sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Vår bedömning är att myndighetskontakter och administrativa krav är ett större hinder för små företag eftersom dessa generellt har lägre administra- tiv kapacitet än stora företag. Ett annat område där förslagen kan vara av särskild betydelse för små företag är digitalisering. Små företag har sämre förutsätt- ningar att bygga digital kompetens än stora företag och det är därför rimligt att anta att förslagen inom det här insatsområdet kommer ha större konsekvenser för små än stora företag. Inom transportområdet föreslår utredningen klargörande av vad som gäller vid ”enkla transporter” samt kollektivtrafik för besöks- näringen. Vår bedömning är att både dessa förslag framför allt har positiva konsekvenser för småföretag i landsbygder, eftersom det är dessa företag som beskrivit för utredningen hur dagens situation är ett hinder i verksamheten. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Förslaget om en delstrategi för utveckling av måltidsturism och tillgängliggörande av samlad kunskap på området förväntas i för- längningen leda till konkurrenskraft framför allt för små företag. Det beror på att en stor andel småföretag är verksamma inom måltids- turism. Detsamma gäller för förslagen om natur- och kulturturism. 15.8Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Kommuner och landsting har en grundlagsfäst självstyrelse. I reger- ingsformen fastslås att en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Utredningens förslag har stor på- verkan på landsting och kommuner eftersom turismen och besöks- näringen till sin natur är lokal och platsbunden. Flera förslag förut- sätter engagemang och medverkan från regioner och landsting. För- slagen utgår från en frivillighet för dessa att delta. Det gör att de inte påverkar den kommunala demokratin eller uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunsektorn. Förslagen bejakar snarare än försvårar en lokal anpassning. I vissa frågor, exempelvis framtagande av statistik, föreslår utredningen en högre grad av samordning. Det kan ses som en likriktning och därför lägre grad av möjlighet till lokal anpassning. Utredningen gör dock bedömningen att detta är efterfrågat av kommunerna och den frivilliga formen gör att det inte begränsar det kommunala självstyret. Inget av förslagen i utred- ningen innebär en utökning av den statliga tillsynen över verksamhet eller någon begräsning av kommunernas möjlighet att bedriva och organisera sin verksamhet. 15.9Påverkan på andra myndigheter och organisationer Utredningen gör en bred ansats att samla ett stort antal aktörer i besöksnäringsfrågor. Inte minst kommer förslagen att få betydande konsekvenser för som, oavsett vilket av utredningens tre organisationsalternativ som väljs, föreslås få en starkare roll och ett utökat uppdrag. Utifrån de förslag som läggs om uppdrag och insatser bedömer utredningen att behöver tillföras en Samlade konsekvenser av utredningens förslag betydande resursförstärkning, och att krav därför kommer att ställas på myndighetens kompetensförsörjning och styrning av området. Vidare påverkar förslagen som föreslås inrätta ett nationellt besöksnäringsforum och resurssätta detta. Andra statliga aktörer som påverkas av förslagen är länsstyrelser, ett antal statliga myndigheter och statliga bolag, bland annat Jord- bruksverket, , , , , , Statens fastig- hetsverk, , , , Visit och övriga aktörer som ingår i Besöksnäringens myndighetsgrupp. Regioner, landsting och kommuner kommer också att i hög grad beröras av förslagen liksom SKL som gemensam intresseorganisation för dessa. Regionalt utvecklingsansvariga och kompetensplattformarna är vidare berörda, liksom de regionala turismorganisationerna/- funktionerna. Besöksnäringen berörs i form av branschorganisationer, fack- förbund och företag som förväntas bidra i utveckling av en nationell strategi och där en lång rad av utredningens förslag inkluderar dialog med besöksnäringen. Även näringslivsägda destinationsorganisa- tioner förväntas påverkas genom att strategiarbete och dialoger med näringslivet kan komma att omfatta dessa. Bland intresseorganisationer och föreningar berörs bland annat , , Svenskt Friluftsliv, museer, of och Världsarv i . Bland aktörer inom akademi och forskning berörs en rad läro- säten med utbildning och forskning inom turism, besöksnäring och hospitality, Formas, , Swedish Incubators and Science Parks (SISP), liksom branschernas forskningsråd HUR och BFUF. Bland politiskt tillsatta plattformar berörs bland annat Team och Samverkansprogrammet nästa generations resor. För alla dessa kommer, i mer eller mindre hög utsträckning, ett utökat engagemang i nationellt strategiarbete att ställa krav på resur- ser som innebär antingen en omprioritering i befintlig verksamhet eller ökade kostnader. Syftet med arbetet är dock att kostnaderna ska kunna minska i nästa steg, genom en starkare samordning och genom tydligare uppdrag och roller som minskar suboptimerade resurser. Samlade konsekvenser av utredningens förslag I utredningens uppdrag har bland annat ingått att föreslå hur sam- verkan och samordning kan ske, liksom hur kontaktytor mellan myndigheter och andra offentliga aktörer, näringsliv, akademi och civilsamhället kan utvecklas. Utredningens förslag om en samlad politik inkluderar strategiarbete i samverkan mellan alla dessa aktörs- grupper, ett nationellt forum, en funktion för utveckling och innova- tion samt en mängd konkretiserade uppdrag med förslag på nya eller förstärkta samverkans- och kontaktytor. Förslagen väntas påverka många aktörer att göra både egna insatser och till en gemensam kraftsamling, som utredningen bedömer är helt nödvändig för fram- tida möjligheter att både styra utvecklingen och utvärdera effekter inom hållbar turism och besöksnäring i . Detta innebär att roller och relationer kommer att sättas på prov och behöva intensifieras och utvecklas. De betyder också att olika politiska mål och andra mål kommer att ställas mot varandra, med utredningens analyser och underlag som stöd. Utredningen bedömer att det kan uppstå målkonflikter i detta arbete, inte minst när frågor kopplat till tillväxt ställs mot frågor kopplat till miljömässig och social hållbarhet och när resurser ska prioriteras mellan olika delar av landet. Här kommer bland annat styrning mot Agenda 2030 och mot hållbarhetsmål i de tre hållbar- hetsaspekterna att ha stor betydelse för om arbetet blir fram- gångsrikt. Vidare innebär utredningens förslag att en del av statsbudgeten föreslås prioriteras för utvecklingsinsatser inom samordning, utveck- ling, forskning och innovation inom besöksnäringen. Detta innebär målkonflikter med hänsyn till alternativanvändningen av dessa resurser. 15.11 Konsekvenser för brottsligheten Två av utredningens förslag har som tydligt syfte att förebygga brott, nämligen de förslag som avser evenemangssäkerhet. Vi bedömer att genomförandet av dessa kan leda till minskad brotts- lighet avseende olika typer av brott som mer eller mindre ofta begås i samband med evenemang, exempelvis sexualbrott, stölder, skade- görelse, våldsbrott och potentiellt även terroristbrott. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Vi bedömer vidare att förslagen om att öka kunskapen bland offentliga aktörer om delningsekonomi och digitala plattformar kan vara ett sätt att bemöta och förebygga brottslighet avseende främst regelverk för uthyrning och beskattning, men möjligen också it- säkerhetsbrott. Förslagen som avser regelförenkling för företagen och kompe- tensutveckling av offentligt sysselsatta kan ha en brottsförebyggande effekt då de innebär att myndighetsutövare ökar sin kompetens avseende att underlätta för företag att göra rätt. Inget förslag väntas leda till att brottsligheten ökar. En sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring En särskild utredare ska föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela landet. Utredaren ska bl.a. analysera utvecklingen och bedöma framtida utmaningar och möjligheter för besöksnäringen. Utredaren ska läm- na förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, före- tagande och sysselsättning och som bidrar till att aktörerna gemen- samt kan kraftsamla inom besöksnäringen. Ett jämställdhets- och hållbarhetsperspektiv ska genomsyra utred- ningen. Utredaren ska bl.a. göra följande: •Analysera målet för turismpolitiken, och om det finns skäl till det föreslå tillägg eller nytt mål för politiken. •Kartlägga besöksnäringens behov och hinder för en hållbar ut- veckling och därefter föreslå insatser. •Föreslå hur samverkan och samordning mellan besöksnäringen och offentliga aktörer kan utvecklas för att stärka det gränsöver- skridande turistiska erbjudandet ”äta-resa-göra-bo”. •Föreslå hur kontaktytorna mellan bl.a. myndigheter, näringsliv, akademi och civilsamhället kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Turismens och besöksnäringens utmaningar Svensk turism och besöksnäring var senast föremål för genomlys- ning genom propositionen En politik för en långsiktigt konkurrens- kraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56). Turismens exportvärde ökar. Utländska besökares konsumtion i uppgick till . Den var därmed högre än den svenska järn- och stålexporten (50,9 miljar- der kronor). Turismens exportvärde har ökat , vilket är mer än dubbelt så mycket som ökningen av totala export av varor och tjänster, som har vuxit . Turismens exportvärde som andel av totala export av varor och tjänster har ökat från 2015. Besöksnäringen skapar stor potential för tillväxt, sysselsättning och utveckling såväl i städ- er som på landsbygden. Det råder dock hård konkurrens om den växande internationella turismen och det krävs gemensamma kraft- tag och samverkan över både branscher och sektorer för att ska kunna vara konkurrenskraftigt, hävda sig och ta till vara den potential som finns inom sektorn. Därför behövs en sammanhållen politik för en hållbar turism och besöksnäring. Ett fokus på ökad hållbarhet innebär att alla komponenter som utgör hållbarhet, så- som t.ex. kvalitet, ekonomi, miljö, jämställdhet, arbetsvillkor och sysselsättningsmöjligheter behöver utvecklas vidare. Branschens parter är viktiga intressenter för denna utveckling, inte minst när det gäller sysselsättningsutvecklingen inom besöksnäringen samt möjligheterna för branschen att tillgodogöra sig den kompetens som nyanlända för med sig. Besöksnäringen är en regeltung bransch där företagen behöver ha omfattande kontakter med myndigheter på nationell, regional och nivå för att få nödvändiga tillstånd på plats. För att för- enkla för företagen är arbetet med att identifiera och åtgärda om- råden där det finns särskilda utmaningar och hinder för just besöksnäringen i form av regler och uppgiftslämnande av vikt för besöksnäringens tillväxt och utveckling. heter bör i det sammanhanget användas fullt ut för att skapa trans- parens, enklare myndighetskontakter och ökad rättssäkerhet. Kunskapssamhället och utvecklingen av informations- och kom- munikationsteknik öppnar nya möjligheter. Digitalisering och auto- matisering påverkar affärsmodeller och förutsättningar i sektorn. Den digitala transaktionsekonomin ökar och ställer högre krav på digital åtkomst i hela landet. Resor är också något som ligger högt på sökningar på internet. I är fyra av de 20 van- ligaste aktiviteterna på internet relaterade till resor. var 165 400 personer sysselsatta inom turismen, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Detta kan jämföras med att den totala sysselsätt- ningen i ökade . I takt med besöksnäring- ens tillväxt ökar också konkurrensen om de mest kompetenta med- arbetarna. Sektorn har en relativt låg snittålder och hög personal- omsättning. Att hitta, utveckla och upprätthålla spetskompetens kommer att bli en överlevnadsfaktor och framtida konkurrensför- del, likväl som att skapa tydligare karriärvägar inom näringen. Besöksnäringen lyfts i flera sammanhang som en näring som har en bättre könsbalans sett till antalet sysselsatta. Dock finns det en utmaning i att män är överrepresenterade i ledningspositioner. Besöksnäringen skapar arbetstillfällen i alla delar av landet, särskilt för unga och personer med utländsk bakgrund. Utrikes födda är väl representerade i näringen – jämfört på övriga arbetsmarknaden. Andelen utrikes födda företagare är också högre än i andra branscher. Forskning, innovation och finansiering För att öka marginalerna i besöksnäringen, som domineras av små och medelstora företag, är det av vikt att turistiska produkter, tjänster och system når ännu högre upp i värdekedjan, vilket i sin tur bidrar till ökad konkurrenskraft och sysselsättning. Forskning och innovation samt ett kontinuerligt utvecklingsarbete är viktiga delar i arbetet för att tillvarata sektorns tillväxt och potential. Kartläggningar visar att de större nationella forskningsfinansiär- erna tillsammans med aktörer lägger årli- gen på forskningsprojekt inom besöksnäringen. Kapitalförsörjning generellt är en utmaning för företag, inte minst för företag inom besöksnäringen. Många företag inom när- ingen finns utanför storstadsområdena och i delar av landet där det kan vara svårare att få finansiering. Det finns också ett behov av att förbättra tillgången till lån för växande företag i hela landet då ban- kernas riskbenägenhet har minskat och många företag har svårig- heter att få finansiering via bank, t.ex. i områden där fastighetspris- erna är för låga för att kunna användas som säkerhet. Globaliseringen och förbättrad ekonomisk standard gör att resan- det ökar, vilket har konsekvenser för miljö och klimat. Detta ställer högre krav på bl.a. hållbara transporter. Ett besöksnäringsperspek- tiv är av vikt i samband med infrastrukturplanering. Hög tillgäng- lighet är attraktivt för besökare. Om besöksnäringen ska kunna växa i takt med efterfrågan, måste turister hitta till och lätt kunna resa inom landet. I glest befolkade delar av landet kan turis- men ibland vara den enda växande sektorn. Därför är tillgången till goda kommunikationer avgörande för företag och besökare i dessa delar av landet. Regeringen har påbörjat arbetet med att ta fram en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastruk- turen och ramar för nya länsplaner för perioden –2029. Reger- ingen har lagt fram propositionen Infrastruktur för fram- tiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) som underlag för beslut om inriktning och ekonomiska ramar för planperioden. I åtgärds- planeringen, som följer efter beslut, är besöksnäringen ett av de perspektiv som ska beaktas. Den nationella trafikslags- övergripande planen för transportinfrastruktur fastställs sedan av regeringen medan respektive länsplan fastställs regionalt. har en stark position som naturnation. I takt med att in- tresset för natur- och kulturturism ökar och får nya utvecklade användningsområden ökar också efterfrågan på hållbara turismupp- levelser. Det finns flera hållbarhets- och kvalitetssystem som rör besöksnäringen, t.ex. Svanen, Naturens Bästa, Krav, Bra miljöval, ISO-standarder, , EMAS, Blå Flagg, Swedish Welcome och Visitas klassificeringssystem. Inom t.ex. Svanen finns ett nordiskt kvalitets- och hållbarhetssystem som omfattar besöksnä- ringen i form av kriterier och en lång rad licenser för hotell, van- drarhem och konferensanläggningar. Dessutom finns den EU- gemensamma märkningen EU Ecolabel (Blomman), som har kri- terier för logi- och campingplatstjänster. Naturturismen är ett av de snabbast växande områdena inom global turism . natur är en av de viktigaste anledningarna till resor hit med stor potential att skapa unika reseupplevelser. Stora satsningar görs för att tillgängliggöra natur för besökare, bl.a. genom infor- mation och fysisk tillgänglighet. Skyddade naturområden som natio- nalparker och naturreservat är viktiga besöksmål och bidrar till utveckling och tillväxt lokalt och regionalt. Därför är det också viktigt att beakta de nationella miljömålen, det övergripande gene- rationsmålet och friluftslivsmålen. Hållbara mötes-, idrotts- eller kulturevenemang utgör också viktiga reseanledningar. Den lokala kulturen och det lokala kulturutbudet och kulturarvet i form av exempelvis museer och teatrar är ofta vik- tiga besöksmål som attraherar besökare och driver resandet framåt. Samspelet mellan besöksnäringen och kulturinstitutionerna och kulturmiljöerna samt de kulturella och kreativa näringarna bidrar också i många fall till tillväxt och utveckling på en ort. De svenska kulturella och kreativa näringarna har länge haft en mycket stark tillväxt, inte minst internationellt. Detta har bidragit både till en ökad kunskap om och till en positiv Sverigebild, vilket stärkt svensk besöksnäring. Allt oftare är kulturevenemang och kulturupplevelser i en huvudsaklig besöksanledning. Denna utveckling har inte bara förstärkt betydelsen av kulturturism utan även skapat nya resemönster som exempelvis design- eller filmdriv- en turism. Fler utländska turister innebär att konsumtio- nen av varor och tjänster inom kultur och de kulturella och kreativa näringarna ökar. Detta ömsesidigt berikande samspel blir allt mer betydelsefullt både för besöksnäringen och för aktörer inom kultur- området och de kulturella och kreativa näringarna. Företagen i besöksnäringen rår oftast inte själva över besöksmålets attraktionskraft utan det krävs samverkan med andra företag, civil- samhället och offentlig sektor lokalt, regionalt och över bransch- gränser för att kunna utveckla en attraktiv destination. Besöks- näringen är dessutom fragmenterad och beroende av flera områden som exempelvis landsbygdsutveckling, infrastruktur och digitalise- ring. Samarbete lokalt, regionalt och internationellt och över branschgränser är ofta nödvändigt för att åstadkomma en attraktiv destination eller upplevelse. Det kan handla om att utveckla både produkter och tjänster från såväl privata som offentliga aktörer. Både privata och offentliga aktörer har uttryckt behov av att främja gränssnittet näringsliv, akademi och offentlig sektor, och att stärka och öka medvetenheten om besöksnäringen inom forskning och innovation. Det kan t.ex. röra sig om offentliga miljöer, transport- er, rekreationsområden och lokal service, men även branscher och företag kan behöva komma varandra närmare för att kunna skapa bättre helhetsupplevelser, exempelvis små researrangörer och it- företag. Besöksnäringen har höga tillväxtmål I näringens egen strategi ”Nationell strategi för svensk besöks- näring – strategi 2020” (Svensk Turism i dialog med näringens aktörer) slås målet fast att besöksnäringen ska fördubbla sin om- sättning och öka antalet sysselsatta (2010–2020). Besöksnäringen har stor potential och det finns ett stort engagemang hos företagare och anställda som verkar i sektorn. Men det finns också viktiga utvecklingsområden då det är en näring med många småföretag och generellt sett låg lönsamhet. Insatser för turism och besöksnäringen I syfte att lyfta besöksnäringen och kraftsamla över branschgräns- erna initierade regeringen ett dialogforum med aktörer från besöks- näringen . Vidare har regeringen tilldelat särskilda medel för fortsatta insatser för destinationsutveckling, och särskilda medel till för att öka marknads- föringen av som turistland utomlands. Inom ramen för regeringens exportstrategi genomför regeringen insatser för fler direkta flygförbindelser och fler internationella evenemang vilket gynnar besöksnäringen. Ett av dessa är Team som har till uppgift att samordna exportstödet och stödja företag som vill ut på exportmarknaden. En del av Team riktar särskilt in sig på möten och evenemang just för att stärka besöksnäringen. Reger- ingen har också avsatt medel till upprustningen av . Regeringen har slutit en överenskommelse med Kom- muner och Landsting (SKL) om ett samarbete för förenklingar av- seende restaurangföretagande med hjälp av nya gemensamma natio- nella digitala lösningar, och har samarbetat med arbetsmarknadens parter kring snabbspår vilket innebär bl.a. kortare hantering av vali- dering av utbildning och kompetens av exempelvis kockar. Reger- ingen gör även insatser inom ramen för de europeiska investerings- och strukturfonderna som riktar sig mot besöksnäringen. Bland annat finns särskilda medel avsatta för utveckling av turism på landsbygderna samt för insatser riktade mot att utveckla måltiden som en större del av upplevelsen inom ramen för landsbygdspro- grammet. En särskild utredare ska föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela landet. En sådan politik ska utgå från strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som besöksnäringen möter, såväl nationellt som med en internationell utblick. Politiken ska utgå från nuläget med avsikt att möta inte bara nuvarande utan även kommande utma- ningar och möjligheter. Politiken ska bidra till konkurrenskraftiga, innovativa växande företag och destinationer samt ökad samverkan mellan privata och offentliga aktörer, ökad sysselsättning och en hållbar utveckling i hela landet. Utredarens förslag ska kunna omsättas i konkreta insatser från regeringens sida, men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor. Det är också viktigt att analysen görs utifrån ett geografiskt per- spektiv och att analysera olika behov, utmaningar och möjligheter som finns inom besöksnäringen i olika delar av landet samt utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren ska också föreslå en prio- ritering av föreslagna insatser. Utredaren ska göra följande: •Analysera det befintliga målet för turismpolitiken, och om det finns skäl till det föreslå tillägg eller nytt mål för politiken samt lämna förslag på inriktning av politiken för att nå målet. •Kartlägga besöksnäringens behov, utmaningar och hinder för en hållbar utveckling på följande områden och därefter föreslå in- satser och möjliga förenklingar: –digitalisering inklusive digital tillgänglighet, –forskning och innovation, –kompetensförsörjning och kompetensutveckling, –trafikutbud i befintlig infrastruktur i fråga om besöksnäringen, –nyttjande av exempelvis stads-, natur- och kulturmiljöer, –sysselsättning, samt –företag inom naturturism och kulturturism. •Föreslå hur samverkan och samordning mellan besöksnäringen och offentliga aktörer kan utvecklas för att stärka det gränsöver- skridande turistiska erbjudandet ”äta-resa-göra-bo”, och identi- fiera eventuellt svaga samband som hämmar besöksnäringens utveckling. •Föreslå hur kontaktytorna mellan myndigheter och andra offent- liga aktörer, näringsliv, akademi och civilsamhället kan utvecklas. •Lämna förslag på hur vidareutvecklad samordning mellan politik- områden och politiknivåer, nationellt, regionalt och kommunalt bör se ut för att öka effekterna av en sammanhållen politik för turism och besöksnäring. •Undersöka vilken typ av data och statistik som behövs för att öka kunskaperna om besöksnäringen samt föreslå hur befintliga data och befintlig statistik kan kompletteras och utvecklas ur ett nationellt, regionalt, och kommunalt perspektiv. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå insatser för hur kan marknadsföras i utlandet. Uppdraget omfattar inte hel- ler en översyn av skatte- och avgiftsreglerna. Utredaren ska därför inte föreslå förändrad beskattning av fysiska eller juridiska personer eller förändringar i skatteförfarandet. En noggrann kartläggning av vilka konsekvenser som ett genom- förande av utredarens förslag får är ett nödvändigt led i utrednings- arbetet.