sou · H5B342 · 2017-05-29 00:00:00 — taljplan eller områdesbestämmelser antagits, ändrats eller upphävts. Om beslutar att helt eller delvis upphäva kommunens beslut om detaljplan eller områdesbestämmelser får det i sin tur över klagas till regeringen. Innebörden är att om efter sin överprövning inte upphäver planen, områdesbestämmelserna eller lovet kan det beslutet inte överklagas, dvs. då gäller kommunens beslut. Därutöver finns i 13 kapitlet bestämmelser om överklagande. Här handlar det om enskildas rätt att överklaga om beslutet gått emot honom (22 § Förvaltningslagen). Skillnaden mellan en överprövning enligt 11 kapitlet och ett överklagande enligt 13 kapitlet är att de statliga intressen tas till vara vid överprövning, där den agerar på eget initiativ, medan överklagandet enligt 13 kapitlet styrs av det som förs av fram av klaganden i det ärendet. För att utröna ansvarsfördelningen mellan stat och kommun är det därmed 11 kap och den tidigare beskrivningen som i första hand är relevant. I kort het kan ändå nämnas att det av 13 kap 1 § följer att kommunfull mäktiges beslut om bl.a. översiktsplan och uppdrag åt nämnden att anta, ändra eller upphäva detaljplaner eller områdesbe stämmelser får överklagas till i den ordning som gäller för laglighets- prövning enligt 10 kap. kommunallagen, dvs. här handlar det om möjlighet att få en prövning av lagligheten av beslut av förvaltnings domstolarna. Enligt 13 kap. 3 § gäller vidare att andra kommunala beslut, exempelvis bygglov, eller beslut om detaljplan som berör den enskilde kan överklagas. Innebörden av detta är att staten genom har ett ansvar för att kommunerna följer PBL och ser till att kommunerna vid planering av ny bebyggelse beaktar risken för olyckor, översväm ning och erosion. Enligt uppgift från i sker länsstyrelsernas påverkan på kommunerna i första hand genom sam råden. Först om samråden inte lett till samstämmighet aktualiseras bestämmelserna om att länsstyrelserna kan överpröva beslut om detaljplan eller områdesbestämmelser, eftersom ett beslut om att upphäva en plan för kommunerna kan innebära att ett mångårigt arbete spolieras. Om kommunen inför antagandet av detaljplan eller områdesbestämmelser inte beaktar invändningar kan det bli aktuellt att besluta om en överprövning och i förlängningen ett upphävande. Vid i sker det samråd om ca 300 planer och endast ett fåtal överprövas och i slutänden Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … kan det handla om att två– tre planer som upphävs. Vid sam rådet har möjlighet att inhämta synpunkter från expert myndigheter i den utsträckning ärendet kräver. Vid risk för skador på grund av klimateffekter kan yttranden exempelvis inhämtas från , SGI eller geologiska undersökning (SGU). Vidare inhämtas alltid yttranden från länsstyrelsernas egna avdelningar. På det sättet kan även de, som arbetar med uppdraget om klimatsamord ning inom påverka den enhet som håller i samrådet eller i överprövningen. har dock kommunerna själva genom egna konsulter eller bistånd från någon expertmyndighet redan inhämtat underlag om exempelvis risken för ras eller över svämning och en sådan riskkalkyl utgör därmed en del av planhand lingarna. Om detta saknas kan kräva in underlag av kommunen och inhämta yttranden från expertmyndigheter för att kontrollera kommunens underlag. Om det är så att det finns olika uppfattningar om exempelvis risken för skador på grund av klimat effekter är det uppgift att göra en sammanvägande be dömning. har vidare uppgett att det inom länssty relsen växer fram en generell kunskap om exempelvis havsnivåhöj ning, som sedan använder i sina ärenden. har också gått ut med en rekommendation om att ny bebyggelse och samhällsfunktioner av betydande vikt längs länets Östersjökust behöver placeras ovan nivån . Nivån utgör ingen absolut undre gräns. Om ny bebyggelse placeras under denna nivå behöver kommunen visa att exploateringen inte blir olämplig. Avsteg kan göras i vissa särskilda fall. Rekommendationen bygger på en regional klimatsammanställning som gjort och utgår från en global havsnivåhöjning på en meter för . är det sannolikt att havet kommer att fortsätta att stiga och det finns bedömningar om en möjlig global havsnivåhöjning om 1,5–3,(Fakta 2015:14 ). Andra länsstyrelser har andra rekommendationer och många länsstyrelser saknar rekom mendationer. Skillnaderna beror på att landhöjningen varierar, men också på olika bedömningar från länsstyrelserna om säkerhetsmar ginal. Vidare varierar bebyggelsen inom länen och de olika länen måste också utifrån olika förutsättningar om tillväxt och andra in tressen göra olika avvägningar. Arbetet är komplicerat. Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … sen i har en allmän rekommendation om att bebyggelse inte ska ske . Någon mer etablerad praxis i övrigt om vilka säkerhetsmarginaler kommunerna ska ha i sin planläggning för att undvika exempelvis skador på grund av ras, skred, erosion eller översvämning av andra orsaker än stigande hav saknas. Många kommuner efterlyser på för hand fastställda riktlinjer. Grunden utgör , men hur de tolkas av de olika länsstyrelserna varierar. Alltför många fak torer är enligt länsstyrelserna oklara, de geografiska förhållandena varierar och det är inte heller klart vilket tidsperspektiv som ska sätta ramen, dvs. hur länge byggnationen ska klara skador på grund av klimateffekter och hur klimateffekterna kommer att bli. Från kommunalt håll hävdas att grundproblemet är att det saknas en nationell samordning och strategi. Det skulle behövas nationella mål och en statlig samsyn om hur PBL ska tolkas med hänsyn till riskerna på grund av klimateffekter. I stället måste varje plan bedömas för sig, vilket också är utgångspunkten för PBL. När det gäller tids perspektivet utgår i i och för sig oftast , eftersom det årtalet utgjorde utgångspunkt i Klimat- och sårbarhetsutredningen. Som framgått ovan har så också skett för rekommendationen om havsnivåhöjning. Från i har anförts att samordning i hög grad bör ligga på länsstyrelserna, eftersom de regionala skillnaderna är stora. krävs det även en nationell samordning. PBL saknar särskilda skadeståndsrättsliga regler. I stället gäller den allmänna skadeståndsrättsliga regleringen i skadeståndslagen. Den som uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar personskada eller sakskada ska ersätta skadan och att den som vållar ren förmögenhetsskada genom brott ska ersätta skadan. (2 kap. 1 och 2 §§). Vidare gäller att staten eller en kommun ska ersätta personskada, sakskada eller ren förmögenhetsskada, som vållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten eller kommunen svarar. Kommunen har ett sådant skadeståndsansvar, eftersom planläggning utgör myndighetsutövning. Skadestånds ansvaret preskriberas enligt generella preskriptionsregler , se vidare 4.2. Även staten kan ha ett skadeståndsansvar, eftersom även en överprövning är myndighetsutövning, men möjligheterna att föra skadeståndstalan mot staten är i sammanhanget begränsade enligt 3 kap. 7 § skadeståndslagen. Generellt gäller enligt denna para Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … graf att en skadeståndstalan om myndighetsutövning inte får föras mot regeringen eller de högsta domstolarna om inte deras beslut i efterhand upphävts genom t.ex. resning. Detsamma gäller för en myn dighet om ärendet i sin tur överklagats till regeringen eller /utan att beslutet upphävts eller ändrats. Det betyder att staten aldrig inte kan bli skadestånds skyldig om beslut fastställts av regeringen. Skulle dock beslut inte överklagats till regeringen eller om det över klagats och ändrats av regeringen föreligger en teoretisk möjlighet att bedriva en skadeståndstalan, men det förutsätter att det kan be visas att genom vårdslöshet orsakat skada, vilket fram står mycket svårt om det handlar om en bedömningsfråga och inte om exempelvis ett formfel. Rimligen bör det också vara så att det i första hand borde vara kommunen som svarar, eftersom det är kom munen som fattar det första beslutet utifrån ett större kunskaps underlag i en grundligare process. Rättsfall om skadestånd mot staten i frågan saknas. Enligt 1 § i förordning (2008:1002) med instruktion för samhälls skydd och beredskap gäller att myndigheten har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar i den ut sträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Av 3 § följer att MSB ska verka för att förebyggande åtgärder mot naturolyckor vidtas. Myndigheten ska utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyg gande och sårbarhetsreducerande åtgärder. Myndigheten ska ha för mågan att bistå med stödresurser i samband med allvarliga olyckor och kriser samt stödja samordningen av berörda myndigheters åt gärder vid kris. MSB:s ansvar avser åtgärder före, under och efter en olycka eller en kris. Som tidigare anförts avser termen olycka en plötsligt inträf fad händelse och långsamma skeenden som erosion och översväm ningar som inte är plötsliga faller därför utanför begreppet. Myn digheten ska främst utveckla och samordna arbetet med att förebygga, hantera och minska konsekvenser av olyckor. MSB är också den myndighet som hanterar statsbidrag till kommunerna för förebyg Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … gande åtgärder mot naturolyckor. Kommunerna kan ansöka om bidrag för fördjupade utredningar och permanenta förebyggande åtgärder hos MSB. För budgetår 2015 beslutade MSB om bidrag på ca , men det ansöktes om bidrag för belopp på . har beloppet MSB kan för dela höjts till och motsvarande ska gälla även för . Den allmänna uppfattningen är att beloppets storlek är otillräckligt. Från SKL har an förts att skälet till att summan av ansökningarna inte var högre var att det uppfattas som lönlöst att ansöka. Från i har anförts att det är olyckligt att ersättning inte kan sökas för erosion. MSB:s uppdrag är begränsat till naturolyckor och som framgått innefattas inte erosion i den termen. Slutligen är MSB också ansvarig kontaktpunkt för åtaganden inom ramen för för katastrofreducering och samordnar arbetet på nationell nivå. Efter att stora översvämningar inträffat i antog EU ett direktiv för översvämningsrisker. Syftet med direktivet är ett gemensamt ramverk som reglerar hanteringen av omfattande över svämningsrisker. Medlemsländerna ska arbeta för att minska de nega tiva konsekvenserna av översvämningar och på så sätt värna om män niskors hälsa, miljön, kulturarvet och ekonomisk verksamhet. Arbetet ska ske genom att medlemsländerna systematiskt kartlägger över svämningshot och översvämningsrisker samt tar fram riskhanterings planer för de översvämningshotade områdena. I genomfördes översvämningsdirektivet genom förordning om översvämningsrisker (2009:956). MSB är ansvarig myndighet. Med översvämning avses i sammanhanget enligt förordningens 2 § punkt 6 tillfälligt täckande med vatten av mark som normalt inte står under vatten, vilket in begriper översvämningar som härrör från sjöar, vattendrag, bergs forsar och från havet i kustområden, däremot inte översvämningar från avloppssystem. Därmed skulle hela den angelägna frågan om dagvatten och skyfall falla utanför. Från Svensk Försäkring och har anförts kritik mot denna begränsning. menar att det är olyckligt att det största problemet faller utanför MSB:s an svarsområde och Svensk Försäkring har betonat att majoriteten av försäkringsskador på grund av vatten beror på översvämningar från dagvatten. Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … Med översvämningsrisk avses enligt 2 § punkt 7 en kombination av sannolikhet för översvämning och möjliga ogynnsamma följder. Det handlar alltså om både sannolikhet för översvämning och kon sekvenser av en översvämning. är utifrån vattnets avrinnings områden indelad in i fem vattendistrikt, , vattendistrikt, Norra vattendistrikt, Södra vattendistrikt och vattendistrikt och en länsstyrelse inom varje vattendistrikt är även vattenmyndighet med ansvar för samordning av vattenfrågor. Av 4–11 §§ följer att MSB för varje vattendistrikt ska göra en preliminär bedömning av över svämningsrisker, som ska ha varit avslutad och sedan uppdate ras 2018 och därefter minst . Med utgångspunkt från denna preliminära bedömning ska myndigheten sedan redovisa i vilka områden myndigheten anser att betydande översvämningsrisker finns eller kan förväntas uppstå. 18 särskilt utsatta områden har identi fierats. För dessa områden ska hot- och riskkartor utarbetas. MSB ansvarar för att ta fram hotkartor och de fem länsstyrelserna som även är vattenmyndigheter ska enligt förordningen utarbeta fördju pade kartor om översvämningsrisken. Av 12 § följer sedan att varje länsstyrelse som har en ort i länet med betydande översvämningsrisk ska utarbeta riskhanteringsplaner. Särskild vikt ska läggas vid före byggande arbete samt skydd och beredskap. Förordningen hanterar även vikten av samordning och samråd. Berörda kommuner och andra som är särskilt berörda ska ha möjlighet att inkomma med underlag och lämna synpunkter. MSB (eller dess företrädare ) har över siktligt karterat vattendrag och sjöar och kartlagt vilka om råden som riskerar att översvämmas vid olika flöden och som högsta flöde utgått från ett flöde som statistiskt bara inträffar en gång . Som underlag används höjdmodell från Lantmäteriet. Den tidigare höjdmodellen hade en upplösning på . har dock Lantmäteriet tagit fram en bättre modell med en upplösning på . MSB slutför en uppdatering av översikt liga översvämningskarteringar med den nya höjdmodellen som bas. I de uppdaterade karteringarna ingår 100- och 200-årsflöde som avser framtidens klimat i slutet av seklet, ett beräknat högsta flöde (10 000-årsflöde) samt för de 18 orterna med betydande översväm ningsrisk ingår även ett 50-årsflöde. De mest utsatta arton tätorterna är , , , , , , Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … , , , , , , , , , , och . Karte ringarna finns tillgängliga som stöd för exempelvis kommunerna på MBS:s hemsida i en portal (jämför MBS:s hemsida, / sv/Forebyggande/Naturolyckor/Oversvamning/ hämtat ). Kartläggningen avser dock endast sjöar och vattendrag, var för problemet med havsnivåhöjningarna faller utanför. Från läns styrelsen i har framhävts att flera kustkommuner i är hårt drabbade av översvämningar och att ca 23 000 bostadshus och 2 000 tomter är i riskzonen för att påverkas av framtida havsvatten höjningar. Den beräknade havsnivåhöjningen för är en meter . Därtill kommer dock extra höjningar vid stormar. Vid exempelvis Falsterbonäset innebär det en tillfällig havsnivåhöjning med och med 2,30 (Rapport 2011-52 Klimatanalys för län s. 66). Särskilt utsatt är exempelvis en kommun som , som är belägen på Falsterbonäset. Beräkningar visar att med en havsnivåhöjning skulle av bebyggelsen vara hotad och dessutom skulle den enda befintliga vägen översvämmas, vilken med hänsyn till behovet av att utryckningsfordon måste ta sig fram är oaccepta belt. Kommunerna förbereder därför byggandet av ett skydd, en kombination av vall, mur och sanddynor för att skydda den befintliga bebyggelsen. En slutsats av detta är att de uppräknade 18 tätorterna inte be höver vara de mest utsatta för översvämningsrisk. Den kategorise ring MSB har utfört kan ha lett till att många uppfattar att just dessa 18 tätorter är de mest utsatta och att den totala skadebilden speglar situationen i dessa kommuner. Det är ett exempel på hur komplex bilden är och det stora behovet av en helhetssyn. Framöver kommer dock motsvarande arbete även göras för kustöversvämning av MSB. Det arbetet beräknas vara färdigt . MSB/har även haft det nationella uppdraget att översiktligt kartera ras- och skredrisker i finkorniga jordar och även slamström mar i grovkorniga jordar. MSB har också nationella förstärknings resurser som är avsedda för situationer när händelsen är alltför komplex, alltför stor eller långdragen för att lokala resurser ska räcka till. Exempel på förstärkningsresurser är barriärer, sandsäckar och pumpar som används vid stora översvämningar. Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … Sammantaget är MSB den myndighet som har ansvar för att stödja och samordna ansvariga aktörers arbete med att förebygga, hantera och minska konsekvenserna av olyckor. De ökade riskerna och ska dor som uppstår på grund av klimateffekter omfattas enbart i den mån det klassificeras som olyckor, men när det gäller arbetet på grund av översvämningsdirektivet innefattas även mer långsamma skeenden. Däremot framstår det som allvarligt att den mycket angelägna frågan om dagvatten och skyfall faller utanför. är enligt sin instruktion förvaltningsmyndighet för frågor om bl.a. byggd miljö, hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelse (1§). Verket ska inom sitt verksamhetsområde verka för bl.a. en ökad kunskap hos kommuner, statliga myndigheter och andra berörda och för en hållbar utveckling med utgångspunkt i den sociala, ekologiska och ekonomiska dimensionen. Vidare ska verket bl.a. samordna de stat liga myndigheternas arbete med att ta fram underlag för tillämpningen av PBL (2 §). Verket utövar också tillsyn över vissa byggprodukter och ansvarar för tillsynsvägledning för byggfrågor och planfrågor, (8 kap. 13 och 15 § PBF). Innebörden är att vägleda de som har tillsyn, dvs. Av in struktionens 8 a § framgår att även ska vägleda kommuner och andra hur hänsyn bör tas till buller och andra hälsofrågor vid planering för och byggande av bostäder enligt plan- och bygglag stiftningen. Verket ska också enligt sin instruktion (3 § punkt 3) aktivt ge råd och stöd till andra myndigheter, allmänhet och övriga berörda. Det ska inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som riks dagen har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljö arbetets utveckling (8 §). är även samordnare för miljökva litetsmålet ”God bebyggd miljö”, verket ska enligt sin instruktion samordna uppföljning, utvärdering och rapportering om målet. Riks dagen har beslutat att det ska finnas 16 miljökvalitetsmål och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Målet ”God bebyggd miljö” innebär bl.a. att en lång siktigt hållbar bebyggelsestruktur ska utvecklas både vid nylokali Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … sering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid använd ning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse som byggnader är hållbart utformade och att människor inte ut sätts för skadliga luftföroreningar, kemiska ämnen, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker (jäm för beträffande miljökvalitetskraven, , /Miljoarbete i samhallet, inhämtat 2016 03-14). fick ett särskilt regeringsuppdrag om att det i samverkan med MSB, SGI, , , läns styrelserna samt andra berörda myndigheter skulle utarbeta en väg ledning avseende hur kommuner och länsstyrelser i olika skeden av de kommunala planeringsprocesserna ska tillgodose PBL:s krav om att beakta människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Vid genomförandet av uppdraget ska bl.a. effekterna av ett förändrat klimat beaktas. Uppdraget ska redovisas till . I sitt regleringsbrev fick vidare i uppdrag att utveckla sin tillsynsvägledning till länsstyrelserna enligt PBL avseen de risken för översvämning. Syftet med uppdraget är att tillsyns vägledningen ska skapa förutsättningarna för att ny bebyggelse blir långsiktigt hållbar och att länsstyrelsernas tillsyn är samordnad och förutsebar. Tillsynsvägledningen bör klargöra vilket underlag som behövs för länsstyrelsernas prövning och hur bebyggelse bör vara utformad för att anses lämplig i förhållande till risken för översväm ning vid sjöar och vattendrag, bl.a. i fråga om vilken återkomsttid som olika slag av bebyggelse bör tåla. Tillsynsvägledningen bör även klargöra hur bebyggelse i anslutning till havet bör utformas för att vara långsiktigt hållbar i förhållande till globalt stigande havsnivåer. Tillsynsvägledningen bör utformas med hänsyn till sådana intressen som är viktiga från allmän synpunkt, bl.a. behovet av långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur och en god hushållning med mark- och vattenområden. Länsstyrelserna, MSB samt ska bistå i arbetet med att ta fram tillsynsvägledningen. Uppdraget ska redo visas . Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … är en statlig myndighet med uppdraget att vara ett expert organ inom meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimatologi. Det innebär att myndigheten förvaltar och utvecklar information om väder, vatten och klimat som ger samhällets funktioner, näringsliv och allmänhet kunskap och kvalificerat beslutsunderlag. Enligt sin instruktion är syftet med myndighetens uppdrag bl.a. att minska sårbarheten i samhället och att se till att miljökvalitetsmålen nås. ska också bedriva tillämpad forskning och utveckling inom meteorologi och klimatologi samt ha beredskap och biträda berörda myndigheter vid allvarliga störningar i samhället och producera, sam manställa och förmedla information och kunskap om klimatföränd ringar och klimatanpassning. har också regeringens uppdrag att driva Nationellt för klimatanpassning vid . Centret har till uppgift att vara en nod för kunskap om klimatanpass ning och en mötesplats för aktörer i samhällets klimatanpassning. Webbsidan Klimatanpassningsportalen drivs och förvaltas av Natio nellt tillsammans med andra myndigheter. får för från anslag 1:10 för att bl.a. finan siera verksamheten vid Nationellt för klimatanpass ning. I detta ingår att samla, sprida och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning, ta fram beslutsunderlag, information och publika tioner samt delta i utåtriktade aktiviteter, internationella möten och genomföra omvärldsbevakning. Vidare får betala ut 14 miljo ner kronor till andra myndigheter för att inom sina respektive an svarsområden utveckla handlingsplaner samt verktyg för anpassning till ett förändrat klimat. får även betala ut medel till kommuner för deras deltagande i att utveckla sådana handlingsplaner och verk tyg. Därutöver får högst användas för finansie ring av arbete med framtagande av riktlinjer för beräkning av dimensionerande havsnivåer för olika delar av och för dagens och framtidens klimatförhållanden och för genomförande av en studie om metod för beräkning av värsta möjliga korttidsneder börd (skyfall). Underlagen ska syfta till att öka tillgången till klimat information och beslutsunderlag om klimatanpassning för att därmed stödja länsstyrelser, kommuner och landsting med anpassning till ett förändrat klimat. Bakgrundsanalys av ansvarsförhållandena … har efter uppdrag från regeringen gjort en uppföljning som redovisades i rapporten, Underlag till kontrollstation 2015 för anpassning till ett förändrat klimat,(dnr M2015/01162Kl). Uppdraget innebar att sammanställa kunskap om nuvarande och framtida risker och konsekvenser för samhället av ett förändrat klimat. Arbetet omfattade även en kartläggning över vad som genomförts sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen redo visade sitt betänkande 2007 och att lämna förslag till åtgärder. Arbetet bedrevs av i samverkan med myndigheter, kommuner, forska re, branschorganisationer och andra näringslivsrepresentanter. Det rapporterades form av en huvudrapport med 18 bilagor. har även haft i uppdrag att ta fram underlag för redovisning av det nationella arbetet med klimatanpassning inför Europeiska kommissionens uppföljning 2017. SGI är en expertmyndighet för geotekniska och miljögeotekniska frågor. Myndigheten ska enligt sin instruktion vara pådrivande i frågor som syftar till en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveck ling inom det geotekniska området. Den ska medverka till att de nationella miljökvalitetsmålen nås, och bidra med underlag och ex pertkunskap i det arbete som regeringen bedriver nationellt och inom Europeiska unionen. SGI ska vidare enligt instruktionen särskilt bidra till att riskerna för ras och skred minskar.