sou · H5B326 · 2017-04-03 00:00:00 — Förutsatt att verksamheten inte utgör näringsverksamhet ska intäkter från uthyrning av privatbostäder och av lös egendom såsom bilar, verktyg och maskiner beskattas i inkomstlaget kapital. För uthyr- ning av privatbostad gäller ett avdrag om . Det finns också en rad andra regler som vid verksamhet med uthyrning behöver beaktas i det enskilda fallet.18 Vidare bör noteras att skattskyldighet till mervärdesskatt kan uppstå oberoende av om en fysisk person är att bedöma som näringsidkare och oavsett om personen bedriver näringsverksamhet i skattetek- nisk mening eller är registrerad för moms. Reglerna om mervärdesskatt är komplicerade och ska inte när- mare utvecklas här. Emellertid finns skäl att peka på vissa förtydli- ganden som gjort ifråga om momsplikt vid tillfällig uthyrning av bl.a. privatbostäder.19 Sådan uthyrning är av allt att döma en av de vanligaste transaktionerna i delningsekonomin. tillämpas vissa tröskelvärden när det gäller moms på intäkter av tillfällig uthyrning av privatbostäder eller rum i sådana bostäder. För att momsplikt ska inträda krävs dels att ut- hyrningen avser tillfälligt logi, dels att uthyrningen kommer att ske inom ramen för en hotellrörelse. anser att en verksamhet ska bedömas som hotell- rörelse om uthyraren marknadsför objektet till dygns- eller vecko- pris alternativt om det finns en reception eller motsvarande och uthyraren erbjuder tjänster som är typiska i en hotellrörelse. Ut- över detta ska verksamheten ha en mer än obetydlig omfattning för att skattskyldighet till moms ska uppstå. 18Dessa beskrivs närmare i och analys an delnings- ekonomins påverkan på skattesystemet, , avsnitt 5.3.1, 5.7 och 5.8. 19Skatteverkets ställningstagande om skatteplikt vid rumsuthyrning i hotellrörelse, mervärdes- skatt, Dnr: 131 675099-15/111. är fallet om bostaden hyrs ut längre än sammanlagt och inkomsten av uthyrningen överstiger . I sådana fall ska uthyraren momsregistrera sig och betala moms på hyres- intäkterna. anger vidare följande exempel: A flyttade in hos sin flickvän. annonserade A ut sin enrumslägenhet för uthyrning via ett företags webbplats. Uthyr- ningen skedde till dygns- eller veckopris. A tog hand om städning och byte av sänglinne i samband med byte av hyresgäst. Lägenheten var uthyrd juni–december. A:s inkomst av uthyrningen var . A övernattade i lägenheten en till när den inte var uthyrd. flyttade A och hans flickvän tillbaka till lägenheten. Enligt till- handhöll A i exemplet tillfälligt logi till respektive hyresgäst, efter- som uthyrningen avsåg . Vidare skedde uthyrningen inom ramen för en hotellrörelse eftersom A hyrde ut lägenheten till dygns- eller veckopris och tillhandahöll tjänster som är typiska i en hotell- rörelse såsom sänglinne och städning mellan hyresgästerna. 6Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin I föregående kapitel har innehållet i ett antal lagar beskrivits. Gemen- samt för dem är att de har betydelse då användarnas i delningseko- nomin rättsliga ställning ska analyseras eller när jämförelser görs mellan delningsekonomiska transaktioner och transaktioner som sker inom ramen för traditionella konsumentförhållanden. I det följande ska vi undersöka resultaten av lagtillämpningen i några fiktiva men representativa praktikfall, som belyser situationer som skulle kunna uppstå mellan privatpersoner i samband med delningsekonomiska transaktioner. Syftet med fallbeskrivningarna är att tydliggöra vissa grundläg- gande skillnader mellan vad som, å ena sidan, gäller när privatperson- er köper varor eller tjänster från näringsidkare och vad som, å andra sidan, gäller när de genomför samma typer av transaktioner mellan varandra. Beskrivningarna ska också utgöra underlag för att belysa när försäkringar kan täcka skador som uppstår i samband med del- ningsekonomiska transaktioner och var eventuella brister i försäk- ringsskyddet finns. Underlag för fallbeskrivningarna har hämtats från praxis, från Hallå konsument och från medierapportering . Avslutningsvis ska vi från ett praktiskt lagtillämpningsperspektiv se hur några av de avtalsvillkor, som delningsekonomiska webplatt- formar använder, ter sig mot bakgrund av innehållet i lagen om av- talsvillkor i konsumentförhållanden och den praxis som utbildats på området. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin köpt ett parti tapeter för halva priset vid en utförsäljning. Det var exakt det mönster hon letat efter länge, men som varit slut överallt. Problemet var bara att få tag på en målare eller annan fack- man, som ville åta sig ett så litet jobb som tapetsering av ett mindre rum. Rot-avdraget verkade ha lett till stor konkurrens på marknaden för sådana tjänster. hade dock hört talas om att det går att få tag på duktiga privatpersoner via olika sidor på nätet. Det kanske kunde vara en lösning. anmälde sig som användare och lade upp en använ- darprofil på tre olika webbplattformar för delning av arbetskraft mellan privatpersoner. En av dem riktade sig till ungdomar som upp- dragstagare. Den plattformen var inte aktuell för förmedling av uppdraget med tapetsering; där vill helst finna någon som hade lång erfarenhet, men hon hade också behov av enklare träd- gårdsarbete. Det kunde säkert någon tonåring hjälpa till med. Tapetseringsuppdraget lades snart ut på de två andra plattformar, där blivit användare. Hon beskrev uppdraget, bifogade en enkel riktning och ett foto av rummet och ett foto på tapetmönstret. Det dröjde inte länge innan flera privatpersoner visade intresse. En av dem var , som nämnde att han blivit pensionär efter att ha arbetat som målare . Tapetsering var det han var bäst på och som han tyckte var roligast, enligt egen utsago. Det tyckte kändes dyrt, men hon kände sig trygg med beskrivning av sig själv och be- ställde arbetet på löpande räkning. Det tog totalt att utföra, och den andra. betalade för arbetet. När arbetet var färdigt upptäckte att tapetseringen var dåligt utförd. Det fanns bulor och ojämnheter och tapeten var sönder på ett par ställen. Hon begärde att arbetet skulle göras om. Då begärde hon att få tillbaka hälften av vad hon betalat för Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin accepterade inte heller det, men erbjöd sig att betala tillbaka motsvarande arbete. lånade en trappstege av . Den var lite vinglig, men den fungerar nog om jag är försiktig, resonerade . Emellertid snava- de när han skulle sätta upp en tapetvåd och föll till golvet som vänster fot fastnade i stegen. Det är oklart om det var stegens fel eller om han trampade snett. Olyckan ledde till att fick en fraktur i vänster fotled och fick vistas på sjukhus . skickade därefter ett brev med krav på skadestånd om till för sveda och värk och för utebliven arbetsinkomst från andra uppdrag via webbplattformen, som han redan bokat in. Rättsläget i fallet med tapetseringen Näringsidkare eller inte? En första fråga i fallet med och är om ofta åtar sig tapetseringsuppdrag. I så fall kan komma att betraktas som näringsidkare i förhållande till . Bedömningen har betydelse för vilka lagregler som kan bli tillämpliga. Som framgått i föregå- ende kapitel kan en fysisk person få ställning av näringsidkare om verksamheten är yrkesmässig och har viss omfattning och varaktig- het. Däremot krävs inte vinstsyfte eller att verksamheten utgör näringsverksamhet i skatteteknisk mening. Kraven på omfattning och varaktighet har ställts lågt i praxis. Om mer än bara en- staka tillfällen utför målning och tapetsering talar mycket för att han får ställning som näringsidkare. Om ska betraktas som närings- idkare kan konsumenttjänstlagen tillämpas på tapetseringsuppdraget. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Tillämpliga regler om är näringsidkare Det får ställning som näringsidkare är det han utfört en kon- sumenttjänst. Det innebär i att konsumenttjänstlagen kan tillämpas. Enligt konsumenttjänstlagen ska tjänster utföras fackmässigt. Det innebär att arbetet utförs på ett sätt som kan förväntas av en seriös fackman. Olika branschstandarder och branschspecifika metod- beskrivningar kan ge ledning för vad som ska anses vara fackmässigt i ett enskilt fall. ska också med tillbörlig omsorg ta till vara intressen och samråda med henne i den utsträckning som det behövs och är möjligt. Om vi förutsätter att tapetsering inte är fackmässig är den felaktig. Då kan åberopa konsumenttjänstlagens regler om påföljder vid fel. Detta förutsätter reklamation inom skälig tid från den tidpunkt då felet upptäckts. Om så skett kan innehålla betalning som motsvarar felet. Hon kan också kräva att felet åt- gärdas, vilket ska ske utan extra kostnader. En näringsidkare har normalt rätt att få avhjälpa fel i tjänsten om inte särskilda skäl talar emot det. Ett annat alternativ är att kräva prisavdrag. Under vissa förutsättningar kan avtalet hävas av . Det förutsätter att syftet med tjänsten gått förlorat och näringsidkaren borde ha insett detta. Det är knappast aktuellt i fall. Slutligen har rätt till skadestånd om felet och dess åtgärdande orsakat extra kostna- der för henne. Även s.k. fritidsförluster kan vara ersättningsgilla, t.ex. om felet orsakat tidsspillan för under hennes semester. Om och inte kan komma överens om hur saken bör lösas kan ansöka om att Allmänna reklamationsnämn- den () prövar frågan och utfärdar en rekommendation. tillämpar i bostadsärenden, till vilken kategori ärende hör, en värdegräns om . Tvisten avser ett mindre belopp, , varför ansökan sannolikt skulle avvisas. Om å andra sidan hävning av tjänsten varit aktuell skulle tvistebeloppet överstiga och hade då sannolikt kunnat få tvisten prövad i . När det gäller den trasiga stegen är det, om är närings- idkare, svårt att se hur kan göras ansvarig för att ramlat och skadat sig på den. har då ansvar för fackmässigheten, även vad gäller stegens skick. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Om inte är näringsidkare Vid en sådan bedömning kan konsumenttjänstlagen inte tillämpas. Det finns, som framgått i kapitel 5, heller ingen ”allmän tjänste- lagstiftning”, liknande den allmänna köplagen, som kan tillämpas i ett fall som detta. Det innebär att allmänna köprättsliga principer och rättsgrundsatser får ge vägledning. Som också framgått i det föregående kan en sådan regel vara mer ändamålsenlig, och lämplig att tillämpa, om den återfinns både i köplagen som i konsument- tjänstlagen. Speciella regler som anpassats särskilt för konsument- förhållanden torde inte vara tillämpliga. Det kan t.ex. gälla regeln om fackmässigt utförande och näringsidkarens speciella skyldighet att tillvara konsumentens intressen och samråda med denne. Andra exempel på regler i konsumenttjänstlagen, som eventuellt inte skulle kunna tillämpas, avser avrådande, tilläggsarbeten och regeln om att en ungefärlig prisuppgift inte får överstigas med . I första hand får rättsläget dock bedömas utifrån vad som avtalats mellan parterna. I detta fall har avtalet ingåtts muntligen och vad som avhandlats gäller i första hand typ och omfattning av tjänst, när tjänsten ska vara slutförd samt priset för tjänsten. Ingen- ting har sagts eller skrivits mellan och till ledning för hur tvisten ska lösas. Det torde vara en vanlig situation, framför allt mellan privatpersoner, men också i konsumentförhållanden. I det senare fallet finns konsumenträtten; i det förra fallet är rättsför- hållandet, i brist på avtalsvillkor, i allt väsentligt oreglerat. I den del som avser tvistlösning synes inga skillnader finnas mellan en situation där är näringsidkare respektive om han agerar som privatperson. Oavsett om är näringsidkare, kan saken inte prövas rättsligt i , eftersom tvisteföremålet inte når upp till aktuell värdegräns. Ansvarsförhållandena när det gäller skada på grund av den felaktiga stegen måste avgöras enligt allmänna skadeståndsrättsliga principer. Det innebär att den som varit oaktsam kan bli ansvarig. Om har varit oaktsam genom att tillhandahålla en stege, som hon känt till var felaktig, kan hon bli ansvarig för skada. Det gäller i vart fall om hon inte påpekat bristen i stegens funktion för . Å andra sidan kan ett sådant skadeståndsansvar eventuellt jämkas med hänsyn till vad som rimligen ålegat , som är van att Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin använda stegar, ifråga om att undersöka stegens hållfasthet före an- vändning. Det finns inga försäkringar som täcker den skada som den felaktiga tapetseringen utgör. Det går inte att försäkra sig mot fel i tjänsten eller mot fel i en köpt vara. I vissa fall kan närings- idkare ha ansvarsförsäkringar, som täcker skador som orsakas i yrkes- utövningen. Den aktuella skadan är dock så liten att det med hän- syn till självrisken sannolikt inte varit aktuellt att utnyttja en sådan försäkring. kan bli personligen ansvarig för skada om hon kan anses ha varit vårdslös genom att medvetet låna ut en bristfällig stege. I ett sådant fall kan använda den egna hemförsäkringens ansvarsskydd, som då reglerar skadan på personskaderättslig grund. är då berättigad till ersättning för kostnader, inkomstförlust, sveda och värk samt eventuell medicinsk invaliditet. Om däremot anses som arbetsgivare åt , gäller sannolikt inte hem- försäkringens ansvarsskydd. Den kan normalt bara utnyttjas av henne i egenskap av privatperson. Försäkringsbolagen kan dock göra olika bedömningar i denna del. Det är dock inte givet att ansvars- skyddet i hemförsäkringen kan användas i en situation där betraktas som arbetsgivare och genom vårdslöshet orsakar skada. Frågan är då om får ställning av arbetsgivare åt . I praxis har bedömts att en murare skulle anses vara arbetstagare i förhållande till en person som han, utom näringsverksamheten och i en privat relation, hjälpt att bygga ett småhus. Muraren föll och skadade sig på en provisorisk trappa, som inte uppfyllde gällande skyddsregler. Emellertid fann , dels att det i ett fall som detta inte kunde krävas lika ingående planering och regler- ing som i ordinarie yrkesverksamhet, dels att uppdragsgivaren inte haft anledning anta att muraren skulle använda trappan. Skade- ståndsanspråket ogillades.1 I fall skulle bedömningen ha kunnat bli den motsatta, eftersom hon tillhandhållit den felaktiga stegen med uttalat syfte att den skulle användas av . 1 NJA 1964 s. 492. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Personskadan kan också regleras genom en olycksfallsförsäkring om haft en sådan. har i så fall inte bevisbördan för att skadan orsakats av den bristfälliga stegen. Han behöver bara visa att han har skadats genom en olyckshändelse. kan dock bara få er- sättning för kostnader, sveda och värk ur endera hemför- säkring, om den gäller, eller ur olycksfallsförsäkringen. För medicinsk invaliditet kan han få ersättning både ur sin olycksfallsförsäkring och ur ansvarsförsäkring i den mån den gäller. 6.3Hyra av lös egendom utom bil är och hans kompis har fått en Hoverboard. har länge tjatat på sin pappa, , om att även han ska få en. Ett argument som tycker är smart är att ”man övar sin balans”. Det behövs när man åker skidor. Fast det har inte blivit så mycket med det . behöver nya skidor och det har inte , som är ensamförälder, haft råd med. är tveksam till hoverboarden, men han har fått kännedom om att man kan låna och hyra saker via olika plattformar på nätet. Om vi hyr en hoverboard kanske tröttnar och så är saken ur världen, tänkte . Nya skidor kanske man också kan få tag på, på samma sätt. registrerade konton på flera olika webbplattformar med den aktuella funktionen. Han hade också läst i lokalpressen om en förening som lånar ut fritidsutrustning och att de startat verksam- het i en lokal nära idrottsplatsen. De hade inga hoverboards, där- emot fanns skidor. hittade en person, via en av plattformarna, som ville hyra ut en nästan ny hoverboard under en månad med möjlighet till förlängning för ett bra pris. Barnen i den familjen hade tröttnat på föremålet som mest stod i vägen i hallen. Hoverboarden drivs av en elektrisk motor. Batteriet ska laddas med en tillhörande laddare. Det tar någon timme. , när ingen var hemma stod hoverboarden på laddning i hallen. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Det blev en rejäl brasa. En granne upptäckte rökutveck- lingen och tillkallade . kom till platsen så snabbt att de lyckades förhindra att hela huset blev övertänt. Skador- na var dock omfattande och huset måste röksaneras. Dessutom hade släckningen orsakat stora vattenskador. och fick först bo på hotell några dygn och därefter hos släktningar under de drygt som reparationerna tog. Hur kan skadan regleras med respektive utan hemförsäkring? Rättsläget i fallet med hoverboarden Det finns inga specifika lagregler som gäller vid hyra av lös egen- dom, dvs. föremål av olika slag.2 Det gäller oavsett om den som hyrt ut föremålet gjort det i en näringsverksamhet eller i egenskap av privatperson. I båda fallen måste rättsläget mellan parterna avgöras utifrån analogier med köprättsliga regler i den mån inte avtalet mellan parterna innehåller bestämmelser som kan ge ledning. När det gäller frågan om eventuellt skadestånd, som är den repara- tiva påföljd som i första hand bör komma ifråga, kan i och för sig skadeståndslagen tillämpas. Först bör dock undersökas om skade- stånd med stöd av produktansvarslagen kan bli aktuellt. Skade- ståndsskyldig är i så fall, i praktiken, den som tillverkat eller impor- terat hoverboarden. Ett sådant skadestånd är tänkbart om det kan visas att det är en säkerhetsbrist i hoverboarden som orsakat branden. Vidare krävs, eftersom det handlar om sakskador, att hoverboarden typiskt sett varit avsedd för enskilt ändamål och att och vid tiden för skadan använde den huvudsakligen för sådant ändamål. Om produktansvarslagen inte skulle vara tillämplig kan ersättning enligt skadeståndslagen bli aktuellt för uthyraren. Det förutsätter att uthyraren varit vårdslös, t.ex. genom att hyra ut ett föremål vars bristande brandsäkerhet varit känd. Om hyresavtalet upprättats inom ramen för ett konsumentför- hållande, dvs. om den som hyrt ut föremålet agerar som näringsidkare enligt vad som ovan sagts, torde dock analogier med konsument- rätten bli aktuella. I så fall torde uthyraren ha ett presumtionsansvar 2 Notera dock det förslag till lag om hyra av lös sak, som presenterades i promemorian (Ds 2010:24) Hyra av lös sak. Förslaget har remissbehandlats och bereds . Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin för skador som det hyrda föremålet orsakat. Det innebär att en part måste visa att skadan inte berodde på hans försumlighet, om skade- ståndsansvar ska kunna undvikas. Vidare framgår av konsument- köplagen, som kan tillämpas analogt, att en säljare även ansvarar för skador på annan egendom än köpeobjektet, som tillhör konsumen- ten eller någon medlem i dennes hushåll och egendomen är avsedd huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. En sådan regel skulle eventuellt lett till att uthyraren blivit ansvarig för brandskador på kläder som orsakats av den felaktiga hover- boarden. Om uthyraren däremot inte är att se som näringsidkare och hyres- avtalet därmed inte ingåtts i ett konsumentförhållande, är rättsläget mer osäkert och får i huvudsak bedömas enligt allmänna skadestånds- rättsliga principer. I den bedömningen ingår bl.a. att ta ställning till huruvida uthyraren varit oaktsam och frågan om jämkning av skade- ståndet ifall det skulle bli oskäligt tyngande utifrån omständig- heterna i det enskilda fallet. Även åtgärder enligt produktskadelagen kan under vissa förut- sättningar övervägas i ett fall som det aktuella. En barnvagnsmodell återkallades t.ex. för sedan från konsumenterna på grund av säkerhetsbrister. Därefter började modellen bjudas ut på Blocket. informerade Blocket om att modellen var farliga och inte fick säljas. Det är inte otänkbart att ett liknande förfarande skulle kunna tillämpas i förhållande till den plattform som förmed- lat hoverboarden, förutsatt att den redan varit föremål för t.ex. återkallelse enligt produktsäkerhetslagen. Om saknat hemförsäkring är han hänvisad till uthyraren och den bedömning av skadeståndsansvar som berörts. Han är också i praktiken beroende av uthyrarens betalningsförmåga. Om han däremot, som ju är fallet, har en hemförsäkring bör den, enligt de försäkringsvillkor som generellt tillämpas, täcka de skador som orsakats i fallet. Det spelar därmed ingen roll om branden orsakats av ett felaktigt föremål, som köpt, hyrt eller lånat, förutsatt att han inte själv varit oaktsam och kan anses som medvållande till Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Om så är fallet kan försäkringsersättningen jämkas eller helt utebli. Uthyrarens skada å andra sida, i form av en förstörd hoverboard, torde inte vara ersättningsgill ur dennes hemförsäkring. Försäkrings- bolagen tillämpar normalt villkoret att hemförsäkringen endast gäller om föremålet används uteslutande, alternativt huvudsakligen, för eget privat bruk. Det är dock en bedömningsfråga, som får avgöras utifrån de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Hos vissa försäkringsbolag är det avgörande huruvida uthyrningen sker som ett led i näringsverksamhet eller inte. Det innebär att om en privatperson köper t.ex. en motorgräsklippare i syfte att tjäna pengar genom uthyrning, är den inte avsedd för privat bruk. Om, å andra sidan, personen använder den privat och lånar eller hyr ut den vid enstaka tillfällen gäller hemförsäkringen. I något fall stadgas i för- säkringsvillkoren att med ”huvudsakligen” ska avses mer än 50 pro- cent. I sådana fall kan föremålet omfattas av hemförsäkringen om det används för privat bruk i större utsträckning än vad det hyrs ut. intresse för hoverboards hade svalnat, men skidor ville han fort- farande åka. hade sett att föreningen som lånar ut fritids- utrustning hade fina skidor att låna, alldeles gratis, under en eller . skulle det bli sportlov och därför lånades ett par lagom långa karvingskidor åt på det lokala sportlånoteket, som är en ideell förening. ställde noggrant in skidbindningarna utifrån kroppsvikt. Dessvärre körde omkull i backen när han använde de lånade skidorna och bröt benet. Bindningarna hade inte löst ut som de skulle. fick stanna hemma från skolan och därefter gå på kryckor . Olyckan skedde under sportlovet och inte under skol- tid. En sporthandlare i staden undersökte skidbindningarna och kom fram till att de var felaktiga. Det såg bara ut som man ändrade in- ställningen. I själva verket hade de varit inställda för en vuxen person. Rättsreglernas tillämpning i delningsekonomin Rättsläget i fallet med skidbindningen Om föreningen som lånat ut skidorna krävt någon form av mot- prestation, som dock inte behöver vara betalning i pengar, kan kon- sumentlagstiftningen tillämpas analogt. Det innebär en rätt till skade- stånd från föreningen för kostnader, utlägg och s.k. fritidsförlust i den mån de har ett direkt samband med skadan. Om föreningen inte skulle agera i egenskap av näringsidkare, och det mesta tyder på det, kan konsumentköplagen inte tillämpas. Där- emot kan skadeståndslagen användas. I så fall torde föreningen bli skadeståndsskyldig om det kan visas att den varit oaktsam. Ersätt- ning för personskada kan enligt skadeståndslagen omfatta sjukvårds- kostnad och andra kostnader för den skadelidande, inbegripet skälig kompensation till den som står den skadelidande särskilt nära. Skadeståndsskyldigheten omfattar även eventuella inkomstförluster, men det är inte aktuellt i fall. Slutligen kan skadeståndsskyl- digheten omfatta även fysiskt och psykiskt lidande av övergående natur, s.k. sveda och värk, liksom ersättning för bestående skada och särskilda olägenheter till följd av skadan. Vid bedömningen av skadeståndets storlek bör tas hänsyn till att föreningen faktiskt ägnar sig åt utlåning av skidor med bindningar. Det innebär att de kan förväntas ha viss kontroll över att utrust- ningen svarar mot grundläggande säkerhetskrav. bör i be- dömningen också vägas in att det i fallet handlar om lån utan ersätt- ning.