000 personer. Enligt prognosen är planeringsantagande för ensamkommande asylsökande barn 2 400 och 2 900 . I sammanhanget lyfter en stor osäkerhet i bedömningarna om antalet asylsökande som kan komma att öka i både och . Jämfört med har antalet an- komster till längs centrala Medelhavsrutten ökat med 45 pro- cent jämfört med . Det har än så länge inte påverkat , men det kan komma att för- ändras. Detsamma gäller om avtalet mellan och upphör eller förändras under året.9 Det stora asylmottagandet påverkar också asylmottagningen . I takt med att antalet inskrivna asylsökande minskar i mottagningsverk- 8Prognosen utgår från ett övre och ett nedre scenario samt ett planeringsantagande däremellan, vilket är det scenario som planerar utifrån. 9Migrationsverket (2017). Verksamhets- och utgiftsprognos . samheten kommer att avveckla asylboenden runt om i landet. kulminerar bosättning i kommunerna 2017 och upp till 82 600 nyanlända personer med uppehållstillstånd (in- klusive anhöriga till före detta asylsökande) beräknas att kommu- nerna ska ta emot. mål är att i stort sett alla som sökte asyl ska få ett beslut och de plane- rar därför att avgöra cirka 95 000 asylärenden . Avslag över- klagas vanligen till migrationsdomstolarna och fler förväntas därför bli kvar i mottagningen. bedömer vidare att närmare 30 000 asylärenden kommer att överlämnas till domstol . Enligt har domstolarna genomfört rekryteringar för att förstärka kapaciteten men det kommer troligen inte kunna möta behovet vilket troligtvis leder till längre handlägg- ningstider.10 Tiden innan man blir folkbokförd kan variera Enligt statistik från över den genomsnittliga hand- läggningstiden för bifall för asylsökande, minskade antalet dagar från över 200 till drygt 100 . har det genomsnittliga antalet dagar ökat. låg handlägg- ningstiden vilket innebär att t.ex. elever hinner gå i svensk skola innan de får ett besked om uppehållstillstånd, får ett folkbokföringsår och kan följas i statistiken.11 Av Migrations- verkets årsredovisning framgår att myndigheten inget annat verk- samhetsår fattat så många asylbeslut som 2016. Genomsnittlig hand- läggningstid för landade till slut . 3.2.2Flyktingar, skyddsbehövande och familjeanknytning är de vanligaste skälen till att flytta till Skälen till att komma till varierar för kvinnor och män. Bland arbetskraftsinvandrare, studenter och asylinvandrare är andelen män högst. Bland anhöriginvandrare är andelen kvinnor högst. Skälet till varför man invandrar har betydelse för om man väljer att stanna i 10Migrationsverket (2017). Verksamhets- och utgiftsprognos . 11Skolverket (2016). PM: Nyinvandrade elever i . Personer som invandrar mot bakgrund av arbete eller studier lämnar ofta . De som invandrat som flyktingar eller av familjeskäl stannar i högre uträckning kvar i Sverige.12 var flyktingar och skydds- behövande den största gruppen som gavs uppehållstillstånd i . har familjeanknytning varit det vanligaste skälet. var det t.ex. som fick uppehållstillstånd för att kunna flytta till en anhörig13 i , av totalt 109 610 beviljade uppehållstillstånd. Figur 3.1 visar uppdelning av skälen till uppehålls- tillstånd . Figur 3.1 Uppdelning av skäl till uppehållstillstånd i 12SCB (2016). Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Integration: rapport 9. 13Anhöriginvandring, eller anknytningsinvandring, är när en person vill flytta till på grund av att de har en anhörig som har uppehållstillstånd i eller är svensk medborgare. Det gäller make, maka, sambo eller barn och adoptivbarn. Anhöriginvandraren är den som kommer till och anknytningspersonen är den som redan bor i . Av figur 3.1 ovan framgår att det 2016 var 150 535 personer som fick uppehållstillstånd varav strax fick det som flyktingar eller kvotuttagna. Familjeanknytning stod för av beviljade uppehållstillstånd.14 3.3Ojämn fördelning av nyanlända elever mellan landets kommuner, huvudmän och skolor Antalet nyanlända elever i har ökat betydligt . Ett större mottagande av nyanlända elever ställer högre krav på huvudmän och skolors mottagande, organisation och arbetssätt. Det innebär både praktiska och kvalitetsmässiga frågor att lösa, som t.ex. ett ökat behov av lärare och andra yrkesgrupper i skolan. När det gäller lärare handlar det framför allt om lärare i svenska som andra- språk, modersmålslärare och studiehandledare i modersmål. På många håll råder dessutom brist på skollokaler.15 När det gäller hur många nyanlända elever som varje kommun, huvudman och skola tar emot varierade antalet stort inom landet. Jämfört med tidigare så tar storstadskommunerna andelsmässigt ganska få nyanlända elever, dock fortfarande antalmässigt flest elever, och vissa mindre kommuner tar emot förhållandevis många elever. /17 utgjorde t.ex. andelen nyinvandrade elever i av eleverna i glesbygds- och varu- producerande kommuner16. Den lägsta andelen nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund17 fanns i förortskommuner till både storstäderna och större städer.18 till samtliga årskurser återfanns av de nyinvandrade och elever med okänd bakgrund i 29 kommuner, dvs. av kommunerna i . Året innan var andelen nyinvandrade och elever med okänd bakgrund 46 pro- 14Information och statistik från om uppehållstillstånd och folder ”mitt i världen ”. 15Sveriges Kommuner och Landsting, SKL(2010). Nyanlända elevers utbildning – goda exem- pel från tio kommuner. 16Bygger på SKL:s kommungruppsindelning . finns en ny kommungruppspindelning. 17Elever med okänd bakgrund saknar personnummer samt enstaka elever som har skyddad identitet med hemliga personnummer. Dessa var inkluderade i redovisningsgrup- perna svensk bakgrund respektive totalt exklusive nyinvandrade elever. 18Skolverket (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. Två av tre elever har återfunnits i 72 kom- muner, dvs. av kommunerna.19 I statistik framkommer att det i 49 av 290 kommuner inte fanns några elever med okänd bakgrund i årskurs 9. I sju av dessa 49 kommuner fanns inte heller några nyinvandrade elever, folkbokförda under de senaste fyra åren.20 Flest nyinvandrade och elever med okänd bakgrund finns till an- talet i storstäderna. (4 723), (3 738) och (2 928). De tio kommuner som har andelmässigt21 flest ny- invandrade och elever med okänd bakgrund , alla har , är , , , , , , , , och Gullspång.22 Utredningen har genomfört intervjuer med ett antal huvudmän bl.a. , , , , och om organisation av nyanlända elevers utbildning. För mer information se avsnitt 4.5. 3.3.1Fördelning av elever på huvudmannanivå och skolenheter Antalet nyinvandrade elever inklusive elever med okänd bakgrund varierade mellan 11 och 4 723 elever i de olika kommu- nerna. Denna variation har samband med skillnaderna i det totala antalet elever i kommunerna som varierar mellan 225 och nästan 86 000 elever. Majoriteten av de nyinvandrade och elever med okänd bakgrund går i kommunala skolenheter, . Denna andel har legat relativt stabil mellan /09. Figur 3.2 visar andel nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund fördelade på typ av huvudman. Andelen nyinvandrade eller elever med okänd bakgrund utgjorde totalt av de elever som gick i kommunala skolenheter. Motsvarande andel för elever i skolenheter med enskild huvudman var 2,9 procent.23 Skill- naden har ökat jämfört med då andelen nyinvandrade och 19Skolverket (2016). PM: Nyinvandrade elever i och (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. 20Skolverket (2016). PM: Slutbetyg i , . 21Hösten 2015 var andelen högst i , , , , , , , , och . 22Skolverket (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. 23Skolverket (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. elever med okänd bakgrund var i kommunala skolen- heter och i fristående skolenheter.24 Figur 3.2 Andel (%) nyinvandrade och elever med okänd bakgrund, totalt fördelade på typ av huvudman läsåren 2008/09–2016/17 Av skolenheterna med huvudman var det som hade en eller flera nyinvandrade elever eller elever med okänd bakgrund /17. Andelen har ökat jämfört med läsåret innan. Motsvarande andel för enskild huvud- man var . Andelen har minskat jäm- fört med läsåret innan. Skolenheter med en hög andel nyinvandrade elever och eller elever med okänd bakgrund kan bl.a. vara skolenheter med förberedelseklasser, mottagningsenheter eller skolenheter med internationell profil.25 24Skolverket (2016). PM: Nyinvandrade elever i . 25Skolverket (2017). PM: Elever och skolenheter i läsåret och (2016). PM: Nyinvandrade elever i . Som visas i figur 3.3 är antalet nyinvandrade och eller elever med okänd bakgrund ojämnt fördelade på skolenheterna. återfanns hälften av dessa elever i av alla skolenheter och av eleverna fanns i av skolenheterna. har situationen förändrats något till det bättre genom att av eleverna går på av skolenheterna och 72 pro- cent går på av skolenheterna.26 Figur 3.3 Antal nyinvandrade inklusive elever med okänd bakgrund per skolenhet i , De i blått i figur 3.3 ovan utgörs av 476 skolenheter varav 462 är kommunala. Nästan hälften ligger i storstadskommu- nerna eller i större städer. I de 476 skoleneheter är andelen elever med utländsk bakgrund generellt hög och föräldrarna till eleverna i dessa skolor har i genomsnitt lägre utbildning än riksgenomsnittet. 26 (2016). PM: Nyinvandrade elever i . 3.4Sverige har en förändrad elevsammansättning –ökade andelen elever med utländsk bak- grund i från ungefär 12 till . Andelen ut- landsfödda har även ökat från drygt 7 till . Den största ökningen förekom mellan 2006–2016. ökade andelen som är födda i med utländsk bakgrund medan det i slutet av framför allt sker en ökning av utlands- födda elever.27 Som tidigare beskrivits har antalet asylsökande ökat kraftigt med en historisk topp 2015 då tog emot 70 384 asylsökande barn. I figur 3.4 visas utvecklingen för andelen elever med utländsk bakgrund. Figur 3.4 Andelen elever (%) med utländsk bakgrund årskurs 9, 1994– 201528 27Skolverket (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten och (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. 28För perioden –1997 saknar uppgift om invandringsår vilket gör att det inte går att särskilja elever som invandrat före eller efter ordinarie skolstart. fanns det drygt 30 200 nyinvandrade elever i grund- skolan vilket motsvarade av eleverna. har antalet stigit till 56 500 nyinvandrade elever, andelen är . Det innebär att de nyinvandrade eleverna har ökat med . De enskilt största ökningarna har skett de senaste två senaste läsåren, från 41 800 elever /15 till 65 500 elever 2016/17. Elever med okänd bakgrund har i sin tur nästan åttadubblats från 2 700 elever 2008 till 23 600 elever . Totalt utgjorde elever med okänd bak- grund av eleverna i senaste läsåret. Andelen har ökat med cirka en procent jämfört med föregående läsår. Ny- invandrade elever och elever med okänd bakgrund utgjorde tillsam- mans av eleverna /17 och uppgick till cirka 80 000 elever.29 Den stora ökningen av nyanlända elever innebar att ett flertal kommuner 2015 fick en ökning på 20–barn i kommunen, beroende på ålder. I t.ex. ökade andelen barn i åldern 13–(årskurs 7–9) med . hade en motsvarande ökning för 13–15 åringar på nästan 30 procent.30 Av de nyinvandrade eleverna var pojkar och 48 pro- cent flickor läsåren 2015/16 och 2016/17. Bland eleverna med okänd bakgrund är det pojkar och flickor. Andelen pojkar är högre i årskurs 8 och 9 jämfört med de andra årskurserna. Figur 3.5 visar att det skett en förändring av både ålderssammansättning och fördelning mellan flickor och pojkar bland nyinvandrade eller elever som har okänd bakgrund. uppvisar en ökning av dessa elever i både de lägsta och högsta årskurserna. Ökningen är störst för pojkar med okänd bakgrund i årskurs 7–9. Elevsammansättningen har därmed förändrats mer bland pojkarna än bland flickorna.31 29Skolverket (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. 30Skolverket (2016). PM: Nyanlända aktuell statistik . 31Skolverket (2016). PM: Nyinvandrade elever i och (2017). PM Elever och skolenheter i /17. Figur 3.5 Andel (%) nyinvandrade och elever med okänd bakgrund av samtliga flickor och pojkar i respektive årskurs, läsåren 2008/09–2016/17 3.5Fler elever börjar sent i och har en annan skolbakgrund jämfört med tidigare och 2015 sker, som beskrivits ovan, en mar- kant ökning av andelen elever med utländsk bakgrund – först när det gäller elever födda i med utländsk bakgrund och sedan när det gäller utlandsfödda elever. Statistiken visar också att det mellan 2006–2015 sker en betydande ökning av andelen elever i årskurs 9 som invandrat efter ordinarie skolstartsålder, från cirka 3 till . När de utlandsfödda eleverna invandrar till har stor betydelse för skolresultaten (se avsnitt 3.6). Den genomsnitt- liga invandringsåldern ökade med under perio- den –2010. Enligt betyder det att de utlands- födda eleverna, i genomsnitt, har färre i svensk skola på sig att uppnå skolans kunskapskrav jämfört med motsvarande elevgrupp vid mitten av 00-talet.32 har det också skett en tydlig förändring när det gäller vilka länder som de utrikes födda eleverna har invandrat från. Detta har betydelse vad gäller vilken skolgång eleven har med sig från hem- landet och vilket modersmål eleven talar. Betydligt fler elever har kommit från länder vars skolsystem är relativt out- vecklade.33 Eleverna kan också ha bakom sig med bristande utbildning som har sin grund i att de t.ex. har varit på flykt. Elevens modersmål har även betydelse då det är olika svårt att lära sig svenska beroende på hur närbesläktade språken är. Det anses generellt svårare att lära sig svenska för elever från länder som t.ex. , , och jämfört med de mer närlig- gande områdena i före detta , varifrån en stor del av flyktinginvandringen skedde på 1990-talet.34 Att eleverna invandrat från länder med en låg utvecklingsnivå behöver inte betyda att de har en låg socioekonomisk bakgrund. De som har invandrat förefaller dock enligt ha föräldrar med en lägre utbildningsnivå jämfört med tidigare. hade de utlandsfödda elevernas föräldrar en utbildningsnivå som var i närhet med föräldrar till elever med svensk bakgrund. Under de senaste tre–fyra åren har dock den genomsnittliga utbildningsnivån hos föräldrar till utlandsfödda elever sjunkit. I sammanhanget poängteras att det är en stor grupp nyin- vandrade elever, , vars uppgifter om föräldrars utbildnings- nivå saknas. Av eleverna födda i hade föräldrar med eftergymnasial utbildning. Motsvarande andel för hela elev- gruppen nyinvandrade var 30 procent.35 När det gäller skolresultaten har föräldrarnas utbildningsnivå be- tydelse för såväl andelen behöriga till gymnasieskola som till hög- skola och universitet. Sannolikheten för att en elev ska uppnå behörig- het till gymnasieskolan är högre om föräldrarna har eftergymnasial utbildning. Detta gäller för både inrikes och utrikes födda men har större betydelse för inrikes födda än för utrikes. Det är nästan fyra 32Skolverket (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten. 33Skolverket delar upp invandringsländerna utifrån klassificeringen Human Development Index (HDI). För mer information se . 34Skolverket (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten. 35Skolverket (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten. gånger så vanligt för inrikes födda elever som har föräldrar med lång eftergymnasieal utbildning att uppnå behörighet jämfört med alla inrikes födda. För de elever som är utrikes födda är sannolikheten nära högre för de som har föräldrar med lång eftergym- nasial utbildning.36 3.6.1Övergripande resultatutveckling –2016 i –2016 har resultaten i både stigit och sjunkit. Meritvärdet har stigit medan andelen som uppnår behörighet till yrkesprogram i stort sett, med undantag , har sjunkit. Andelen elever som uppnår kunskapskraven i alla ämnen har varit relativt stabilt. Bilden av att resultatet går åt båda håll bekräftas om statistiken granskas på ämnesnivå. Vid en jämförelse mellan framgår att det var fler elever som når de högsta betygsstegen, som fler elever också fick de lägsta betygen. Det innebär att skillnaderna mellan elevernas resultat ökar.37 Hur resultatet 2016 beskrivs beror på om elever med okänd bak- grund inkluderas eller inte i uppgifterna38. Inkluderas samtliga elever har kunskapsresultatet sjunkit jämfört med föregående läsår. Det nationella resultatet exklusive okänd bakgrund visar dock att andelen elever som uppnått kunskapskraven i alla ämnen har ökat något till . Elevernas genomsnittliga meritvärde, både för 16 och 17 ämnen, fortsätter att öka. Meritvärdet har ökat såväl för pojkar som för flickor. Behörigheten till yrkesprogram ökar också, cirka en procentenhet. Senast behörigheten ökade var 2012.39 Av tabell 3.2 framgår resultatutvecklingen avseende andelen elever som uppnått kunskapskraven i alla 36SCB (2016). Integration: rapport 9 och lägesbedömning 2015. 37SKL (2016). Öppna jämförelser Grundskola. Tema nyanlända elever. 38Den stora förändringen i elevsammansättningen i åk 9 tillsammans med svårigheter att betygsätta elever som kommit till innan slutbetygen sattes gör enligt Skol- verket att resultaten inte är direkt jämförbara . I den officiella statistiken på nationell nivå på kompletterades statistiken 2016 med att även visa resultaten för samtliga elever exklusive elever med okänd bakgrund. 39Skolverket (2016). PM: Slutbetyg i , . ämnen, meritvärden om 16 respektive 17 ämnen, och yrkespro- gramsbehörighet. Tabell 3.2 Resultatutveckling –2016 för andelen elever som uppnått kunskapskraven i alla ämnen, meritvärden om 16 respektive 17 ämnen och yrkesprogramsbehörighet Elever i åk 9 som kraven i alla ämnen, andel (%) Elever i åk 9 genom- (16 ämnen) Elever i åk 9 genom (17 ämnen) Elever i åk 9 som är I följande avsnitt presenteras nyckeltalen i tabell 3.2 uppdelat utifrån elevernas bakgrund och där statistik finns för nyinvandrade och elever med okänd bakgrund. Alla ämnen i är obligatoriska, med undantag för moderna språk40, modersmål och teckenspråk. Eleverna söker till gymnasie- skolan med ett meritvärde som räknas fram utifrån elevens slutbetyg. Meritvärdet är ett komplement till behörighetskrav och beräknas som summan av betygsvärdena.41 Det är endast de elever som har 40Moderna språk omfattar alla språk utom svenska, svenska som andraspråk, engelska, klas- sisk grekiska, latin och teckenspråk. 41Betyget F ger betygsvärdet 0, E värdet 10, D värdet 12,5, C värdet 15, B värdet 17,5 och A ger betygsvärdet 20. Även om eleven fått betyg i färre ämnen än 16 kan betyget i moderna språk som språkval läggas till meritvärdet, men då kan eleven inte komma upp i det maximala meritvärdet 340 poäng. minst ett godkänt betyg, det vill säga de med lägst meritvärde 10 som ingår i den officiella statistiken för genomsnittligt meritvärde. I beräkningarna ingår således inte elever som saknar godkänt betyg, dvs. har icke godkänt betyg F, streck eller anpassad studiegång i alla ämnen. Det genomsnittliga meritvärdet för riket har ökat , då trenden stannat av. Om elever med okänd bak- grund utesluts i statistiken fortsätter dock meritvärdet att öka 2016. Flickorna har i genomsnitt ett högre meritvärde än pojkarna, oavsett om det är 16 eller 17 ämnen. Minst är skillnaden i idrott och hälsa och i matematik. Pojkarnas genomsnittliga meritvärde har sjunkit med drygt tre meritvärdespoäng medan flickornas ökat med lika mycket . Exkluderas elever med okänd bakgrund har dock meritvärdet ökat för såväl pojkarna som för flickorna.42 I figur 3.6 syns att skillnaden i meritvärde mellan elever med svensk bakgrund och utländsk bakgrund födda i inte är så stor och har varit relativt under . Elever med svensk bakgrund har dock något bättre resultat.