sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Dessa kan vara på reger- ingens uppdrag eller efter beslut av . Forte har arbetat med en jämställdhetsstrategi som löpande har uppdaterats. Forte deltar nu i regeringens utvecklings- program för jämställdhetsintegrering i myndigheter, JiM. Myndig- heten har lämnat in en handlingsplan för detta arbete till reger- ingen.5 Ett av effektmålen i planen är att jämställdhetsintegrera Fortes beredningsprocesser. Planerade aktiviteter innefattar utbild- ning av alla berörda i processen, uppföljning och analys av bered- ningsprocessen, översyn av utlysningstexter och andra dokument i ansöknings- och beredningsprocessen samt en utredning för att föreslå hur fler kvinnor ska få del av Fortes långsiktiga forsknings- 4Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd. 5Handlingsplan för jämställdhetsintegrering på Forte 2016–2018 (dnr 2015-00008). Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen anslag, där männen fortfarande dominerar som mottagare. Forte planerar även att införa krav på integrering av jämställdhet/genus- perspektiv i forskningsansökningar, med målet att av forskningsprojekten ska ha genus- eller jämställdhetsperspektiv . Forskningsmedlen fördelas på totalen relativt jämnt mellan kvin- nor och män. Det gäller även projektbidragen, den huvudsakliga bidragsformen. Däremot finns en övervikt för kvinnor av de som får junior- och postdocbidrag, medan det finns en övervikt för män bland de som får de mer långsiktiga programbidragen. Mönstret verkar följa könsfördelningen bland yngre respektive äldre forskare. Finansiering med relevans för arbetsskadeförsäkringen Forte har en öppen utlysning som sker . Inom t.ex. Arbete och miljö är det ett tiotal projektbidrag som beviljas medel, med i genomsnitt 2,2–vardera. Projekten inom denna inriktning kan vara mer eller mindre relevanta för arbetsskade- försäkringen. Forte har utlyst medel inom de mer långsiktiga pro- gramstöden som kan vara särskilt relevanta för arbetsskadeförsäk- ringen (Arbetsliv), 2004 () samt 2001 (Arbetsmarknad, utbildning och välfärd; Arbetsliv och hälsa; Yrkes- medicin och yrkeshygien samt Psykisk ohälsa och samhällsföränd- ring). I den forskningspolitiska propositionen6 som nämndes ovan i avsnittet om regeringen har regeringen föreslagit ett nationellt forsk- ningsprogram om arbetslivsforskning. Regeringen föreslår i propo- sitionen att Forte ges i uppdrag att inrätta detta forskningsprogram som för den närmaste fyraårsperioden omfattar 2017, 2018, 2019 och 60 miljo- ner kronor 2020. Regeringen anger i propositionen att det behövs en bred satsning för att stärka alla aspekter av arbetslivsforskningen för att svara mot de utmaningar som finns på arbetslivsområdet. Det gäller dels att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan för att uppnå ett hållbart arbetsliv, och dels att bemöta strukturomvand- 2016/17:50. Propositionen är ännu inte behandlad i . Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen lingar i form av digitalisering, förändrade krav på kompetens- försörjning, utlokalisering och migrerande arbetskraft. Forte har även i sitt regleringsbrev fått i uppdrag av regeringen att fördela särskilda medel –2018 till forskning om arbets- miljön i kvinnodominerade sektorer och att nyttiggöra forsknings- resultaten på arbetsplatserna.7 Forte ska i detta uppdrag samråda med bl.a. och parterna. Forte publicerade en för- studie inför utlysningen för att visa på kunskaps- luckor och forskningsbehov, t.ex. att identifiera orsakssambanden i kvinnodominerade arbetsmiljöer med höga risker för arbetsrela- terade besvär för att riktade insatser ska kunna genomföras. Även om syftet angavs vara att förhindra arbetsrelaterade besvär är det ändå möjligt att forskningsresultaten kan komma att användas för arbetsskadeförsäkringens behov. beviljades medel till tio projekt, varav framför allt tre kan ha relevans för arbetsskade- försäkringen: en studie av faktorer som förutsäger förmågan att klara skiftarbete, en studie om huruvida ökningen av psykisk ohälsa kan förklaras av försämrade organisatoriska förutsättningar för en god arbetsmiljö, samt en studie om buller och stress inom utbild- ning, vård och omsorg. Försäkring är ett försäkringsbolag som ägs av arbetsmark- nadens parter gemensamt, vars försäkringar omfattar 4,5 miljoner arbetstagare. Försäkring avsätter till forskning, utveckling och kunskapsspridning om arbets- miljö och hälsa. Av dessa används till forsk- ning om arbetsmiljö, som kan ha bäring på arbetsskadeförsäk- ringen. har programsatsningar där innehållet kan styras, som t.ex. kvinnors arbetsmiljö, buller eller kronisk smärta. bidrar med till de kunskapssammanställningar som tas fram vid avdelningen för arbets- och miljömedicin vid och som publiceras i Arbete och Hälsa. 7 Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och väl- färd (dnr S2015/08135/RS (delvis)). Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen Försäkring beviljar forskningsmedel i första hand till pro- jekt som bedriver forskning om människor i arbetslivet, och som har en anställning inom det privata näringslivet, kommuner eller landsting. I behandlingen av de forskningsansökningar som kom- mer in är den förväntade praktiska nyttan ett av de viktigaste kriterierna för arbetsmarknadens parter som deltar i berednings- processen. Beredningen görs främst utifrån hur forskningen rela- terar till Försäkrings utfall inom försäkringarna i de olika arbetsmarknadssektorerna. Om t.ex. en forskare vill studera social- sekreterares arbetsmiljö så bedöms ansökan i denna del utifrån hur många som får ersättning från sjuk- eller arbetsskadeförsäk- ring och hur stor yrkesgruppen är. Därtill bedöms ansökningarna utifrån relevans, vetenskaplig kvalitet, resultatspridning och kost- nadseffektivitet. Enligt ska det alltid finnas ett genusperspek- tiv med i studierna. Andel kvinnliga och manliga forskare som an- söker och beviljas medel följs upp. har till uppgift i sin instruktion att främja forsk- ning inom socialförsäkringsområdet.8 får använda till forskning inom socialförsäkringens område.9 utlyser dessa projektmedel, och beslutar om inom vilka områden medel utlyses. veten- skapliga råd ska se över utlysningstexten så att forskningsfrågorna är beforskningsbara, men kan även komma in med förslag på forsk- ningsfrågor. medel är områdena Åtgärder för att minska sjukfrånvaro, Funktionsnedsättning och delaktighet samt Ekonomiskt utsatta barnhushåll. Ansökningarna bedöms av forskare i vetenskapliga råd och externa experter. Vid bedömning av ansökan tas hänsyn bl.a. till verksamhetsnytta för myndigheten, och studier med tydliga jämlikhets- och jämställd- hetsperspektiv har lyfts särskilt vissa år. Det finns inga krav i utlys- ningen på genusperspektiv, men det finns med i bedömningen. Beslut om tilldelning fattas av generaldirektör 8Förordning (2009:1174) med instruktion för . 9Regleringsbrev för avseende . Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen med stöd av forskarnas bedömning och en intern bedömning av projektets relevans för områden. Medlemmarna i vetenskapliga rådet har god inblick i vad som finansieras av andra, såsom Fortes och AFAs utlysningar, och kan se att de inte över- lappar varandra. har en av de beviljade studierna haft direkt bäring på arbetsskadeförsäkringen. Studien titulerades Arbetsskade- försäkringen och det postindustriella arbetslivets utmaningar – Psykosocialt betingade arbetsskador som politisk fråga och byrå- kratisk praktik och beviljades för åren 2003–2005. Enligt har arbetsskadeområdet i ljuset av andra angelägna områden inte benämnts särskilt i utlysningstexterna . De utlysningar som gjorts lämnar enligt Försäk- ringskassan möjlighet för forskare att få stöd för studier som kan vara relevanta även för arbetsskadeförsäkringen. Det gäller utlys- ningarna kring sjukfrånvaro som har haft fokus på återgång i arbete eller att förebygga sjukfrånvaro. Forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen kan ske inom många olika discipliner, exempelvis medicin, juridik, eller ekonomi. Det bedrivs därmed forskning som är relevant för arbetsskade- försäkringen på många olika institutioner vid landets universitet och högskolor. Det finns sju centra för arbets- och miljömedicin,10 därtill andra institut såsom vid och , ekonomi och miljö- psykologi vid SLU. Publikation med relevans för arbetsskadeförsäkringen Den centrala publikationen för forskare inom arbets- och miljö- medicin är Arbete och Hälsa, en skriftserie som ges ut av Arbets- och miljömedicin vid . I Arbete och Hälsa 10 Dessa finns i , , , , , och . Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen publiceras vetenskapliga originalarbeten, doktorsavhandlingar, kri- teriedokument och litteraturöversikter. Exempel på innehåll från senare år med relevans för arbetsskadeförsäkringen är samband mellan Alzheimers sjukdom och faktorer i arbetsmiljön, kärl- och nervskador i relation till exponering för handöverförda vibrationer samt diabetes och arbete. När det gäller kunskap om risker i arbetsmiljön för kvinnor och män har forskningsframsteg gjorts . I välgjorda studier redovisas risker för kvinnor och män separat.11 Även om det är viktigt att bedöma vad som händer i svensk forsk- ning av relevans för arbetsskadeförsäkringen, så går det inte att titta isolerat på svensk forskning, som förstås bara är en liten del av det som publiceras internationellt. Mycket av forskningsresultaten från andra länder är också relevanta att använda för arbetsskadeförsäk- ringen, så länge de kan bedömas vara överförbara på svenska för- hållanden. I SBU:s rapporter så är det t.ex. bara mellan av de studier av tillräckligt hög kvalitet som använts i översikten som är från . Det innebär att det finns mycket kunskap att använda som inte finansieras och utförs i . Det finns flera förutsättningar som måste finnas på plats för att ny kunskap ska kunna framställas. Det behövs forskare med rätt inrikt- ning som kan utföra forskningen och forskningsmedel som möjlig- gör en systematisk och långsiktig kunskapsuppbyggnad. Det är också viktigt att frågorna är beforskningsbara. Vid en genomgång av forskningens styrning, finansiering och utförande kan det konstateras att det finns en struktur på plats för att främja ny forskning med relevans för arbetsskadeförsäkringen. Genom Fortes och Försäkrings finansiering ges fortlöpande nya medel till forskningen. Även om medel inte fördelas direkt 11 , (2014) Försäkringsmedicin för arbetsskador i rörelseorganen, Volym 1, s. 43. Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen efter just arbetsskadeförsäkringens behov, visar genomgången ovan att en viss del av de studier som bedrivs inom arbetsmiljöområdet kan bedömas bli relevanta för arbetsskadeförsäkringen. Därtill har regeringen även styrt med riktade medel och uppdrag som har gett ytterligare bidrag till kunskapstillväxten på området. De forskningsmedel som har att fördela är relativt små och kan inte, med tanke på att de ska täcka hela och socialförsäkringens område, i sig åstadkomma något substantiellt underlag för arbetsskadeförsäkringens kunskaps- behov. Dessa forskningsmedel ska dessutom täcka inte bara de medi- cinska frågorna, utan även försäkringsjuridiska och förvaltnings- frågor. Vad gäller genusperspektivet i forskningen kan man konstatera att regeringen har infogat detta i styrningen av forskningsmedel genom Fortes instruktion. Forte har med genusperspektiv som ett av kriterierna för bedömning av ansökningar. Forte följer upp hur forskningsmedel fördelas till kvinnor och män, och deltar i projektet i myndigheter, JiM. Ett viktigt mål är att av beviljade projekt ska ha jämställdhets- eller genusperspektiv 2018. är det viktigt att även se till de faktiska resultaten av forskningen. Som forskar- rapporten till inom hälsoområdet påpekar, så är det viktigt att studierna planeras så att det går att göra en köns- och genusanalys av resultatet. Den allmänna meningen i ut- redningens intervjuer är att genusperspektivet har förbättrats i forsk- ningen , och att det snarare är den tidsfördröjning som finns i forskningssammanhang som innebär att genusperspektivet ännu inte märks fullt ut i resultaten. Det är dock viktigt att hålla i åtanke att tillförseln av ny kunskap genom forskning är en verksamhet med mycket långt tidsperspek- tiv. Kunskapsluckor ska definieras, forskningsfrågor ska formuleras och utlysningar ska genomföras. För att tillfoga ny kunskap till den befintliga behövs flera studier som berör samma område. Det är alltså en mycket lång kedja av insatser som ska utföras innan ett definierat kunskapsbehov resulterar i nyttiggjord ny kunskap. Det är rimligt att utgå från ett tidsperspektiv om . Därtill finns det konserverande faktorer i forskningen, som t.ex. när man utgår från tidigare studier där det redan finns historiska data till- gängliga för att kunna studera en grupp som följts över . Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen dessa studier ökar förstås sannolikheten att denna grupp består av män, eller personer från mansdominerade sektorer. Sammanfattningsvis så finns system som främjar att det tillkom- mer ny relevant forskning för arbetsskadeförsäkringen på plats. Hur mycket ny kunskap som tillkommer blir därmed en kompetens- och resursfråga. Utredningens bedömning är att om medel utlyses på sedvanligt sätt genom Forte kommer tillräcklig vikt läggas vid genusperspektivet i studiernas utformning. 10.6Vilka är kunskapsbehoven och hur kan de åtgärdas? I föregående avsnitt redovisades vilka aktörer som verkar inom forskningsfältet om arbetsskador, och i vilken mån strukturen främ- jar forskning för arbetsskadeförsäkringens behov. I detta avsnitt redovisar vi vilka kunskapsbehov som av olika intressenter bedöms vara mest aktuella. Forte betonar i sitt underlag till den forskningspolitiska propo- sitionen att den befintliga kunskapen inom arbetsmiljöområdet grundas på forskning som huvudsakligen har genomförts på större (ofta mansdominerade) arbetsplatser och omfattar infödda svenskar med stabila anställningsförhållanden. Såväl arbetskraften som arbets- förhållanden och anställningsvillkor genomgår snabba förändringar som skapar betydande behov av kompletterande kunskap. Under- beforskade områden anges vara den expanderande servicesektorn, de förändrade anställningsformerna, samband mellan psykosocial arbetsmiljö och fysisk och psykisk ohälsa. Inom ramen för reger- ingens satsning på arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer gjorde Forte en förstudie inför utlysningen av forskningsmedel. Forte före- slår en prioritering av bl.a. studier om orsakssamband i kvinno- dominerade arbetsmiljöer med hög risk. bedömer i sitt underlag till den forsknings- politiska propositionen att de för sina behov, som huvudsakligen handlar om tillsyn och därmed är angränsande till arbetsskade- försäkringens område, är relativt välförsedda vad gäller kunskap om kemiska hälsorisker, psykosociala arbetsmiljöfrågor, ergonomi och fysikaliska risker som till exempel buller, belysning och joniserande fält. Däremot saknas kunskap om mer systemomfattande områden, Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen t.ex. genusfrågan och särskilda riskgrupper. Den kunskap som behövs omfattar dels hur arbetsmiljön ser ut , dels orsakerna till att det ser ut som det gör – till exempel varför kvinnor oftare verkar drabbas av arbetsrelaterad ohälsa. Därtill förmedlar Arbets- miljöverket i sina olika kunskapssammanställningar vilka kunskaps- luckor som finns på det i rapporten granskade området. SBU sammanställer information om de kunskapsbehov och kun- skapsluckor de ser inom olika besvärsområden och har möten med forskningsfinansiärerna om detta. I de SBU-rapporter som har publi- cerats om samband mellan arbete och sjukdom görs också särskilda redovisningar av vilka kunskapsluckor SBU har sett inom det be- svärsområde som är ämne för rapporten. SBU nämner t.ex. i sin rapport om ryggproblem att det saknas kvalitativa studier om gene- raliserad smärta, flerlokaliserad smärta och smärta i nacke, skuldra och arm. Försäkrings bedömning är att det saknas forskning om psykisk belastning inom sektor. Enligt är kvinnors arbetsmiljöer mindre beforskade, och forskarna ger inte några kvanti- tativa riktlinjer i sin forskning, dvs. svarar på vilken längd, frekvens och intensitet som exponeringen behöver ha för att bedömas ha samband med sjukdom. Det gäller enligt Försäkring fram- för allt sjukdomarna inom muskuloskeletala området som ofta har degenerativa förklaringsfaktorer och psykisk ohälsa som ofta har multifaktoriella förklaringsvariabler. De enskilda forskare som utredningen har intervjuat har inte haft någon tydlig gemensam uppfattning om vilka besvärsområden som är mest angelägna att beforska på arbetsskadeförsäkringens område. En forskare nämner att den vanligaste diagnosen på den kliniken är generaliserade smärtsyndrom. På detta område finns nästan ingen forskning. För att undvika att kvinnor och män bedöms olika till följd av att det saknas forskning inom vissa yrkesområden eller för att ny forskning inte tas till vara är det enligt LO angeläget att en myn- dighet får i uppdrag att följa och initiera forskning på detta om- råde.13 Särskilt viktigt är enligt LO att se till att forskning om 12SBU 2012:210 Arbetets betydelse för uppkomst av besvär och sjukdomar. Nacken och övre rörelse- apparaten. 13LO:s Välfärdspolitiska utredning (2013): Arbetsskadeförsäkringen – en facklig hjärtefråga. Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen sambandet mellan kvinnors arbetsmiljöer och arbetsskador kom- mer till stånd. Detta skulle kunna finansieras med en öronmärkt del av arbetsskadeavgiften. TCO anser att mer resurser behövs till forskning om fram- för allt sambandet mellan arbetsskador och belastning i arbetet.14 Enligt TCO saknas evidens i synnerhet i kvinnodominerade yrken och för psykisk ohälsa. Vidare anser TCO att eller någon annan myndighet bör ha i uppdrag att rappor- tera områden där det anmäls många arbetsskador, men där veten- skapligt stöd kring skadlig inverkan saknas. Detta bör sedan läggas till grund för forskningsanslag. TCO lyfter fram SBU:s kunskaps- sammanställningar som ett positivt exempel på hur forskning kan sammanställas och nyttiggöras. besitter förstås också kunskap om de försäk- rade som skulle kunna användas vid beslut om vilka särskilda utlys- ningar om forskningsmedel som bör ske. har exempelvis i en rapport15 visat på hur stor sannolikheten är att bli beviljad livränta utifrån olika bakgrundsfaktorer. T.ex. framgår att sannolikheten är lägre för vissa yrken såsom vård och omsorg, och för vissa diagnoser såsom psykiska sjukdomar och cirkulationsorganen. Flera av de intervjuade har betonat vikten av att den framtida forskningen fortsätter på den nu inslagna vägen att studera effekten av en viss exponering, snarare än yrke. Genom att utgå från expo- neringen blir resultaten generaliserbara för olika yrken och uppgifter. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslog bild- andet av ett arbetsmedicinskt råd. Detta förslag beskrivs ovan i avsnitt 7. Enligt utredningens förslag skulle det arbetsmedicinska rådet även verka för att relevant forskning bedrivs när det gäller skadliga arbetsmiljöer och exponeringar.16 14TCO granskar (2014): Arbetsskadeförsäkringen behöver genussäkras och förbättras. 15Försäkringskassan (2008): Skillnader i beviljandefrekvens vid beslut om arbetsskadelivränta för kvinnor respektive män (dnr 52460-2007). 16SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring. Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen Behovet av kunskap om de skador och exponeringar som kvinnor har är väl omvittnat, både av forskare, myndigheter och För- säkring. Det finns också många olika förslag från de som har granskat kunskapsluckorna vad som behöver forskas på. Det ges en bild av att det pågår relativt omfattande forskning inom dessa områden, inte minst till följd av regeringens satsning på arbetsmiljö- forskning inom kvinnodominerade yrken. 10.7Överväganden och förslag om behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen 10.7.1Forskning om kvinnors arbetsmiljö Utredningens förslag: Forskning till stöd för arbetsskadeförsäk- ringen bör inkluderas i det nationella programmet för arbetslivs- forskning. Det gäller särskilt forskning om hur arbetsmiljön på- verkar hälsa och välbefinnande i kvinnodominerade sektorer. Forte ges i uppdrag att inrätta ett program och avsätta medel till forskning om socialförsäkringens funktionssätt, handläggning och tillämpning. Skälen för utredningens förslag: Enligt förarbetena till bevisregel bör arbetsskadeförsäkringen vara utformad så att kvinnor allmänt sett inte har sämre förutsättningar än män att få sjukdoms- besvär godkända som arbetsskador.17 Den uppmjukning av bevis- regeln som infördes syftade till att underlätta för kvinnor att få arbetsskador godkända. Även om en viss förbättring skedde är det fortsatt så att kvinnor beviljas arbetsskadeersättning i lägre utsträckning än män, och att detta gäller i särskilt hög utsträckning för livränta (se avsnitt 5, figur 5.3). Det är också fortsatt så att vi vet mer om arbetssjukdomar som förekommer i mansdomi- nerade sektorer än om de som förekommer i kvinnodominerade sektorer. Utredningens erfarenhet är att medvetenheten om behovet 2001/02:81, s. 38. Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen av mer forskning om kvinnors arbetsmiljöer och kvinnors arbets- sjukdomar har ökat hos de aktörer som har inflytande över vilken forskning som bedrivs. Det finns också en struktur som gör att hänsyn ofta tas till genusperspektivet när ny forskning initieras. Likväl är forskning en mycket långsam process, och det kommer att ta tid innan den kunskap som forskats fram är lika omfattande för kvinnodominerade arbetsmiljöer som mansdominerade. Reger- ingen har genomfört en forskningssatsning på kvinno- dominerade arbetsmiljöer. Därtill har regeringen i den forsknings- politiska propositionen aviserat en tioårig satsning på arbetslivs- forskning samt beräknat medel för denna –2020.18 Sats- ningen omfattar för den närmaste fyraårsperioden , och . Utredningens bedömning är att denna satsning delvis bör inrik- tas på forskning om hur arbetsmiljön påverkar hälsa och välbefinn- ande i kvinnodominerade sektorer. För att kunna vara ett stöd i försäkringen måste forskningen ge underlag till att besvara frågan om det finns samband mellan exponering och sjukdom. En satsning på forskning om kvinnors arbetsmiljöer som kan användas för arbets- skadeförsäkringens syfte bör omfatta dels frågan om det finns risk- faktorer som är särskilt förekommande i kvinnodominerade arbets- miljöer, dels forskning om vilka faktorer i arbetsmiljön som orsakar de sjukdomar som kvinnor typiskt sett söker arbetsskadeersättning för. Med tanke på ökningen av anmälda arbetsskador som rör psy- kiska sjukdomar19 bör den psykiska ohälsan vara ett prioriterat forsk- ningsområde för arbetsskadeförsäkringens del. Därtill är det viktigt att forskningen fortsätter på den inslagna vägen att utgå från vilken exponering man har utsatts för i arbetet snarare än yrke eller arbetsuppgift. Forskningen visar att män och kvinnor inom samma yrken ofta utför olika arbetsuppgifter och därmed kan exponeringen skilja sig åt.20 Genom att utgå från exponeringen blir det enklare att överföra resultaten till olika yrken och arbetsuppgifter och därmed låta dem komma till större nytta. 2016/17:50. 19Arbetsmiljöverket 2016:3 Arbetsorsakade besvär 2016. 20Arbetsmiljöverket 2013:9 Belastning, genus och hälsa i arbetslivet. Behov av ny forskning av relevans för arbetsskadeförsäkringen Utredningen bedömer vidare att Forte bör ges i uppdrag att inrätta ett särskilt forskningsprogram om socialförsäkringens funk- tionssätt, dvs. om den fungerar enligt sitt syfte och vilka samhälls- effekter försäkringen har, samt tillämpning och handläggning.