sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Med ansökan om stöd vid en större renovering ska följa ett åtgärdspaket som visar på en energieffektivisering med minst 50 pro- cent. I paketet ska åtgärder i klimatskärmen och installation av från- och tilluftsventilation med värmeåtervinning ingå. Kostnaderna för att åstadkomma ytterligare besparingar bedöms öka exponentiellt när effektiviseringskravet närmar sig hälften av energianvändningen. Det stödberättigade kost- nadsunderlaget ska därför öka i en progressiv skala mellan energibesparing. Stödberättigade kostnader för skolbyggnader ska beräknas på motsvarande sätt. En väsentlig skillnad är att i skollokaler före- kommer normalt sett redan ventilationskanaler, vilket innebär att de stödberättigade kostnaderna blir lägre. Som villkor för stödet anger vi att stöd får lämnas om åtgärd- erna medför en minskad energianvändning (uttryckt som förbätt- rad energiprestanda) med och huvudsakligen bas- eras på åtgärder som minskar byggnadens utetemperaturberoende värmeförluster genom åtgärder i ventilation och/eller klimatskärm. Även andra energieffektiviserande åtgärder som inreglering av värme- och VVC-system, behovsstyrning av ventilation och åtgärder i andra systemdelar får ingå i underlaget för stödberättigade kost- nader. När det gäller verifieringen av stödet föreslår vi att den frågan ytterligare bereds i syfte att utveckla en ordning som är mer rätts- säker i en snabbare process för prövningen av stödets utbetalning än som gäller för det nuvarande stödet för energieffektivisering och renovering av hyresbostäder i områden med socioekonomiska ut- maningar. Stödet bör administreras av och och vi förslår att det finansieras genom en höjning av energiskatten på el med per kWh. Stödet är förenligt med genom att förslaget om stödets storlek anpassas till reglerna om företagsstor- lek i Artikel 38 i Allmänna gruppundantagsförordningen. Gräns- erna för små, medelstora och stora företag anges i relation till före- tagens årliga balansomslutning. Beslut om att införa utredningens förslag bör anstå i 2–med tanke på den nuvarande konjunkturen i byggbranschen. Vi föreslår också att en kreditgaranti ska kunna utgå utöver ett energisparstöd till ägare av flerbostadshus med övervägande del bostäder på svaga bostadsmarknader. Kreditgarantin ska kunna för- enas med en subvention av garantiavgiften. Möjligheten till garanti ska villkoras av att energisparbidrag beviljas. Kreditgarantin bör admi- nistreras av och statens kostnader för att subventionera garantin bör finansieras inom ramen för anslaget till omstruk- turering av kommunala bostadsföretag. Det bör ytterligare över- vägas om en höjning är motiverad av nuvarande övre gräns för en kreditgaranti i områden med låga marknadsvärden. Konsekvenser av våra förslag har på utredningens uppdrag genomfört en samhällsekonomisk analys och konsekvensbeskriv- ning av förslagen. Rambölls sammanvägda bedömning i huvud- scenariot anger en kostnads-nytto-kvot under 1, dvs. bedömningen av huvudförslagets kostnader överstiger bedömningen av förslagets nyttor när så kallade dödviktsförluster har räknats bort. I känslig- hetsanalysen framkommer att det är främst valet av diskonterings- period () som påverkar resultatet. Även dödviktsförlusternas storlek påverkar utfallet. Vi anser att det finns anledning att nyansera den bilden. Ett ut- talat syfte med utredningens förslag om stödberättigade åtgärder i klimatskärm och i ventilationsanläggningar är att skapa förutsätt- ningar för mer djupgående renoveringar med längre varaktighet. Det bör påverka kalkylen på flera sätt. Ett är valet av diskonterings- period. Vedertagna diskonteringsperioder för dessa åtgärder är 30– , för åtgärder i klimatskärmen det . I så kallade delegerade förordning till Direktivet om byggnaders energiprestanda (EPBD) anges till exempel att diskonterings- perioden (kalkylperioden) ska vara för bostadshus vid beräk- ning av kostnadsoptimala nivåer för krav på energihushållning i nationella byggregler. En annan egenskap i våra förslag berör den bedömda storleken på additionaliteten eller på dödviktsförlusterna. Kraven på de åtgärder som ska ingå som villkor för stöd är högt satta. Avsikten är att stimulera till åtgärder som annars inte kommer att genom- föras på grund av höga kostnader och utebliven lönsamhet. De erfarenheter som utredningen har tagit del av från Energimyndig- hetens beställargrupper för effektiv energianvändning tyder på att de ställda kraven i första hand leder till att åtgärderna inte genom- förs om de inte kan stimuleras med ett särskilt stöd. Utredningen har vidare noterat att analysen inte kvantifierar in- direkta effekter i form av bättre inomhusmiljö. Kraven på bättre inomhusmiljö kommer sannolikt att bli tydligare, särskilt i bostäder med otillfredsställande ventilation. Behovet av energieffektivisering och förbättring av inomhusklimatet sammanfaller ofta i vissa delar av bostadsbeståndet och positiva mervärden av åtgärder för bättre inomhusmiljö får inte underskattas. Det finns därför också all anledning att kvantifiera de bedömda effekterna. förordning om statligt stöd för energieffektivisering i flerbostadshus och skollokaler Härigenom föreskrivs följande. 1 § Stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, lämnas för energieffektiviseringsåtgärder i flerbostadshus och skol- lokaler. Stöd till företag lämnas som ett investeringsstöd till energieffek- tivitetsåtgärder i enlighet med de förutsättningar och begränsningar som anges i kapitel I och artikel 38 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. 2 § Med skollokaler avses i denna förordning lokaler i vilka en huvudman inom skolväsendet bedriver utbildning i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. 3 § Med byggnad avses i denna förordning en byggnad eller en del av en byggnad som blir föremål för en energieffektiviseringsåtgärd. 4 § Uttrycken stora, medelstora och små företag som används i denna förordning har samma betydelse som i kommissionens för- ordning (EU) nr 651/2014. 5 § Stöd får lämnas för att energieffektivisera flerbostadshus och skollokaler. Stödet för energieffektivisering i flerbostadshus ska avse en byggnad som till övervägande del innehåller bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. 6 § Stöd får lämnas om energieffektiviseringsåtgärderna har med- fört att byggnadens energiprestanda förbättras med minst 30 pro- cent. I energieffektiviseringen för uppvärmning ska byggnadstekniska åtgärder i klimatskärmen eller installation av från- och tillufts- ventilation med värmeåtervinning ingå. För stöd enligt 12 § 5 och 13 § 5 ska båda åtgärderna ingå. 7 § Stöd får inte lämnas för en energieffektiviseringsåtgärd som medför att byggnadens installerade eleffekt för uppvärmning och varmvatten ökar oberoende av driftfas. 8 § Stöd får lämnas om en ansökan om stöd enligt 16 § har kommit in till innan en energieffektiviseringsåtgärd påbörjas. En energieffektiviseringsåtgärd anses vara påbörjad när de egentliga byggnadsarbetena har påbörjats. 9 § Stöd får lämnas om en energieffektiviseringsåtgärd färdigställs för påbörjandet. Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta om undantag. En energieffektiviseringsåtgärd anses färdigställd när de faktiska åtgärderna är färdigställda. 10 § Stöd lämnas till fastighetsägare, innehavare av tomträtt och ägare av byggnad som tillhör någon annan än fastighetsägaren. Stöd får inte lämnas till företag i svårigheter som uttrycket definieras i punkt 20 i Europeiska kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. 11 § Stöd får lämnas under förutsättning att stödmottagaren för- binder sig att se till att den som utför arbetet eller tillverkar bygg- element är godkänd för F-skatt eller, i fråga om utländska företagare eller företag, visar upp intyg eller någon annan handling som visar att företagaren eller företaget i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt genomgår motsvarande kontroll i fråga om skatter och avgifter. 12 § Stödet för energieffektivisering i flerbostadshus ska beräknas utifrån stödberättigande kostnader som 1.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 2.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 3.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 4.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , och 5.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är . 13 § Stödet för energieffektivisering i skollokaler ska beräknas utifrån stödberättigande kostnader som 1.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 2.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 3.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , 4.motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är , och 5. motsvarar per kvadratmeter (Atemp) om förbättringen av energiprestandan är . 14 § För stödmottagare som inte är ett företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12– För små företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12–13 §§. För medelstora företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12–13 §§. För stora företag får stöd lämnas med högst av det stödberättigande underlaget enligt 12–13 §§. 15 § Stöd till företag enligt 12–14 §§ lämnas som ett investerings- stöd till energieffektivitetsåtgärder i enlighet med kapitel I och artikel 38 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014, med de ytterligare begränsningar som följer av denna förordning eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen. Stöd som överstiger ett belopp motsvarande får lämnas endast under förutsättning att stödmottagaren samtycker till att uppgifter om stödet offentliggörs enligt artikel 9.1.c i kom- missionens förordning (EU) nr 651/2014. 16 § En ansökan om stöd ska vara skriftlig och ges in till läns- styrelsen i det län där fastigheten ligger. Ansökan om stöd ska avse en bestämd byggnad. 17 § prövar frågor om stöd. 18 § Ett beslut om stöd ska innehålla 1.uppgift om den byggnad som stödet lämnas för, 2.uppgift om stödnivå och det maximala stödbeloppet, 3.uppgift om den tidpunkt när energieffektiviseringsåtgärden senast ska färdigställas, 4.uppgift om den tidpunkt när stödmottagaren senast ska ansöka om slutlig utbetalning enligt 21 §, och 5.de övriga villkor som behövs för att tillgodose syftet med stödet. 19 § betalar ut stöd enligt denna förordning. 20 § En första utbetalning med högst av det förväntade stödet får ske i samband med stödbeslutet. 21 § När energieffektiviseringsåtgärden är färdigställd ska läns- styrelsen, efter särskild ansökan, fatta ett utbetalningsbeslut i vilket stödets storlek slutligt bestäms. En sådan ansökan ska ha kommit in till senast efter att energieffektiviserings- åtgärden färdigställts. 22 § Stödmottagaren ska i ansökan om utbetalning redovisa vilken åtgärd som genomförts och vilken energieffektivisering som upp- nåtts. 23 § ska besluta att det beviljade stödet helt eller delvis inte ska betalas ut om 1.den som har sökt eller tagit emot stöd genom att lämna oriktiga uppgifter har orsakat att stödet beviljats felaktigt eller med för högt belopp, 2.stödet av något annat skäl har beviljats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, 3.stödet helt eller delvis inte har utnyttjats eller inte har använts för den energieffektivisering som angetts i ansökan om stöd, 4.mottagaren inte har gett in en sådan ansökan om utbetalning som avses i 21 och 22 §§, eller 5.villkoren för stödet i något annat avseende inte har följts. 24 § Stödet ska betalas ut till den som för läns- styrelsens utbetalningsbeslut är antecknad i fastighetsregistret som lagfaren ägare, tomträttshavare eller ägare av byggnad som inte till- hör fastighetsägaren. 25 § Stöd får inte betalas ut till ett företag som är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre mark- naden. 26 § ska följa upp och utvärdera stödet samt utöva tillsyn över att villkoren för stödet följs. 27 § Den som ansökt om eller tagit emot stöd ska på begäran lämna de uppgifter som behövs för uppföljning och utvärdering av stödet. 28 § En stödmottagare är återbetalningsskyldig om någon av de grunder som anges i 23 § 1–5 föreligger. På det belopp som en stödmottagare är återbetalningsskyldig för ska ränta enligt räntelagen (1975:635) betalas. 29 § Om en stödmottagare är återbetalningsskyldig enligt 28 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka stödet till- sammans med ränta enligt 28 §. Om det finns särskilda skäl för det, får sätta ned kravet på återbetalning och ränta. 30 § Om en stödmottagare är återbetalningsskyldig eller skyldig att betala ränta enligt denna förordning, får ett krav på återbetal- ning av stöd och på ränta räknas av mot annan utbetalning av stöd enligt förordningen. 31 § beslut enligt denna förordning får överklagas till . I 22 § a förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om över- klagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut av än verkets beslut i ett överklagat ärende om att inte betala ut stöd enligt 21, 23, 25 eller 30 §§ får dock inte överklagas. Särskilda uppgifter för och 32 § I 12 a § första stycket 1 lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och i 3 och 4 §§ förordningen (2016:605) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler finns bestämmelser om offentliggörande och rapportering. Läns- styrelsen ska föra de register som avses i artikel 12 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014. 33 § får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. Denna förordning träder i kraft den x x 20xx. förordning om statlig kreditgaranti för lån till renoverings- och energieffektiviseringsåtgärder på svaga bostadsmarknader Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med en statlig kreditgaranti enligt denna förordning är att ge bättre förutsättningar för finansiering av renoverings- och energieffektiviseringsåtgärder i flerbostadshus på svaga bostads- marknader. Statligt stöd till företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får lämnas i enlig- het med en stödordning som godkänts av Europeiska kommis- sionen. 2 § Med svag bostadsmarknad avses i denna förordning en mark- nad där efterfrågan på bostäder påverkas påtagligt av en varaktigt vikande arbetsmarknad, en varaktigt minskande befolkning eller låga inkomster hos kommuninvånarna. 3 § avses i denna förordning 1.svenska banker, kreditmarknadsföretag och försäkrings- företag, 2.utländska bankföretag, kreditföretag och försäkringsgivare vars hemland hör till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som är auktoriserade och står under tillsyn i hemlandet, samt 3.andra utländska bankföretag, kreditföretag och försäkrings- givare som driver verksamhet här i landet genom etablering. Kreditgaranti lämnas bara till kreditinstitut som träffat ett ram- avtal med om kreditprövning och låneförvaltning i fråga om lån med kreditgaranti. 4 § får lämna kreditgaranti till till renoverings- och energieffektiviseringsåtgärder i flerbostadshus som ligger i en kommun med svag bostadsmarknad. Garantin ska avse en byggnad som till övervägande del innehåller bostadslägenheter som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Kreditgarantin lämnas under förutsättning att energieffektivi- seringsåtgärderna beviljas stöd enligt förordningen (20xx:xx) om statligt stöd för energieffektivisering i flerbostadshus och skollokaler. 5 § En kreditgaranti får inte lämnas för låntagare som befinner sig i ekonomiska svårigheter som uttrycket definieras i punkt 20 i kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till und- sättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårig- heter. 6 § Kreditgarantin får vid garantitidens början avse högst ett belopp som motsvarar av fastighetens eller tomträttens mark- nadsvärde. Om kostnaden för renoverings- och energieffektiviseringsåtgärd- erna överstiger den ökning av marknadsvärdet som åtgärderna med- för, får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för åtgärderna. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga ett belopp om per kvadrat- meter uppvärmd boarea. Med marknadsvärde avses det pris som skulle uppnås vid en marknadsmässig försäljning där skälig tid ges för förhandlingar. Marknadsvärdet ska bedömas med utgångspunkt i att renoverings- och energieffektiviseringsåtgärderna färdigställts och utan hänsyn till spekulativa och tillfälliga förhållanden. 7 § Statligt stöd får lämnas i form av en subvention av den del av garantiavgiften som beror på ökad risk vid belåning över fastig- hetens eller tomträttens marknadsvärde. 8 § beslutar om garantiavgiftens och subventionens storlek. 9 § För att bestämma subventionens storlek beräknar först en garantiavgift som motsvarar statens förväntade förlust för kreditgarantin. Därefter beräknar en (lägre) garantiavgift som motsvarar den avgift som kreditinstitutet skulle ha betalat för motsvarande lån på en bostadsmarknad där marknadsvärdet över- stiger kostnaden för renoverings- och energieffektiviserings- åtgärderna. får besluta att kreditinstitutet ska betala den lägre avgiften. Mellanskillnaden avräknas som statligt stöd. 10 § får ingå avtal om kreditgaranti som ger kredit- institutet rätt till ersättning för förluster för kapitalfordran 1.vid exekutiv försäljning, med ett belopp som motsvarar skill- naden mellan den garanterade kapitalfordran och det belopp som betalas ut till kreditinstitutet med anledning av den exekutiva för- säljningen, 2.vid annan försäljning, med ett belopp som motsvarar skill- naden mellan den garanterade kapitalfordran och det försäljnings- pris som godkänt, 3.vid skuldnedskrivning, med ett belopp som motsvarar den skuldnedskrivning som godkänt. Avtal om kreditgaranti får även ge kreditinstitutet rätt till ersätt- ning för förluster som avser ränta och kostnader. Sådan ersättning får dock inte överstiga av det garanterade lånet samt ränta på det garanterade lånet från den dag då fastigheten utmättes, konkursansökan gjordes eller de medel deponerades som annars ska fördelas. Räntan beräknas för år enligt en räntefot som mot- svarar den av fastställda och vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § räntelagen (1975:635), ökad med fyra pro- centenheter. Förändringar i referensräntan som inträffar efter upp- rättandet av sakägarförteckning ska inte beaktas. Om det kan antas minska de totala förlusterna för kreditgarantin, får även i övrigt avtala om ersättning till kreditinstitutet. 11 § får helt eller delvis efterskänka statens regress- fordran enligt 10 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier, om låntagaren är på obestånd eller annars saknar utmät- ningsbara tillgångar och bedömer att låntagaren inte kommer att kunna betala fordringen senare heller. För statens fordringar enligt denna förordning ska inte 6 § förord- ningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar gälla för . 12 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 13 § får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. 14 § För kreditgarantier enligt denna förordning gäller i övrigt vad som föreskrivs om kreditgarantier i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Denna förordning träder i kraft den x x 20xx. 2Utredningens uppdrag och betänkandets disposition 2.1Utredningens uppdrag, tidigare delredovisning och våra arbetsformer Regeringen har gett Utredningen om energisparlån i uppdrag att utreda förutsättningarna inklusive det samhällsekonomiska motivet för att införa statliga energisparlån i . Syftet är att få till stånd en ökad energieffektivisering i bebyggelsen. Utreda behovet av ett statligt finansierat energisparlån i och då beakta budgetlagens bestämmelser om statlig kredit- och garantigivning, Bedöma efterfrågan på ett sådant lån och vad det får för effekter på renoveringstakten och energieffektiviseringen i bebyggelsen, Bedöma den samhällsekonomiska nyttan av ett sådant lån, samt Bedöma konsekvenser för statsbudgeten inklusive lånestockens storlek och vid behov föreslå finansieringsform. Slutsatser och förslag i denna del skulle redovisas senast den 30 no- vember 2016. Utredaren överlämnade en delredovisning till bostadsministern . Den utgjorde ett led i ett fortgående utrednings- och analysarbete, som enligt utredaren borde fortsätta fram till slutredovisning. Som ett första steg ansåg utredaren att det fanns anledning att bredda perspektivet och även undersöka alternativa Utredningens uppdrag och betänkandets disposition lösningar till ett statligt energisperlån för att stimulera till ökad energieffektivisering i bebyggelsen. Förebilder till olika slags statliga stimulanser finns i andra länder som och . Utredaren bedömde inledningsvis att nya och/eller utvecklade ekonomiska styrmedel och finansiella hjälpmedel bör prövas. Syftet skulle vara att undersöka om de kan bidra till att ska kunna leva upp till sina ambitioner när det gäller nya målsättningar för energieffektivisering på ett kostnadseffektivt sätt. Den har slutit upp bakom den höjda ambitionsnivån från EU:s sida med tydligare och mer bindande åtaganden inom ramen för den nya europeiska energiunionen. Bland annat har EU-kom- missionen lämnat förslag om förändringar i ett antal regelverk, där- ibland energieffektiviseringsdirektivet (EED) och direktivet om byggnaders energiprestanda (EBPD). Den svenska energiöverenskommelsen angav också att en ny målsättning för energieffektivisering skulle tas fram under 2017.1 De partier som ingick överenskommelsen hade även kommit överens om att denna mål- sättning ska innebära att ska ha effek- tivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycktes i termer av tillförd energi i relation till BNP. Utredaren pekade vidare på att i sitt förslag till åtgärdspaket för en energiunion anger att finansieringsfrågorna är ett av de områden som bör prioriteras när det gäller att öka energi- effektiviteten i bebyggelsen. Kommissionen anser bland annat att det krävs åtgärder av medlemsstaterna för att utnyttja energieffek- tivitetspotentialen i byggnader. Det är fortfarande enligt kommis- sionen en utmaning att uppmuntra till investeringar i den omfattning som krävs, främst på grund av bristen på medvetenhet och expertis vid småskalig finansiering. Utredaren bedömde i delredovisningen att stora delar av bygg- nadsbeståndet kan bli mer energieffektiva och att den tekniska be- sparingspotentialen är betydande. Alla möjligheter till ökad energi- effektivisering borde därför tas tillvara och det bör ligga i sam- hällets intresse att stimulera ägare av både bostäder och lokaler att investera i minskad energianvändning. 1 Ramöverenskommelse om energipolitiken mellan fem riksdagspartier, . Utredningens uppdrag och betänkandets disposition Privat- eller företagsekonomisk lönsamhet är enligt rapporten ett avgörande incitament för att energieffektiviserande åtgärder ska bli genomförda. Det ligger enligt utredaren emellertid i samhällets intresse att investeringskalkyler för energieffektiviserande åtgärder även reflekterar ett samhällsekonomiskt perspektiv. Generella eko- nomiska styrmedel skulle kunna vara effektiva sätt att säkerställa detta. Det krävs också andra ekonomiska incitament för att kalkyl- erna ska kunna få längre avskrivningstider och att lägre avkast- ningskrav kan accepteras för de investeringar som ska genomföras.