sou · H5B342 · 2017-05-29 00:00:00 — Figur 10 Fördelning av kostnader för klimatanpassningsåtgärder, Källa: Beräkningar av Ramböll Kostnaderna för att genomföra klimatanpassningsåtgärder till följd av ett förändrat klimat uppgår till 137–205 mdkr och utgörs till av åtgärdet kopplat till översvämningar. Kostnaderna för erosionsskydd är små i förhållande till översvämningskostnaderna Kostnaderna för klimatanpassning … då, som diskuterat i tidigare kapitel, det är en relativt liten del av kuster och gränser till vattendrag där förebyggande åtgärder är rim liga att genomföra. Till följd av den ökade skyfallsrisken är klimatanpassningsåtgärder rimliga att genomföra i samtliga kom muner i , även om de inte har kust. Kostnaderna är däremot ofta större för kustnära kommuner samt kommuner som ligger intill sjöar eller vattendrag. tre största städer ligger intill vattendrag och/eller havet, mot och , mot och , och mot , vilket gör att kostnaden blir omfattande även för skydd från sjöar, vattendrag och havet. •Kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder är störst för skydd mot skyfall (53–80 mdkr) och skydd mot havet (43–65 mdkr) följt av skydd mot sjöar och vattendrag (37–56 mdkr). •Kostnaden för klimatanpassningsåtgärder kopplat till översväm ningar är störst i (87–130 mdkr) följt av (46– 69 mdkr) och minst i (2–3 mdkr) Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 11 Kostnader för klimatanpassningsåtgärder för översvämningar uppdelat på landsdelar, mdkr Källa: Beräkningar av Ramböll Notering: Landsdelar baserat på indelning16 De totala kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder skiljer sig inte i någon stor utsträckning mellan de olika typerna av översvämning, däremot är skillnaderna stora om man jämför olika delar av landet. Som beskrivet i tidigare kapitel så har kostnaderna skattats baserat på kommuner och tätorters risk samt hur stora och befolkningstäta de är. Med andra ord antas att större resurser kommer att behövas på platser där skadekostnaderna skulle vara större om åtgärder inte genomfördes jämfört med platser där skadekostnaderna skulle vara mindre. I bor av befolkning men kostna derna för klimatanpassningsåtgärder utgör av total summan. Detta beror till stor del på , dels kringkommuner som är en del av tätorten, exempelvis , samt de tätorter som ligger utanför tätorten, såsom och . är exponerat för alla tre risktyper och har hög 16 Omr%C3%A5desindelningar/Bil%207%20fig%202.pdf Kostnaderna för klimatanpassning … befolkningsdensitet samt stor befolkning, vilket leder till en hög kostnad. Vid sidan av finns också andra tät orter och kommuner som är riskutsatta, såsom som ligger bredvid och som ligger bredvid . Kostnaderna i utgörs till störst del av skydd från havet, ca 21–32 mdkr. Detta beror på att riskerna för översvämning från havet i är höga, jämfört med andra landsdelar (se kapitel 4 för riskklassificering). En stor andel av kostnaden uppstår i och som båda kommer att ha nettohöjningar av vattennivån upp till en meter vilket medför ett behov av omfattande anpass ningsåtgärder. Kostnaden för klimatanpassningsåtgärder kopplade till skyfall är beräknade baserat på befolkningsstorlek och befolkningsdensitet, utan någon differentierad riskklassning mellan kommuner och tätorter. Den genomsnittliga befolkningsdensiteten per kommun i är ca 300 invånare/kvm2 och i ca 100 invånare/kvm2 vilket innebär att adaptionskostnader generellt blir större p.g.a. högre komplexitet och större eventuella skadekostnader. är den landsdel vars kostnad är lägst för klimatanpass ningsåtgärder för översvämningar. Att kostnaden för är låg har flera anledningar. För det första så är riskklassen låg för de flesta norrlandskommunerna längs kusten eftersom den förväntade nettohöjningen av havsnivån är låg jämfört med kustkommunerna i och . För det andra så bor av befolkning i , vilket även medför mycket låg be folkningsdensitet. Således antas att samma typ av åtgärder som genomförs i tätbefolkade orter inte kan genomföras i glest befol kade orter då de eventuella skadekostnaderna är mindre. När bör anpassningsåtgärder genomföras I climate adaptation plan har en riskanalys tagits fram som visar hur staden kan påverkas av översvämning som ger oaccep tabel skada, både av skyfall samt från hav. Analysen visar att den genomsnittliga kostnaden (skadekostnad * risk) från över svämning av skyfall ökar. Den genomsnittliga kostnaden av översvämning från hav ligger just nu relativt lågt men kommer att öka mycket kraftigt , för att passera den Kostnaderna för klimatanpassning … genomsnittliga årskostnaden för översvämning från skyfall. Förut sättningarna för kan jämföras med för utsättningar gällande påverkan av stigande havsyta. I tänker man att den kritiska nivån för havet kommer när havet stigit , vilket skulle inträffa runt 2040. Den stora kostnaden för åtgärder för klimatanpassning för hav kommer alltså behöva tas mellan för att inte de eventuella skadekostnaderna ska skena. Åtgärderna för skyfallsåtgärder kommer att kunna spridas från och med , liksom kostnader för klimatanpassning för översvämning av vattendrag som också beror på nederbörd. För att kunna utföra åtgärder för skydd mot hav krävs omfattande planeringsarbete . •Kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder kopplat till ras och skred är låg jämfört med övriga åtgärdstyper; ca 3,5 mdkr vilket motsvarar . •Kostnaderna för ras och skredsäkring är högst i , mycket beroende på skredkänsligheten i . Figur 12 Ras och skred anpassningskostnad per landsdel Källa: Beräkningar av SGU och bearbetning av Ramböll Kostnaderna för klimatanpassning … Ras och skred riskerar att orsaka stora skador om dessa sker i be folkade områden, eller i områden med värdefull infrastruktur. Kost naderna för att genomföra adaptionsåtgärder kopplade till ras och skred är dock låga i förhållande till kostnader för övriga klimat anpassningsåtgärder. Totalt beräknas kostnad för åtgärder kopplat till ras och skred till 3,5 mdkr vilket motsvarar av de totala kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder.17 När bör anpassningsåtgärder genomföras har ett flertal utredningsprojekt gällande ras- och skred risker runt om i genomförts eller håller på att genomföras. Dessa kan förhoppningsvis visa mer i detalj var åtgärder ska priori teras. Då stor del av risken består i de geologiska förutsättningarna finns till stor del också risken . Den förväntat ökade nederbörden i ett framtida klimat kan dock gradvis öka risken . Då ledtiden från förstudie till att en större skyddsåtgärd kan börja byggas i vissa fall kan vara så lång som 15 till behövs åtgärder i de mest prioriterade områdena påbörjas omgående. Sedan kan kostnaderna för mindre prioriterade områden spridas över en längre tidsperiod. 5.1.3Erosion längs havskust och sjöar •Kostnaderna för klimatanpassningsåtgärder kopplat till erosion utgör av den totala kostnaden för klimatanpass ningsåtgärder vilket motsvarar ca 2 mdkr •Kostnaden består till av säkring mot kusterosion, pri märt runt och till av erosion från sjöar vilket avser de södra delarna av . 17 Beräkningar genomförda av SGU. Se bilaga 1 för detaljer. Kostnaderna för klimatanpassning … Figur 13 Fördelning av adaptionskostnader mellan erosion från vattendrag och kusterosion Källa: SGU och beräkningar av Ramböll har en mycket lång kuststräcka vars längd varierar beroende på mätteknik. Exempelvis har SCB uppskattat och strän der till totalt . Det är dock en mycket liten andel av denna kust som är erosionskänslig. Det är inte heller möjligt att genomföra adaptionsåtgärder längs hela den del av kusten som är. Totalt har kuststräckan där adaptionsåtgärder är aktuella beräknats till 52 km18 och de utgörs av delar av där havsnivån för väntas stiga vilket kan medföra erosionsproblem. Motsvarande sträcka för erosionskänsliga områden vid vattendrag där adaptionsåtgärder är meningsfulla är beräknad . Kostna den är baserad på en kombination av stenskoning och strandfodring av de utsatta sträckorna och leder till en kostnad på ca 2 mdkr. 5.1.4Andra kostnadsskattningar för klimatanpassningsåtgärder För att sätta de kostnadsskattningar som tagits fram i denna rap port i relation till andra skattningar beskrivs här några av dessa. I bilaga 2 beskrivs de kostnadsuppgifter som använts vid framtagan de av skattningar i denna rapport. 18 Källa: SGU. Kostnaderna för klimatanpassning … I kommun har kostnaden för klimatanpassningsåtgärder kopplat till skyfall skattats till 10–fram . Förutsatt att årskostnaden skulle bestå t.o.m. ligger denna rapports kostnadsskattning för inom detta spann.19 I klimatanpassningsplan har kostnaderna för kli matanpassningsåtgärder skattats. Kostnaderna för klimatanpassning kopplat till skyfall skattades till 4–18 mdkr beroende på vilken metod som användes. Kostnaden för skydd mot översvämning från hav skattades till ca 5,5 mdkr. Det finns ingen komplett sammanställning över antal naturkatastrofer kopplat till översvämning, ras och skred samt ero sion i . Det finns dock databaser där information samlas, men som inte nödvändigtvis är heltäckande.20 För att belysa de skade kostnader som kan uppstår vid översvämningar, ras och skred samt erosion belyses i detta kapitel ett antal exempel baserat på tidigare genomförda studier. Det finns ett stort antal studier och dokument som beräknar och belyser kostnader förknippade med naturkatastrofer i form av översvämningar, ras och skred samt erosion. Kostnaderna förknip pade med naturkatastrofer är många till antalet och fokus för rap porter där kostnader skattas är i mångt och mycket olika. Tabell nedan sammanfattar olika skadekostnadstyper som kan uppstå i sam band med naturkatastrofer. Graden av mätbarhet av dessa kostnader i kronor skiljer sig; t.ex. så kan kostnaden för att behöva reparera ett bostadshus efter en översvämning enklare beräknas än kostna der för den personliga förlusten i form av obekvämhet i samband med översvämning eller risk för skred som skulle kunna åsamka skada för egendom. 19Rambölls kostnadsskattning för kopplat till skyfall är drygt 5 mdkr. 20Se MSB – ”Naturolycksdatabasen” och ”Statistikdatabasen”. Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 Indelning av skadekostnader kopplat till översvämningar Störningar i bil- och tågtrafik Minskat förtroende för krisberedskap Källa: Baseras på sammanställning av och säkerhet (2014) Kostnaderna i samband med naturkatastrofer kan vidare delas upp på vilken aktör som får bära kostnaderna. Vid exempelvis en över svämning av ett bostadshus tillfaller den direkta kostnaden hushållet och näringslivet i form av försäkringsbolaget. Om översvämningen leder till hälsokostnader för hushållet tillfaller dessa i form av vårdkostnader och för individen i form av obekvämhet och osäkerhet.21 Vidare kan olika samhällsfunktioner påverkas till följd av översvämningar, ras och erosion samt skred. Detta gäller exempel vis transportinfrastrukturen, vilket påverkar staten i form av restau reringskostnader samt individer i form av ökad transporttid. I Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) skattades de ökade skadekostnaderna till följd av för översvämningar, ras, skred och erosion mellan åren 2010–2100 till 90–225 mdkr, vilket i dagens penningsvärde () motsvarar 98–245 mdkr. Beräkningar av kostnader till följd av översvämningar är enligt Ramböll den mest belysta av de typer av naturkatastrofer som analy seras i denna rapport. Översvämningar kan uppstå både på platser som gränsar till vattendrag men även på platser som normalt inte gränsar till vatten. Den vanligaste orsaken till översvämningar i 21 För vidare diskussion om kostnader för olika samhällsaktörer se t.ex. MSB Fö2010/560/SSK (2012) och kring hälsokostnader t.ex. (2009), och säkerhet (2014). Kostnaderna för klimatanpassning … är för stor vattentillförsel till sjöar från nederbörd. MSB genomför de en konsekvensanalys för en översvämning i Mälaren.22 Analysen avgränsades till 24 kommuner som antingen har direkt eller indirekt kontakt med och påverkas av dess vattennivå. Konsekvensanalysen gick ut på att analysera och bedöma konsekven ser av en översvämning av där medelvattennivån ökade mellan 0,87–3,där en 100-årstillrinning motsvarar 1,86 meter.23 I studien kvantifierades bara direkta kostnader till följd av en even tuell översvämning. Således inkluderades t.ex. inte förseningar på transporter vilket visade sig vara den största enskilda kostnaden vid beräkningarna av kostnaderna av skredet i Småröd (se nedan). Kostnadsskattningen genomfördes i stället för olika samhällsfunk tioner, t.ex. värmeverk och transportinfrastruktur. För en tillrinning motsvarande beräknades kostnaderna till ca , vilken skulle blir större om man antog en mer omfattande tillrinning. I studien ingick inte direkta kostnader för hushållen (och försäk ringsbolagen), såsom källaröversvämningar. Kostnaderna för egendomsskador kan vara betydande vid natur katastrofer. Dessa utgörs ofta av källaröversvämningar eller dylikt vilket kan leda till skador i många olika former. Enligt uppgifter från branschorganisationen godkändes i genomsnitt ca 6 800 ärenden till ett genomsnittligt skadebelopp av för vattenskador kopplade till naturrelaterade skador –2015. Högst antal utbetalning skedde , mycket till följd av skyfallen i och i regionen . I analysen av en översvämning i , som vi lyft fram tidigare, estimerades inte denna typ av kostnader. Antalet personer som direkt skulle drabbas av en över svämning motsvarande en 100-årshändelse i form av saknad av sam hällsviktig service skattades dock till ca 200 000 individer. Om varje hushåll i snitt består av två personer och antalet som drabbas av källaröversvämningar är detsamma som i scenarioanalysen för skulle kostnaden landa på ca 5 mdkr (100 000 hushåll * ). Troligen den mest omskrivna och välkända översvämningskata strofen i närtid är översvämningen i 22På regeringsuppdrag , se MSB(2012). 23Värden avser vattennivå innan utbyggnad av . 1,28 m vid antagande om utbyggnad av . Kostnaderna för klimatanpassning … då nederbörd registrerades . Regnvoly men motsvarade en återkomsttid på mer än 1 och var den största uppmätta regnmängden sedan mätningarna startade . Försäkringsskadorna till följd av skyfallet skattades till ca 6,5 mdkr och kostnaderna på infrastruktur skatta des till ca 600 mnkr.24 I klimatanpassningsplan beskrivs behovet av klimatanpassningsåtgärder för skyfall men också havsnivåhöjning.25 Det uppskattas att den årliga kostnaden (risk * kostnad) till följd av översvämning från havet överstiger kostnaden för skyfall. Kostnaderna till följd av översvämningar från havet skattades till mellan 21–28 mdkr för perio den mellan åren 2011–2111 om inga anpassningsåtgärder genom fördes.26 Försäkrade skadekostnader för större naturkatastrofer har kart lagts av MSB (2013) och baseras på uppgifter från de fyra största försäkringsbolagen vilka beskrivs nedan. Det ska tilläggas att i tabell nedan finns ej händelser efter 2010 såsom skyfallet i . Försäkrad skada för stora naturskador Källa: MSB (2013) I MSB:s konsekvensanalys av översvämning i beskrivs ett parasitutbrott som en möjlig indirekt effekt. Kostnaderna för ett sådant skattas inte i den rapporten men har gjorts i ett senare skede av MSB efter parasitutbrottet i Östersund.27 Där skattades den totala 24MSB(2013). 25Copenhagen climate adaptation plan. 27Se MSB(2014). Kostnaderna för klimatanpassning … samhällskostnaden till följd av parasitutbrottet till ca vilket motsvarar ca per person.28 Enkelt beräknat hade kost naden av ett parasitutbrott i utgjort en samhällskostnad på ca 6,7 mdkr med antagande om att kostnader per person är 3 000 kro nor och att det finns ca 2,2 miljoner individer som skulle drabbas direkt eller indirekt. MSB gjorde en analys av de samhällsekonomiska kost naderna orsakade av skredet vid E6 i Småröd som skedde 2006.29 Händelsen kan inte direkt sammankopplas med klimatanpassnings åtgärder men belyses här eftersom det är en av få studier där kost nader kopplat till ras och skred uppskattats. Skredet omfattade en sträcka av samt av järnvägen . Den totala samhällskostnaden för skredet skattades till och fördelades på enskilda (), näringslivet () och staten (). Den största utgiftsposten drab bade enskilda i form av ökade trafikantkostnader (). 28141–skattas kostnaden till av MSB. Kostnad per person beräknat baserat på be folkningsdata. 29Se MSB(2007). Kostnaderna för klimatanpassning … och säkerhet (2014), Analys av översvämnings skador – en kunskapsöversikt (2011), climate adaptation plan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2012), Konsekvenser av en översvämning i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2007), Analys av samhällsekonomisk kostnad Skredet vid E6 i Småröd, 2006 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Naturolycksdata basen och Statistikdatabasen (2016) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2014), Parasit utbrottet i /2011 – Studie av samhällets kostnader Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2013), Pluviala översvämningar – Konsekvenser vid skyfall över tätorter – En kunskapsöversikt (2008), Economic Aspects of Adaptation to Climate Change: Costs, Benefits and on the Economics of Climate Change (2006), En EU- strategi för anpassning till klimatförändring (KOM (2013) 216) IPCC, AR 5, WG II, Climate Change (2014), Impacts, Adaptation and Vulnerability. , Statistikdatabasen, , (2016) (2009), Klimatanpassning i – Samhälls ekonomiska värderingar av hälsoeffekter , PM – Kostnader för förebyg gande av skred (2016) , Klimatologi nr 6 Extrem korttidsnederbörd i klimatprojektioner för , et.al. (2015), Underlag till kontrollstation 2015 föranpassning till ett förändrat klimat Fredensborg municipality case: ”Oversvømmelser i fredensborg betød løfte til hel bydel” Kostnaderna för klimatanpassning … Skybrudsprojekter (2014), Klimatilpasnings redegørelse og Investeringsnotat Kommune (2013), Revideret handleplanskema Klimatilpasningsplan – , Indsatser og indgreb Klimatilpasning i kommunerne (2011), Økonomiske konsekvenser i og kommune, Niras Kystdirektoratet (2009), Pilotstrækning Løgstør, Udarbejdelse af bestemmelser knyttet til den samfundsøkonomiske analyse samt oversvømmelsesdirektivet Kostnaderna för klimatanpassning … BILAGA 1 – Datainsamling från kommuner och ytterligare ingångsvärden Tabell 7 Sammanställning av datainsamling från kommuner Antal innevånare i kommunen I vilket län kommunen ligger Yta (km2) (inv/km2) (inv/km2) Avser läge i förhållande till hav eller Nämns ordet på hemsidan eller på annan plats på webplatsen, finns dokument som beskriver klimat anpassning på något sätt Kan tätorter drabbas av översväm- ning orsakade av stigande havsyta? Kan tätorter drabbas av översväm- ning orsakade av höga vattennivåer eller höga flöden i vattendrag? Kan tätorter drabbas av översväm- ning orsakade av skyfall? Kan tätorter drabbas av ras? Kan tätorter drabbas av skred? Föreligger risk för kusterosion inom tätorten/urban mark eller utanför Föreligger risk för erosion i vatten- drag inom tätorten/urban mark? SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … Distans per erosionskänslighet samt skyddsåtgärder Längd (km) Förebyggande erosionsskydd knappast menings fullt att utföra, annat än möjligen i anslutning till särskilt samhällsviktig anläggningar i . I övrigt får erosionsproblem hanteras när de eventuellt uppträder och genom planering av Mycket svårt eller omöjligt att anlägga effektiva skyddsåtgärder i denna kategori. Erosionsproblematiken bör hanteras genom övervakning av branter i närheten av bebyggelse samt planering av markanvändningen nära Kan vara aktuella för delar av dessa stränder där riskanalys visar att bebyggelse, infrastruktur m.m. kan skadas. Kostnaderna för klimatanpassning … BILAGA 2 – Beskrivning av kostnadsdata Svenska kommuner och tätorter Befolkningsdensitet 122 inv/ha Folkmängd: 548 190 Total kostnad för klimatanpassning: 20 mdkr Typ av klimatanpassning: Översvämning hav, Översvämning sjöar och vattendrag, Översvämning skyfall Kommentar: har pågående investeringar i skyddsåt gärder för alla risktyper kopplat till översvämning i form av och barriärer inne i staden samt utanför, framför allt för skydd mot hav. Befolkningsdensitet: 3 inv/ha Folkmängd: 33 473 Total kostnad för klimatanpassning: 5,5 mnkr Typ av klimatanpassning: Översvämning från sjöar och vattendrag Skyddsnivå: 100-årshändelse Kommentar: Kommunen har investerat i och pumpstationer för att skydda invånarna mot en översvämning motsvarande en 100 årshändelse från sjöar och vattendrag. Befolkningsdensitet: 1,6 inv/ha Folkmängd: 25 841 Total kostnad för klimatanpassning: Skadekostnad utan klimatanpassning: Typ av klimatanpassning: Översvämning sjöar och vattendrag Kostnaderna för klimatanpassning … Kommentar: På grund av tidigare skador till följd av översvämningar har , två spärrdammar samt en huvuddam upprättas för skydd mot framtida händelser. Befolkningsdensitet: 8,5 inv/ha Folkmängd: 54 180 Total kostnad för klimatanpassning: Typ av klimatanpassning: Översvämningar från sjöar och vattendrag Skyddsnivå: 100-årshändelse Kommentar: kommun har analyserat flera metoder med olika skyddsnivå och kostnader för dessa för skydd mot sjöar och vattendrag. Dessa inkluderar , vattenledande vägar, gröna lös ningar, anpassning av hamnen. Danska kommuner och tätorter Folkmängd: 27,780 Befolkningsdensitet: 12.0 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: Typ av klimatanpassning: Skyfall Skyddsnivå: 50-årshändelse (till följd av låg risk för kommunen) Kommentar: är en lågriskkommun med ett fåtal histo riska händelser med skador från översvämning till följd av skyfall. Kostnaden som används för standardisering är en uppskattning av den totala kostnaden för vilket innefattar avloppssystem samt avvattning av vägar och järnvägar m.m. Kostnaderna för klimatanpassning … Folkmängd: 40,112 Befolkningsdensitet: 3.6 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: Skadekostnad utan klimatanpassning: Typ av klimatanpassning: Översvämningar från skyfall samt sjöar och vattendrag Skyddsnivå: Ej specificerad Kommentar: Fredensborg har dels genomfört åtgärder för översväm ning från skyfall samt från ån Usserød som rinner in i staden. En kombinerad lösning användes för att leda vattnet från båda typerna av översvämning bort från staden. Befolkningsdensitet: 120 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: 6.7 mdkr Typ av klimatanpassning: Översvämning från skyfall Kommentar: kommun har, som , gjort om fattande åtgärder för att skydda staden för konsekvenserna av skyfall vilket innefattar; ytvattenhantering, skyfallstunnlar, rör och magasin under mark, samt åtgärder ovan mark. Befolkningsdensitet: 1.2 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: 42.8 mnkr Kostnaderna för klimatanpassning … Typ av klimatanpassning: Översvämning från hav samt sjöar och vattendrag Skyddsnivå: Ej specificerad Kommentar: kommun har tagit fram kostnader för att kli matanpassa tätorten. Kostnaderna innefattar; ytvattenhantering, om byggnad och anpassning av delar av avloppssystem, fördröjnings system, utbyggnad av magasin samt skydd mot översvämning från åar. Befolkningsdensitet: 66 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: 11 mdkr Typ av klimatanpassning: Översvämning från skyfall Kommentar: har gjort mycket stora initiativ för att skydda staden från översvämningar till följd av skyfall. Åt gärderna innefattar; lösningar för hantering av ytvatten, skyfallsled ningar, kopplingar och frånkopplingar i förbindelsepunkter samt åt gärder på fastighetsmark som t.ex. bakvattenstopp på anslutningar från fastigheterna. Folkmängd: 37,296 Befolkningsdensitet: 0.5 inv/ha Total kostnad för klimatanpassning: 22.5 mnkr Skadekostnad utan klimatanpassning: Typ av klimatanpassning: Översvämning från hav samt kusterosion Skyddsnivå: Kostnaderna för klimatanpassning … Kommentar: Løgstør kommun har gjort investeringar för skydd mot översvämningar från havet samt kusterosion såsom: nya murar och utbyggnad av befintliga murar för högvattenskydd, förstärkning och utbyggnad av samt förbättring av kajkanter. Folkmängd: 95,000 Befolkningsdensitet: 1.3 inv/ha