sou · H4B320 · 2017-01-01 00:00:00 — De politiskt sakkunniga har under samma förutsättningar som statssekreterarna rätt till ersättning för ökade levnadskostnader i form av avlöningsförstärkning, ersättning för bostadskostnad och ersättning för kostnader för högst en hemresa i reguljär trafik.5 Vidare lyder de i allmänhet under pensionsavtalen för arbets- 3Information för politiker i , handbok utgiven av , (i det fortsatta kallad ), s. 70. 4Se Avtal om anställningsvillkor för politiskt sakkunniga samt politiskt timanställda brevsvarare eller talskrivare i , ingånget och gällande . Avtalet behandlar bl.a. politiskt sakkunniga med funktioner som planeringschef, stabschef, presschef, pressekreterare, politiskt sakkunnig, inklusive politiskt sakkunnig assistent samt politiskt timanställda brevsvarare eller talskrivare i . 5Se beslut av om ersättning till statsråd, statssekreterare och politiskt sakkunniga för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete på annan ort eller dubbel bosättning. tagare hos staten. Utöver detta tillkommer allmänna pensionsförmåner i form av inkomstpension och premiepension och, i förekommande fall, tilläggspension enligt socialförsäkringsbalken. En politiskt sakkunnigs anställning varar antingen tills vidare eller för bestämd tid, dock längst till dess att det statsråd som den politiskt sakkunniga är knuten till lämnar sin befattning (4 § politikeravtalet). Därmed avses den funktion statsrådet har då den sakkunnige anställdes. Om ett statsråd byter departement, anses han eller hon såvitt nu är i fråga lämna sin befattning, även om han eller hon omförordnas och fortsätter som statsråd med andra uppgifter.6 Den politiskt sakkunniges anställning upphör således den dag statsrådet avgår. Någon särskild uppsägning behövs inte. En politiskt sakkunnig har under vissa förutsättningar rätt till avgångsvederlag. Avgångsvederlaget motsvarar månadslönen vid anställningens upphörande och betalas ut . Det räknas som pensionsgrundande inkomst för allmän pension men är inte sjukpenninggrundande.7 Bestämmelserna om avgångsvederlag gäller inte för politiskt sakkunniga vars anställning upphör på grund av förhållanden som hänför sig till arbetstagaren personligen eller om arbetstagaren säger upp sig själv (11 § politikeravtalet). Hur länge avgångsvederlaget betalas ut beror på den politiskt sakkunniges sammanlagda anställningstid. En politiskt sakkunnig som är anställd tills vidare, dock längst till dess vederbörande statsråd lämnar sin befattning, har vid en sammanhängande anställningstid rätt till avgångsvederlag . Är den sammanhängande anställningstiden kortare än i följd, erhålls avgångsvederlag . Med anställningstid avses den tid under vilken en politiskt sakkunnig har haft en eller flera anställningar enligt avtalet. Uppehåll mellan anställningar får vara längst . Politiskt sakkunniga som anställs för bestämd tid får avgångsvederlag motsvarande en månadslön. Avgångsvederlaget ska minskas dels med inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete , dels med vad den politiskt sakkunnige uppbär eller har rätt att uppbära i pension eller liknande (12 och 13 §§ politikeravtalet). 6Politikerhandboken, s. 71. 7Politikerhandboken, s. 73. Politiskt timanställda brevsvarare eller talskrivare anställs genom förordnande tills vidare, dock längst till den tidpunkt då det statsråd som de är knutna till lämnar sin befattning. beslutar om såväl deras anställning som deras entledigande. De har inte rätt till avgångsvederlag. Vid sjukdom gäller samma regler för avdrag på lönen som för andra tjänstemän anställda i , se nästa avsnitt. Eftersom politiskt sakkunniga är anställda av har även de en formell möjlighet att vara föräldralediga och har då rätt till föräldralön på samma sätt som andra tjänstemän som är anställda i , se nästa avsnitt. 5.3Villkor för andra tjänstemän i Vilket anställningsavtal en anställd i lyder under beror på vilken typ av anställning han eller hon har. Rent generellt kan dock följande sägas. Regeringen beslutar om anställning i för vissa uppräknade högre tjänster. För övriga anställningar beslutar . I de fall där regeringen fattar beslut om anställning fastställer också regeringen lönen. I övriga fall fastställs lönen av (34 och 35 §§ förordningen med instruktion för ). Lönen ska vara individuellt bestämd och differentierad utifrån sakliga grunder. De lönesättningskriterier som gäller vid lönesättning framgår av Riktlinjer för lönesättning i Regeringskansliet.8 Enligt ett lokalt kollektivavtal om förmåner vid dubbel bosättning för anställda i har arbetstagare med tidsbegränsad anställning i i vissa fall rätt till tillägg för dubbel bosättning i form av tillägg för styrkt logikostnad samt avlöningsförstärkning.9 I allmänhet gäller pensionsavtalen för arbetstagare hos staten. Utöver detta tillkommer allmänna pensionsförmåner i form av inkomstpension och premiepension och, i förekommande fall, tilläggspension enligt socialförsäkringsbalken. 8Se Riktlinjer för lönesättning i , beslutade och gällande från och med den 9Se Lokalt kollektivavtal om förmåner vid dubbel bosättning för anställda i , ingånget och gällande . Avgångsvederlag förekommer mycket sällan varför det inte redogörs för här. Vid sjukfrånvaro tillämpas en karensdag, dvs. ingen sjuklön utbetalas den första sjukdagen. –14 betalar sjuklön. Läkarintyg krävs från och med sjukdag 8. Från och med sjukdag 15 betalar ut sjukpenning och gör sjukavdrag. Anställda i har rätt till föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen (1995:584). Liksom andra föräldralediga kan de, om villkoren är uppfyllda, få föräldrapenning från . Statligt anställda har dessutom rätt till en kompletterande ersättning från arbetsgivaren. För anställda i utgår den ersättningen genom s.k. föräldralön.10 En föräldraledig anställd har rätt till med föräldralön per barnsbörd. Om den andre föräldern är, har varit eller blir statligt anställd, och under en sådan anställning har varit föräldraledig, har föräldrarna dock tillsammans rätt till med föräldralön per barnsbörd. Flerbarnsfödsel berättigar inte till extra föräldralönedagar. I vissa fall ska avräkning göras med uttagna föräldrapenningdagar från . Föräldralönens storlek är av löneunderlaget på lönedelar upp till basbeloppstaket. På lönedelar som överstiger basbeloppstaket är föräldralönen av löneunderlaget. I normalfallet innebär det att den anställde får av lönen vid uttag av hel föräldraledighet med full föräldralön och hel föräldrapenning från . En anställd kan ta ut föräldralön även om han eller hon inte får föräldrapenning från . Förutsatt att den anställde har rätt att vara föräldraledig enligt reglerna i föräldraledighetslagen, kan han eller hon ta ut dagar med föräldralön längst till och med den dag barnet eller barnen fyller . Det saknas stöd för att, om en anställd har beviljats tillägg för dubbel bosättning, göra avdrag från tilläggen i fråga under föräldraledigheten.11 10Se Avtal om föräldralön i , ingånget och gällande . 11Uppgift från chefsjuristen vid . Riksdagsledamöterna är inte anställda i utan har av sina väljare fått uppdraget att sitta i . Deras ekonomiska villkor regleras i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). Talmannens månadsarvode är lika stort som statsministerns arvode (2 kap. 1 § ersättningslagen), dvs. Ledamöternas arvode fastställs av (3 kap. 1 § ersättningslagen) och är . De vice talmännen har utöver grundarvodet ett tillägg på av grundarvodet. Den ledamot som är ordförande i ett utskott har ett tillägg på och vice ordföranden ett på (3 kap. 2 § ersättningslagen). En ledamot har under vissa förutsättningar rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd i eller rätt till ersättning för en privat övernattningsbostad i ledamot har också rätt till ersättning för kostnader för tjänsteresor med belopp motsvarande den faktiska kostnaden (4 kap. 2 § ersättningslagen). Vidare har ledamoten rätt till traktamente för resor med övernattning mer än 50 kilometer från hemorten (se 5 kap. ersättningslagen). Som komplement till det allmänna pensionssystemet har en ledamot rätt till ålderspension från (se 8 kap. ersättningslagen). För de ledamöter som slutar sitt uppdrag finns det två olika system för avgångsförmåner. För ledamöter som suttit i tidigare och som blev omvalda vid valet gäller en inkomstgaranti (se 13 kap. ersättningslagen). Nya ledamöter som valdes in i vid valet eller som väljs in senare kan i stället få ekonomiskt omställningsstöd (se 13 a kap. ersättningslagen). Det redogörs här inte vidare för innehållet i dessa avgångsförmåner. Om en ledamot är ledig från sitt uppdrag på grund av sjukdom, ska avdrag göras från arvodet och tilläggsarvodet och andra fasta arvoden i enlighet med de bestämmelser om sjukavdrag som gäller för arbetstagare hos . Avdraget ska dock be- 12 är en myndighet under med uppgift att biträda . Förvaltningen ska därvid bl.a. tillhandahålla service för riksdagsledamöterna, se 1 § första stycket och andra stycket 1 lagen (2011:745) med instruktion för . räknas på grundval av arvodet eller arvodena delat med antalet kalenderdagar (3 kap. 4 § första stycket ersättningslagen). Efter ledighet i betalas inte någon ersättning för logikostnad om det inte finns särskilda skäl (5 kap. 9 § ersättningslagen). För riksdagsledamöter finns en fastslagen ordning för föräldraledighet (se 5 kap. riksdagsordningen [2014:801]). Ansökan ska vara skriftlig, innehålla de skäl som ansökan grundas på och avse en bestämd tid. Ansökan ska ges in till . Det är sedan talmannen som beslutar om ledigheten. Om en ledamot får ledigt för av minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare ledamoten är ledig. För varje ledamot ska det finnas tre ersättare (14 kap. 14 § första stycket vallagen [2005:837]). Talmannen ska som huvudregel följa den ordning mellan ersättarna som har fastställts enligt vallagen. Vid föräldraledighet minskas riksdagsledamotens arvode, tilläggsarvode och andra fasta arvoden i enlighet med de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos (3 kap. 4 § andra stycket ersättningslagen).13 Riksdagsledamöter som är föräldralediga kan få föräldrapenning från . De har också rätt till den kompletterande ersättning i form av föräldrapenningtillägg som arbetstagare hos kan få. Tillägget utbetalas av för sådana kalenderdagar under föräldraledigheten då en ledamot tar ut föräldrapenning på grundnivå eller därutöver. Föräldrapenningtilläggets storlek är, liksom föräldralönen för anställda i , av arvodesunderlaget på arvodesdelar upp till basbeloppstaket och på arvodesdelar som överstiger basbeloppstaket av arvodesunderlaget. En riksdagsledamot som är helt föräldraledig får således som regel av sitt arvode. Vad gäller ersättning för logikostnad ledamoten är föräldraledig finns möjlighet till ersättning under åtminstone av föräldraledigheten, se 5 kap. 9 § ersättningslagen. Under de perioder då kammaren sammanträder och de dagar då interpellationsdebatter pågår erbjuder tillfällig barnverksamhet för barn mellan ett och till tjänstgörande ledamöter i syfte att underlätta ledamöternas upp- 13 De bestämmelser som avses är de s.k. Villkorsavtalen, dvs. i praktiken tre olika kollektivavtal, ett för varje personalkategori (, och ) hos . Närmare bestämmelser om denna verksamhet finns i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2013:9) om barnverksamhet samt tillhörande Motiv-pm. Barnverksamheten är just en tillfällig verksamhet och är inte tänkt att ersätta ordinarie barnomsorg. Enligt uppgift från används verksamheten i stället ofta som en sista utväg när alla andra alternativ för barnpassning är uttömda. Den följer inte någon skolplan, såsom ordinarie barnomsorgsverksamhet gör, utan planeras utifrån åldern på de barn som deltar. Verksamheten har öppet och kl. 8.00–15.00 och –kl. 8.00–18.00. Vid behov kan öppettiderna förlängas, dock längst till . Högst tio barn åt gången får vistats i barnverksamheten, som bedrivs i . Anmälan om att ett barn önskar delta ska ske minst i förväg, men i mån av plats kan även barn som inte anmälts få delta. Verksamheten tillhandahålls riksdagsledamoten avgiftsfritt. Det uppstår därvid en förmån som ledamoten beskattas för. Ledamoten ersätter också kostnaderna för de måltider barnet får. 6 Jämförelse med andra länder Detta kapitel innehåller en kort redogörelse för hur statsråds möjlighet till ledighet för att vara hemma med sina barn har lösts i några av våra nordiska grannländer. Även frågan om semester berörs. In- ledningsvis ges en beskrivning av hur frågan har lösts i (avsnitt 6.1). Därefter vänder vi blicken mot (avsnitt 6.2). Avslutningsvis ser vi så på hur man gör i (avsnitt 6.3). Medlemmarna av den norska regeringen har titeln statsråd, med undantag för statsministern och utrikesministern som tituleras med sina respektive ministerbeteckningar (i det följande används dock benämningen statsråd för samtliga ministrar). finns det, utöver statsministern, 18 statsråd. Förutom Statsministerens kontor finns 15 departement.1 Statsråd kallas också de regeringssammanträden som leds av kungen.2 Ett statsråd är som regel chef för ett departement, se § 1 instruks for Regjeringen 23. . Arbetsvillkoren för den politiska ledningen regleras i ett eget reglemente, Reglement om arbeidsvilkår for departementenes politisk ledelse (i det fortsatta kallat reglementet), fastställt genom kunglig resolution 28. . Statsministerens kontor har också gett ut s.k. retningslinjer i form av for politisk ledelse, senast reviderad (i det fortsatta kallad ). syftar till att ge en samlad översikt över arbetsvillkoren för regeringsmedlemmar, statssekreterare och politiska rådgivare. 1https:///no/om-regjeringa//regjeringensmedlemmer/id543170/, senast besökt . 2https:///no/Om-nettstedet/konstitusjonell-ordbok/id2435720/#statsråd, senast besökt . Jämförelse med andra länder I 3 § reglementet sägs att arbeidsmiljøloven, tjenestemannsloven och ferieloven inte gäller för departementens politiska ledning. Som en följd av detta har den politiska ledningen inte någon lagstadgad rätt till semester.3 Enligt 6 § reglementet ges det dock normalt rätt till att ta det antal semesterdagar som ferieloven eller statens kollektivavtal bestämmer. Beroende på det politiska arbetet bör enligt den politiska ledningen kunna ta ledigt i samma antal dagar som gäller för statligt anställda. Det innebär som huvudregel fem veckors ledigt och för de sex veckors ledigt.4 I 8 § reglementet och finns föreskrivet rörande möjlighet till föräldraledighet. Det finns ingen ovillkorlig rätt till ledighet, utan det sägs att medlemmar av den politiska ledningen kan få föräldraledighet i samband med födsel och adoption i enlighet med arbeidsmiljøloven. Frågor om ledighet avgörs från fall till fall av Statsministerens kontor i samråd med den politiska ledningen i berört departement.5 Det är inte möjligt för statsråden att kombinera arbete och ledighet, dvs. någon möjlighet till deltidsledigt finns inte.6 När ett statsråd går på föräldraledighet utses ett annat statsråd som vikarie. I teorin kan det tänkas att ett helt nytt statsråd utses att vara vikarie, men så har aldrig skett i praktiken. Det lediga statsrådets statssekreterare och politiska rådgivare behåller därvid sina anställningar. Det föräldralediga statsrådet har inte något konstitutionellt ansvar.7 är det sex statsråd, fem män och en kvinna, som har tagit föräldraledigt. Som längst har ledigheten varat i 138 dagar.8 I likhet med vad som gäller för övriga statligt anställda ges vid ett statsråds föräldraledighet full lönekompensation. Lönen utbetalas av Statsministerens kontor. 3Statsministerens Kontor, Retningslinjer, for politisk ledelse, (i det fortsatta kallad ), s. 51. 4Därtill kan i vissa fall extra ledighet ges för de , då enligt statens hovedtariffavtale, se s. 5. 5Handboken, s. 53. 6Handboken, s. 56. I den utredning som föregick tillkomsten av reglementet sägs bl.a. att det är ett så krävande uppdrag att det inte går att genomföra av arbetsmässiga orsaker, se NOU 2000:11 s. 55. Jämförelse med andra länder I kallas regeringsmedlemmarna för ministrar. Statsrådet är i stället benämningen på de möten där, förutom ministrarna, även drottningen deltar.9 finns det, utöver statsministern, 16 statsråd. Varje minister är ansvarig och chef för ett departement, kallat ministerium. En av ministrarna har ansvar för två ministerier. Det finns således 17 ministerier. Därtill kommer statsministerns eget ministerium. Rätten till semester för statligt anställda regleras i ferieloven (LBK nr 1177 af 09/10/2015), feriebekendtgørelsen (nr 549 af 24/04/2015 ) och statens ferieaftale. Ministrar omfattas dock inte av dessa. En minister kan emellertid, genom att han eller hon kan styra sina egna arbetstider, ta viss ledighet motsvarande semester.10 Rätten till föräldraledighet regleras för löntagare i barselloven (LBK nr 571 af 29/04/2015), funktionærloven (LBK nr 81 af 03/02/2009) samt i avtal mellan och de statsanställdas organisationer. Ministrarna ses dock inte som löntagare och omfattas således inte heller av rätten till ledighet. Det finns inte några andra särskilda regler om att en minister har rätt till, eller måste ta, sådan ledighet. I praktiken kan dock en minister medges rätt till föräldraledighet. De ministrar som har varit föräldralediga har i regel valt att vara lediga än vad som är normalt för statligt anställda och övriga anställda. När så sker är praxis att det utses en vikarierande minister som helt tar över och ansvarar för den frånvarande ministerns arbetsuppgifter. Den danska grundlagen utesluter dock inte en annan lösning. Den minister som är föräldraledig uppbär fullt ministerarvode under sin ledighet.11 9http:///Leksikon/Statsraad. 10Uppgift från Moderniseringsstyrelsen. Moderniseringsstyrelsen administrerar på finansministerns vägnar i huvudsak lov om vederlag og pension m.v. for ministre (LBK nr 273 af 20/04/2004) där ministrarnas ersättning regleras. 11Enligt Moderniseringsstyrelsen finns det inga särskilda regler om ersättning till föräldralediga ministrar. Lov om vederlag og pension m.v. for ministre har dock stora likheter med vad som gäller för medlemmar av , varför Moderniseringsstyrelsen i väsentlig omfattning följer det som gäller för medlemmar. Jämförelse med andra länder Den frånvarande ministerns særlige rådgivere behåller sin anställning under ministerns frånvaro.12 Föräldraledighet utgör inget hinder för att uttala misstillid, dvs. misstroendeförklaring, mot den föräldralediga ministern. Inte heller utgör sådan ledighet hinder för att ministern kan åläggas ett rättsligt ansvar enligt ministeransvarlighedsloven (LOV nr 117 af 15/04/1964). Eftersom en föräldraledig minister i praktiken inte verkar som minister torde dock knappast ett sådant ansvar komma i fråga.13 I benämns regeringsmedlemmarna ministrar. Med statsrådet avses i stället å ena sidan det organ som utövar allmän regeringsmakt och som består av statsministern och ministrarna och, å andra sidan, det organ för beslutsfattandet i regerings- och förvaltningsärenden som består av statsrådets allmänna sammanträde och ministerierna. Det finns 13 ministrar utöver statsministern. Dessa är fördelade på och 11 andra ministerier.14 Finska ministrar ses inte som arbetstagare. De har dock en reglerad rätt till ledighet. Enligt 3 § lagen om arvoden och ersättningar som betalas till medlemmar av statsrådet (8.12.2006/1096) har en medlem av statsrådet varje kalenderår rätt till ledighet . Ledigheten jämställs med semester och det är statsrådets allmänna sammanträde som beslutar om tidpunkten. Om en medlem av statsrådet inte kan ta ut sin ledighet, ersätts han eller hon för den i pengar. Enligt 5 § lagen om statsrådet (28.2.2003/175) förordnar statsrådet någon annan medlem av statsrådet till ställföreträdare för statsministern och för en annan minister, för den händelse att stats- 12Uppgift från Moderniseringsstyrelsen. I förekommer inte politiskt tillsatta tjänstemän på samma sätt som i i . Vad gäller særlige rådgivere har sådana funnits . Från början hade de främst medierelaterade uppgifter och hade ofta bakgrund som journalister. synes de dock ha fått ett allt större ansvarsområde och rekryteras också i större utsträckning från ministerns egen partiorganisation, se mer om detta i Ministrenes særlige rådgivere – et serviceeftersyn, Betænkning fra Udvalget om særlige rådgivere, Betænkning nr. 13Uppgift från Moderniseringsstyrelsen. 14http://valtioneuvosto.fi/sv/statsradet/hur-arbetar-statsradet och sipila/regeringen, senast besökta . Jämförelse med andra länder ministern eller någon annan minister på grund av tillfälligt förhinder inte kan sköta sina uppgifter. Denna bestämmelse är avsedd för ministrarnas kortvariga semestrar. Enligt gängse praxis är en ministers förhinder tillfälligt när det varar . I praktiken har en minister varit tvungen att avgå från sitt uppdrag då frånvaron varat än som kan jämställas med semester. Så skedde t.ex. 2005 då en minister var föräldraledig . Hon begärde avsked från statsrådet och en riksdagsledamot från samma parti utnämndes till minister. När föräldraledigheten var över begärde ministerns ställföreträdare avsked och den minister som varit föräldraledig vände åter som medlem av statsrådet. Samma sak hände 2007 när samma minister återigen skulle vara föräldraledig.15 Vid båda dessa tillfällen fortsatte det föräldralediga statsrådets specialmedarbetare, dvs. de politiska medarbetarna, att arbeta för det statsråd som utnämndes i hennes ställe. Det föräldralediga statsrådet fick inte någon särskild ministerersättning under sin frånvaro. Utöver de två tillfällena och 2007 har inte någon minister varit föräldraledig.16 Frågan om en möjlighet till formell föräldraledighet har diskuterats. Regeringen kom 2011 med en proposition (RP 137/2011 rd) där det bl.a. föreslås att det genom en ändring i lagen om statsrådet ska göras möjligt för en minister (dock inte statsministern) att avbryta skötseln av ministeruppdraget för av grundad anledning, t.ex. för familjeledighet, utan att han eller hon nödvändigtvis måste avgå.17 Propositionen har inte lett till någon ändrad lagstiftning i nu aktuell del, men den kan ändå vara av intresse för frågan om svenska statsråds möjlighet till frånvaro för att ta hand om sina barn. I propositionen sägs att, om en minister avbryter skötseln av sitt uppdrag, statsrådets allmänna sammanträde beslutar huruvida skötseln av uppgifterna ska överföras till en annan minister i samma 15Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av lagen om statsrådet och av vissa lagar som har samband med den, RP 137/2011 rd s. 9 samt uppgift från . har vidare uppgett att ministrarnas statssekreterare och specialmedarbetare utnämns , dvs. för ministerns mandatperiod. I praktiken innebär detta att när en ministers mandatperiod avslutas till följd av att han eller hon avgår så avslutas även statssekreterarens och specialmedarbetarnas mandatperioder. Om så önskas kan dessa personer också utnämnas för den nya ministern, för hans eller hennes mandatperiod. 17Se Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av lagen om statsrådet och av vissa lagar som har samband med den, RP 137/2011 rd. Jämförelse med andra länder ministerium, alternativt fördelas uppgifterna vid behov mellan flera olika ministrar. Det sägs också att det är möjligt att en ny minister utnämns i stället för den minister som avbryter sitt uppdrag.18 Vad gäller ersättningen till den minister som avbrutit sitt uppdrag föreslås att det ska betalas ett arvode i enlighet med vad som bestäms i statens allmänna tjänste- och arbetskollektivavtal om lön till tjänstemän.19 Vidare föreslås att det ska införas en bestämmelse om att statssekreterarens tjänsteförhållande upphör, om skötseln av ministerns uppgifter avbryts. Bestämmelsen sägs följa den princip enligt vilken statssekreteraren är beroende av sin ministers förtroende. När det gäller en ministers specialmedarbetare anges att en praxis ska tillämpas enligt vilken de utnämns för den tid som ministern sköter sitt uppdrag.