sou · H4B36 · 2017-01-01 00:00:00 — Ett av dem ligger i Valea Seaca, varifrån många kommer till för att tigga. Det andra ligger i staden . Projekten ska stimulera barnen och föräldrarna till att se vikten av en fullföljd skolgång och förhoppningsvis också av vidareutbildning. Organisationen har också satsningar för romer i Bulgarien.8 Erikshjälpens målgrupp i är barn och vuxna i den romska minoriteten. Målet är att skapa en långsiktig förändring, främst genom att stärka barns möjlighet att börja och fullfölja skolan. En annan del är att hjälpa familjer att få kompletta identitetshandlingar, bli mantalsskrivna och utveckla möjligheter till försörjning och arbete. Ytterligare en är att stärka barnens möjlighet att börja och fullfölja skolan.9 Läkarmissionen arbetar genom en lokal partner med fattigdomsbekämpning inom områdena social omsorg, utbildning och självförsörjning. I ett preventionsprogram arbetar man bland annat med familjer som antingen riskerar att hamna på gatan eller redan är där.10 6http:///teman/eu-migranter/ 7http:///sos-nytt/varlden/barn-som-behover-hjalp-att-dromma/ 8http:///mottagare 9http:///vart-arbete/barn-i-varlden//rumaenien 10http:///portal/page/portal/lakarmissionen/om_lakarmissionen?ele ment_id=22550 Främja kontakter mellan och de utsatta EU-medborgarnas hemländer Det var svenska Rädda barnen som tog initiativ till att starta en systerorganisation i , efter kommunismens fall. Man stöttar organisationen genom att gemensamt söka bidrag och stärka dess kompetens. i arbetar bland annat med utbildningsprojekt utifrån ett icke diskrimineringsperspektiv. Kontakter mellan kommuner och lokal nivå i hemländerna Den långsiktiga lösningen för de utsatta EU-medborgarna i är förbättrade levnadsvillkor i ursprungsländerna. Det stöd som är tillåtet att ges från kommuner till andra EU-länder är emellertid mycket begränsat. Utrustning som kommuner och landsting inte längre behöver, samt medel för att transportera och ställa i ordning den, får skänkas.11 En svensk kommun kan också besöka de utsatta EU-medborgarnas hemländer för att skaffa sig kunskap om situationen där, samt informera på plats. Detta kan ses som ett led i utvecklingen av kommunens arbete och ligger därmed inom dem kommunala kompetensen.12 Kommuner i kan skaffa en vänort i och/eller . Enligt kommuner- och landsting finns det dock ett minskat intresse för vänorter . Initiativet inom EU- kommissionens och program ROMACT för att tillgängliggöra medel för utbyten och studiebesök, skulle eventuellt kunna vara utgångspunkt för nya vänortsutbyten mellan kommuner i och kommuner i och Rumänien.13 Ett mindre antal svenska kommuner som samordnaren talat med, har initierat kontakt med de utsatta EU-medborgarnas hemkommuner i . Vissa har varit på studiebesök. Kommuntjänstemän från har också kommit på besök till för erfarenhetsutbyte och kunskapssamlande. Både enskilda kommuner och Kommuner och Landsting (SKL) är angelägna 11Lag (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 12Ligger inom regelverket för vad kommuner får utföra. 13Romact skapades 2013 och syftar till att förbättra lokala myndigheters bemötande av den marginaliserade romska gruppen. Målet är att nå en långsiktig vilja att på ett hållbart vis inkludera romer. Se exempelvis: Ground-the-ROMACT-Approach Främja kontakter mellan och de utsatta EU-medborgarnas hemländer om att fortsätta arbetet och ser gärna någon form av samordning i detta. SKL kommer att genomföra en förstudie för att de eventuella insatser som görs ska bygga på god kunskap om den faktiska situationen. Studien kommer både omfatta förutsättningarna för mindre och kortsiktiga insatser, men också ge förslag på inriktning för ett mer omfattande och långsiktigt bilateralt svensk-rumänskt samarbete. 4Fonden för de sämst ställda (Fead) EU-medborgare som vistas tillfälligt i , det vill säga , och som saknar uppehållsrätt, har endast rätt till akut nödbistånd från kommunen, till exempel i form av övernattning eller pengar till mat. Det finns dock en möjlighet för kommuner och organisationer att söka projektmedel ur Fonden för dem som har det sämst ställt, den så kallade Fead-fonden (Fund for European Aid to the Most Deprived). Det övergripande målet för det svenska programmet är att stärka socialt utsatta personers förutsättningar för social delaktighet och egenmakt. Fonden omfattar för del –2020. Samordnaren har, i enlighet med direktivet, spridit kunskap om fonden och uppmuntrat aktörer att söka medel. Ansvarig myndighet är Rådet för europeiska socialfonden () och mer information finns på dess hemsida.1 Längre fram i detta kapitel finns en genomgång av de fem projekt som beviljades medel i den första utlysningen. Projekten började och sträcker sig till och med . Fead är, liksom den Europeiska socialfonden, en del av för att minska fattigdom och öka social inkludering.2 Inom ramen för det europeiska programmet kan medlemsländerna välja att antingen dela ut mat och kläder, eller arbeta med åtgärder för att öka social inkludering. har, tillsammans med fyra andra länder (, , 1Svenska , hemsida – 2EU:s tillväxt och sysselsättningsstrategi – /sverige-i-eu/europa-2020- strategin Fonden för de sämst ställda (Fead) och ) valt det . Insatser som har prioriterats i är samhällsorientering och hälsofrämjande åtgärder. Samhällsorientering kan handla om information och rådgivning till utsatta EU-medborgare, exempelvis om var det finns akut hjälp att få, eller om vilka rättigheter och skyldigheter man har i . Informationsinsatserna kan med fördel ske muntligen, då många utsatta EU-medborgare har en begränsad läs- och skrivkunnighet. Ges den skriftligen kan det gärna vara på hemspråket. Hälsofrämjande insatser kan handla om att ge möjligheter till att upprätthålla personlig hygien, samt att ge information om vaccination, smittspridning och även om samverkansmodeller på dessa områden för olika aktörer.3 I första utlysning på kom sju ansökningar in, uppgående till . beslutade att bevilja projektmedel till följande fem projekt: 1.”Make sense” i , som arbetar med social inkludering och egenmakt för utsatta EU-medborgare i , beviljades . Projektet syftar till att skapa bättre förutsättningar för den grupp EU-medborgare som vistas tillfälligt i . Sökande är i . 2.”Digniti Omnia” i , vars mål är ett värdigare liv för alla, beviljades . Projektet fokuserar på att stärka deltagarnas egenmakt på fyra olika områden: samhälle, e- inkludering, hälsa och språk. Projektet ska på samtliga områden ta fram ett antal verktyg och metoder som kan användas i kontakten med enskilda individer. Utöver det ska även olika former av utbildningar som genomförs av handledare, anställda eller volontärer tas fram. I projektet ingår , representanter för andra organisationer inom det civila samhället, samt offentlig sektor. De stödsökande i projektet är . 3 Vanligt ställda frågor för FEAD – fonden för europeiskt bistånd för dem som har det sämst ställt – Fonden för de sämst ställda (Fead) 3.”Bättre hälsa” i beviljades . Målgruppen är främst kvinnor och barn. Man lutar sig mot det forskningsunderlag som säger att kvinnor själva önskar enkönade grupper, där personliga erfarenheter kan delas. Projektet ska erbjuda kvinnor en kurs om egenvård och sexuell hälsa, få information om preventivmedel och erbjudas hälsokontroll. tre största städer samt flera aktörer från idéburen sektor samverkar kring projektet, i vilket är stödsökande. ”Po drom – mobila team” i beviljades räddningsmission får pengar för att utbilda och stärka främst romska EU-medborgare som lever i utsatthet samt skapa en dialog mellan de utsatta EU- medborgarna och andra aktörer. Mobila team ska röra sig i gatumiljö och vid tillfälliga boplatser. En central uppgift för dessa är informationsspridning och man kommer att initiera lärande samtal. I projektet kommer aktörer från såväl den offentliga sektorn som idéburna organisationer att delta. De mobila teamen kommer att vara stationerade i , och , men arbeta i hela . 5.”– fattigas rätt i svensk kontext” i beviljades . Läkare i världen kommer att erbjuda konkret hälsofrämjande stöd och stärka målgruppen i sina möjligheter till delaktighet, egenmakt och att tillvarata sin rätt till hälsa. Nästa utlysningsomgång för Fead beräknas tidigast eller . Det har varit av största vikt för samordnaren att möta utsatta EU- medborgare som vistas i för att inhämta deras erfarenheter av och synpunkter på sin situation här. Idéburna organisationer och kommuner som arbetar med gruppen har möjliggjort detta på olika ställen i landet. Även djupintervjuer har genomförts. har också närvarat vid workshoper med utsatta EU-medborgare som försörjer sig i gatumiljö, arrangerade av stads socialtjänst. Besök vid boplatser har gjorts vid ett antal av kommunbesöken. I har samordnaren följt med EU-team och (Hem) till olika illegala tältläger i staden. När möjlighet funnits, har samordnaren via tolk samtalat med människor på boplatser. Vid flera besök på sociala center i har samordnaren träffat och pratat med dem som frekventerar verksamheten, liksom med personalen. Samordnaren har tagit del av presentation och dokumentation från fokusgrupper som intervjuat på uppdrag av Jernhusen, bolaget som äger och driver tågstationer. Företaget ville ha kunskap om de utsatta EU-medborgarnas syn på sin situation och sina behov eftersom en del av dem vistas på stationer. Under samordnarens resor till och har det också funnits möjligheter att träffa och få information från gruppen. I ett par fall har utsatta EU-medborgare som bland annat försörjer sig på tiggeri haft möten hos samordnaren i . Vid ett av dessa tillfällen var två män med, som berättade att de hade misshandlats då de satt och tiggde. Vid det andra tillfället önskade en romsk-rumänsk ledare för 500 familjer ur gruppen Kaldarash ett möte med samordnaren. Han berättade att ungefär 200 individer från gruppen, som kommer från en stad i nordöstra , var i och tiggde. frågorna som diskuterades vid detta möte var dels boendesituationen, dels möjligheterna till stöd av försörjningsprojekt i hemlandet. Hans mål var att genom att skapa arbeten gradvis få medlemmarna ur hans grupp att lämna tiggeriet i och återvända till . Alla kontakter och dialoger som utredningen haft med utsatta EU-medborgare har på ett värdefullt sätt bidragit till samordnarens förståelse för dem som söker sig hit. De har också tydliggjort det lika väsentliga som självklara faktum att gruppen inte är homogen. Beroende på en rad faktorer (geografiska, könsmässiga, utbildningsmässiga, och så vidare) kan vistelsen i gestalta sig på olika sätt för olika individer. Huruvida barn finns med eller inte är också en viktig faktor för hur man ser på, liksom vilka beslut man tar under, vistelsen i . Såväl kvinnor som män bland utsatta EU-medborgare har begränsat inflytande vad gäller att utforma sina liv enligt egen önskan. De har begränsade möjligheter att påverka samhället. Både och har en ambition att arbeta för jämställdhet. Skillnaderna i livsvillkor mellan kvinnor och män är utmaningar för bägge länderna. Våld i nära relationer och sexuellt våld är förbjudet. I är problem med människohandel av kvinnor, barn och män vanligt förekommande. En del av människohandeln handlar om att tvinga människor till tiggeri.1 I om människohandel , framgår att , tillsammans med , , och tillhör de länder som har flest offer för människohandel i EU.2 Rumänskor tvingas till prostitution också i . Ett stort trafficking-mål avgjordes här 2012 i vilket både offer och förövare var rumäner.3 Analfabetism inom den romska minoriteten i är mer utbredd bland kvinnor. Medan av männen saknar läs- och skrivkunnighet är andelen bland kvinnorna. Av romska män i har gått ut gymnasiet, av romska kvinnor är det . 1Embassy of the , , – , , , Romania´s Dissappearing Girls – Poverty, desperation drive girls from their hometowns & into the arms of sex traffickers, – /index.html?utm_content=nobylines 2Eurostat, Statistical working papers, Trafficking in human beings, 2015 – _2015_edition.pdf 3Ekman, , , , Fri handel – med kvinnor, , 121122 – 38, mål nr B 8184-11, B 7924-11 samt B 2827-12. Arbetslösheten är högre bland romska kvinnor () än bland romska män i landet (). I förekommer, precis som i , stora problem med människohandel. åtalades (som nämnts i kap 1), en fyra personer i för inblandning i människohandel.4 Tre av de åtalade är bulgariska medborgare. Även offren är bulgarer. Inom den romska minoriteten i förefaller analfabetismen vara lägre än i motsvarande grupp i . Romska kvinnor i är överrepresenterade bland dem som saknar läs- och skrivkunnighet. Vad gäller gymnasieutbildning hos alla bulgariska medborgare är det fler kvinnor () än män () som påbörjar en sådan. Inom den romska minoriteten är fördelningen att fler män () än kvinnor () påbörjar en gymnasieutbildning. Romska kvinnor i är arbetslösa i högre utsträckning () än romska män (). Situationen för utsatta EU-medborgare som försörjer sig i gatumiljö i skiljer sig åt för kvinnor respektive män. I svenska studier som gjorts om hemlösa framgår till exempel att kvinnor upplever större problem än männen med att inte kunna sköta sin personliga hygien. De lider också av att inte ha tillgång till sanitetsprodukter och preventivmedel. Hemlösa kvinnor är också generellt mer utsatta för våld och konflikter, med begränsade möjligheter att skydda sig.5 Vid möten med uppsökande verksamheter har samordnaren upplysts om att kvinnor i gruppen utsatta EU-medborgare bland annat lider av att inte kunna träffa läkare vid gynekologiska besvär. Ett av projekten som beviljats medel från Fonden för dem som har det sämst ställt (Fead) syftar, som nämnts i kap 4, till att särskilt ta sig an frågor kring utsatta kvinnliga EU-medborgares hälsa. Den information som samordnaren fått från socialtjänster och frivilligorganisationer tyder på en svag ökning av andelen kvinnor i olika kommuner . De flesta uppger att hälften av de utsatta EU-medborgarna nu är kvinnor. 4Mål nr B 13425-15 och B 13314-15, . 5Beijer, , hemlösa kvinnors hälsa 1960–2001, Socialmedicinsk tidskrift, 2004 81:e årg. häfte 1, s. 34–42, 2004 En möjlig anledning skulle kunna vara allmänhetens givarmönster, som tidigare kommenterats i kapitel 3. Att kvinnor får mer pengar i muggen än män påverkar hur deras liv i ter sig. För en familj kan det förefalla mer rationellt att främst kvinnorna tigger, medan männen ägnar sig åt exempelvis att samla pantburkar. I en kommun, där gruppen utsatta EU-med- borgare hade barn med sig, bedömde familjerna det som mer rationellt att männen var hemma och tog hand om de små, medan kvinnorna tiggde i gatumiljö. Från rapporteras att av härbärgesplatserna som var avsedda för utsatta EU-medborgare användes av kvinnor . avsattes därför ett 20- tal platser för gruppen enbart för kvinnor varav några var separerade från de andra och hade kvinnlig personal.6 En anledning till detta är bland annat att det förekommit fall av våld i nära relationer bland utsatta EU-medborgare.7 Spiralprojekt,8 har tagit emot ett ökande antal personer från gruppen. Det har handlat om gravida som varit i behov av mödravård.9 Mycket av vad som kommit fram i studier om svensk hemlöshet ur ett jämställdhetsperspektiv verkar gälla också för utsatta EU- medborgare, till exempel att män i väldigt liten utsträckning uppmärksammas som föräldrar eller pappor. Det är nästan uteslutande kvinnorna som talar om, och får frågor kring, allt som rör barnen.10 Tjänsteutlåtande Dnr 156-139/2015 kommun- styrelse.2015-01-22. 7Månsson, , , , Uppsökande arbete med EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som befinner sig i hemlöshet eller annan utsatt situation. – december, 2014. 8Medicinsk mottagning, i första hand för personer som säljer sexuella tjänster. Där erbjuds även tid hos barnmorska och gynekolog samt rådgivning om preventivmedel och abort. 9Månsson, , , , Uppsökande arbete med EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som befinner sig i hemlöshet eller annan utsatt situation. – december, 2014. 10Magnusson, , , , Det finns ju för kvinnor, varför ska det inte finnas för män? En studie om mäns behov av stöd i sitt föräldraskap när de befinner sig i hemlöshet. Kandidatuppsats från /Hälsa och samhälle, 2010. Samordnaren har som tidigare påpekats i sitt betänkande inte föreslagit några lagändringar. Betänkandet är en genomgång av gällande lagstiftning och de flesta förslagen belyser det som redan gäller eller i förekommande fall efterlyser ett förtydligande från ansvariga myndigheter. Detta är kostnadsneutralt. Samordnaren ser dock att om lagar tillämpas för att förhindra illegala boplatser, kommer kostnader för avhysningar, sanering och städning minska för kommunerna. Uppdraget hos respektive länsstyrelse att samordna arbetet med utsatta EU-medborgare inom sitt län bör kunna finansieras inom ordinarie anslag. Däremot bör i , som bland annat föreslås ha ett nationellt samordnande uppdrag och inrätta en stödfunktion för frågor från kommunerna, få ett ökat årligt anslag på för att anställa samordnande personal och för att driva arbetet med kunskapsspridning och metodutveckling. Alexandrova, , , , , , Socioeconomic effects of public investments for roma inclusion in Kavarna, , 2015. , , Erfarenheter av uppsökande arbete med vuxna och unga vuxna – En rapport baserad på fem forskningscirklar om uppsökande arbete, FoU i Väst/GR, Rapport 6: 2010, 2010. Anefur, , , , , , Budulean , , Lacatus, , , och , , Hjälp oss, Sjösala förlag, 2015. , Hans, De flesta bemöter oss på ett trevligt sätt, , 150416. Avci, Gulan och , , Tillståndskrav skyddar tiggare från utnyttjande, Dagens nyheter, 150618. Bejjer, , Tiggeri – ett nygammalt fenomen, , 1999:29, 1999. Beijer, , hemlösa kvinnors hälsa 1960–2001, Socialmedicinsk tidskrift, 2004:81, 2004. , , , , , , , , Vilka rättigheter har barn som är EU-medborgare och lever i utsatthet i ? En rättsvetenskaplig undersökning av minderåriga unionsmedborgares rätt till utbildning, hälso- och sjukvård samt socialt stöd och skydd, Barnrättscentrum och , 2015. , , vill ha tiggeristillstånd, , 150619. Brentlin, , Israelson, Aaron, Vi kallar dem tiggare, Hydra Förlag, 2014. Burtea, , The Migration of Romanian between Aspiration and Necessity, , 2015. Carmbrant, , Polisen söker vittnen till macheteattacken, Civil Rights Defenders, Utsatta unionsmedborgare i : Statens skyldigheter enligt internationella människorättsnormer, EU-rätt och svensk rätt, 2015. , , Dömd nazist kör iväg tiggare – blir hyllad, , 141215. Djuve, , , , , och , Huafeng, When poverty meets affluence – Migrants from on the streets of the Scandinavian capitals, Fafo och Fonden, 2015. , , 50 bärplockare slår upp tältläger, , 130726. , och , Hans, Antalet hemlösa växer dramatiskt, Tjänsteutlåtande Dnr 156-139/2015 kommunstyrelse, . Gradner, och , , Det ser inte bra ut: en studie om uppfattningen av gatutiggeri i , , Sektionen för hälsa och samhälle, 2013. , , Kastade syra i ansiktet på tiggare, , 150606. , , Nedskräpning ger fler klagomål än tiggeri, Metro, 140403. , , Som att världen har kommit hit – Stockholmares upplevelser av tiggeri , , , 2014. Hazell, Bo, Resandefolket, , 2002. Klerfors , , , Minst 100 barn har tagits ur skolan för att resa till , , 150624. Lacatus, , Studie om hatbrott och andra allvarliga kränkningar riktade mot utsatta romska EU-medborgare, mot antiziganism, 2015. , , Hundratals lever i stora tältläger i skogar – nu planeras nya avhysningar, Metro, 150313. , , En svensk trottoar är som , , 141220. , , , , Det finns ju för kvinnor, varför ska det inte finnas för män? En studie om mäns behov av stöd i sitt föräldraskap när de befinner sig i hemlöshet. Kandidatuppsats, /Hälsa och samhälle, 2010. , , , , Uppsökande arbete med EU- medborgare och tredjelandsmedborgare som befinner sig i hemlöshet eller annan utsatt situation. – december, 2014. , , , Kooperativa förbundets bokförlag, 1938. Ravnböl, , Hjem og arbejde for hjemlöse og arbejdslöse EU medborgere – rumaenske romaers erfaringar fra Köbenahvn og , Socialmedicinsk tidskrift, nr 3 2015. , och , , Skänk till organisationer på plats i hemländerna, , 150911. , , Bosättning på parkering polisanmäls, , 140613. , , Så hetsas Eskilstunabor till våld mot tiggarna, , Promoting the Human Rights and the Best Interests of the Child in Transnational Child Protection Cases, 2015. , , Luffare, tiggare, glädjeflickor och nasare – Om lösdrivarlagstiftningen i från medeltiden till folkhemmet, Från 2001. Weigl, , Åtalas för attack mot tiggare, 150327. Partnership – Country Program Snapshot, 2015. , Diagnostics and Policy Advice for Supporting Inclusion in , 2014. Åkerfeldt, , Synen på Romer och Resande i , FörlagsTryckeriet Vitterleken, 2013. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen 2012/13:109 Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd SOU 2005:34 och den fria rörligheten SOU 2015:71 Barns och ungas rätt vid tvångsvård. Förslag till ny LVU. Ds 2014:8 Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer Mål C-53/81: v . Mål C-357/89: V. J. M. Raulin v en Wetenschappen. Mål C-480/08: mot Borough of Lambeth och Secretary of State for the Home Department. Domstolens dom (stora avdelningen) . Mål C-333/13: och mot Jobcenter . Domstolens dom (stora avdelningen) . Förvaltningsrätten i , mål nr 611-14, Förvaltningsrätten i , mål nr 10917-15, Förvaltningsrätten i , mål nr 12953-15, ännu ingen dom , mål nr B 8184-11 samt B 7924-11, , mål nr B 13425-15 och B 13314-15, ännu ingen dom. Hovrätten för , mål nr, B 2827-12, Beslut , dnr 2014:556 , Yttrande över betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71), Dnr R 107-2015 , Nationell lägesbild – Brottslighet med koppling till tiggeri och utsatta EU-medborgare i , Nationella operativa avdelningen, 2015 , Fokus på brott mot utsatta EU-medborgare, hemsida, 151202 – brott-mot-utsatta-EU-medborage/ Sieps, Social turism? senaste praxis avseende ickeaktiva unionsmedborgares rätt till förmåner, 2015 , Flytta till som EU/EES-medborgare – lsverige/medborgareeuees/duskaarbetaisverige/duharettegetfore tag/duflyttarsjalv.4.3810a01c150939e893f3389.html# Socialstyrelen, kartläggning av hemlösheten 2011 – 2011 , Utreda barn och unga – arbete enligt socialtjänstlagen, 2015 , Rätten till socialt bistånd för medborgare inom EU/EES-området – en vägledning, 2014 , Vård för papperslösa – Vård som inte kan anstå, dokumentation och identifiering vid vård till personer som vistas i landet utan tillstånd, 2014 Statens kommuner och landsting, Stöd till utsatta EU-medborgare kräver nationell samverkan, 140617 – tsattaeumedborgarekravernationellsamverkan.2453 Statens kommuner och landsting, Utsatta EU-medborgare, 151215 – edborgare.2952.html Statens kommuner och landsting, Dialoger och överenskommelser med civilsamhället – Konkreta exempel från åtta kommuner, 2014 Statskontoret, Vård till papperslösa – En uppföljning av lagen om vård till personer som vistas i utan tillstånd, 2015:10 , , ”Inställning till tiggeri” – DN/Ipsos Stockholmsmätning, 2015 – Ipsos__Tiggeri_151008.pdf Bednarska Balcer, , EU-migrant beskjuten med luftvapen, , 150720 – , , Romania´s Dissappearing Girls – Poverty, desperation drive girls from their hometowns & into the arms of sex traffickers, – /index.html?utm_content=nobylines Against Trafficking in Human Beings, Coatnet - omania.html City i Samverkan och , Hjälp människor som tigger – insamling för förändring i – Civil Rights Defenders, hemsida – Den nationella Överenskommelsen, hemsida – , , , , Fri handel – med kvinnor, , 121122 – grupp=8992&artikel=5354938 Embassy of the , , – Erikshjälpen, Arbetet i – varlden//rumaenien for Fundamental Rights, Results from the 2011 survey – for Fundamental Rights, The situation of in 11 EU Member States – Survey results at a glance, 2012 – 2012-Roma-at-a-glance_EN.pdf Europeiska kommissionen, National Integration Strategy of the Republic of (2012–2020) – strategy_en.pdf Europeiska kommissionen, Overview – ment_2014/_en.pdf , Statistical working papers, Trafficking in human beings, 2015 – king_in_human_beings_-_2015_edition.pdf