sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — På samma sätt kan information hämtas från andra system för att visas i Mequal. Mequal har utvecklats i nära samarbete med kardiologer, vilket har bidragit till att göra det till en lättanvänd och snabbarbetad applikation med fokus på kvalitetssäkring och verksamhetsnytta. Systemet består av ett antal moduler för olika undersökningar, samt centraliserade delar. De centrala delarna inne- håller bakgrundsdata för patienter, bland annat anamnes, diagnoser, tidigare sjukdomar, riskfaktorer, läkemedelslista och allergier. Det innefattar vidare patientöversikt med snabb översikt över patientens bakgrundsdata och besökshistorik, signeringskorg för läkare och automatisk utloggningsfunktion. En loggningsfunktion ger möjlig- het att se vilken personal som varit involverad i en viss patient, eller vilka patienter en viss personal varit involverad i och möjlighet till utskrift i flera olika format från de olika modulerna.74 Alla inmatade värden sparas unikt. Detta innebär att applika- tionen stödjer direkt export till ett flertal olika nationella kvalitets- register, likväl som till andra datajournaler. Dessutom ger det möj- 73Information kommer från e-postkontakt med representanter från Västra Götalandsregio- nen . /hj.aspx (hämtad ). Landstingens strukturer för kunskapsstyrning lighet till kvalificerade datautsökningar för användning till statistik och forskning. har Mequal upphandlats för hela Västra Götalands- regionen.75 Region arbetar enligt en ny hälso- och sjukvårdsstrategi kallad En hälso- och sjukvård för bättre hälsa. har en sär- skild avdelning för kunskapsstyrning, vårdens kunskap och inne- håll. Avdelningen säkerställer att ”rätt kunskap används” och har samordningsansvar för den regionala kunskapsstyrningen i Region . har samordningsansvar för läkemedel i Region . En Regional kunskapsstyrningsstuktur har tagits fram som grun- dar sig på fyra hörnstenar; kunskapsinhämtning, kunskapssamord- ning, ordnat införande och kunskapsanvändning. Process för ordnat införande sker via Prioriterings- och evidensrådet. Underlag kun- skapsvärderas av sakkunniggrupper och synpunkter inhämtas inför Prioriterings- och evidensrådet. Rådet rekommenderar för beslut och en eventuell introduktionsfinansiering. Beslut fattas av hälso- och sjukvårdsutvecklingsdirektören. En implementeringsstrategi följer med beslutet. En regiongemensam processmodell har framtagits för region- övergripande processer, cirka 26 stycken. Processerna visualiseras i vård- och behandlingsprocesser på olika vårdnivåer: egenvård, närsjukvård, specialistvård och regionvård. Tydliga remiss- vägar och regionala eller nationella vårdriktlinjer inkluderas och län- kas in i de olika vårdnivåerna.76 förlänger avtalet för ”IT-stöd för hjärtsjukvård”. /sve/vastra-gotalandsregionen-forlanger-avtalet-for-it-stod-for-hjartsjukvard/ (hämtad ). 76Information kommer från e-postkontakt med representanter från Region decem- ber 2016. Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Medlemmar i är södra delen av region and, , Region och . arbetar enligt beslutat regionavtal inom områdena regionvård, patientrörlighet, kunskapsstyrning, forskning och utveckling, utbildning och kompetensförsörjning samt ekono- misk reglering. Nämnden svarar för politisk samverkan mellan lands- tingen och kommunerna i . Kunskapsstyr- ning ingår i den medicinska samverkan inom regionen. Ett tiotal regionala medicinska kunskapsgrupper (indelade efter organ och sjukdomar) med förankring i regionens fyra landsting har till upp- drag att bedriva arbete i sjukvårdsregionen med införande av nation- ella riktlinjer, analys av kvalitet utifrån tillgängliga data, beskriva förhållande till nationella riktlinjer, vara representant vid olika nationella arbeten m.m. Syftet är att medi- cinska resultat ska få en större betydelse i ledning, styrning och upp- följning av vårdens prestationer samt stödja utvecklingen av en säker, god och jämlik vård i hela . Grupperna har multiprofessionell sammansättning och leds ytterst av en styrgrupp som består av en representant från respektive huvudmans kunskaps- struktur samt Södra regionvårdsnämndens kanslifunktion. Inom finns gemensamma solidariskt finansierade verksamheter som både är och vård- givare. Exempel på sådana är klinisk genetik, arbets- och miljö- medicin, yrkes- och miljödermatologi, organisation för organ- och vävnadsdonation, centrum för sällsynta diagnoser, RCC m.fl.77 Inom avdelningen för hälso- och sjukvårdsstyrning är kunskapsstyr- ningsfrågor integrerade med behovs-, uppdrags- och uppföljnings- processerna. Ansvariga enheter är enheten för kunskapsstyrning, enheten för läkemedelsstyrning och enheten för strategisk kvalitets- utveckling. Inom finns ett stort antal sakkunniggrupper såsom expertgrupper inom ett tiotal områden t.ex. obesitas, stroke, 77 Information kommer från e-postkontakt med representanter från . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning diabetes, förlossning och trauma, ett 20-tal terapigrupper för läke- medelsfrågor samt ett tiotal politiskt tillsatta inom strategiskt viktiga områden såsom migration & hälsa, smärta, de- mens, kvinnohälsa och prevention och sjukdomsförebyggande me- toder. Gemensamt för alla sakkunniggrupper är att de ansvarar för omvärlds- och behovsanalys samt framtagande av vårdprogram och riktlinjer inom respektive område. Inom primärvården finns en aktiv (allmänläkarkonsulter) som ansvarar för fort- bildning och riktlinjer inom allmänmedicin. har även en expertgrupp bildats med ansvar för kvalitetsfrågor och indikatorer inom primärvård. Uppdragen till offentlig och privat hälso- och sjukvård följs kon- tinuerligt upp med hjälp av indikatorer som beskrivs och definieras i ett indikatorbibliotek. Specifika applikationer har tagits fram för så- väl landstingsövergripande som verksamhetsnära uppföljning. Baserat på uppföljningsresultat lokalt och nationellt ges uppdrag till sakkunniggrupper att ta fram vårdprogram och riktlinjer som fastställs av hälso- och sjukvårdsdirektören. kvalitetsutveckling har till uppgift att stödja implementeringen. För att följa upp effekterna av nya vårdprogram finns en analysenhet kopplad till regionalt registercentrum (ERC, epidemiologiskt regis- tercentrum). För prioritering av nya metoder och läkemedel har ett priori- teringsråd inrättats. Rådet lämnar yttranden till såväl koncernled- ning som politisk ledning baserat på evidens, hälsoekonomi och etik. Underlagen till rådet tas fram av HTA-enhet. Exempel på områden som rådet yttrat sig över är trombectomi vid stroke, prenatal fosterdiagnostik (NIPT) och HPV-vaccinering av pojkar.78 pekar i sin landstingsplan på behovet av och utmaningen att få till en organisation och struktur för arbete med kunskapsstyrning. struktur ska komplettera den organisation för kunskaps- styrning som huvudmännen inom den byggt 78 Information kommer från e-postkontakt med representanter från . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning Införande av riktlinjer och vårdprogram beslutas av landstings- direktören och linjeorganisationen har ansvaret för genomförande. I finns en avdelning för kunskapsstöd med resurser för uppföljning, analys och metodstöd för förbättringsarbete, en medi- cinsk kommitté med uppdrag att leda och stödja evidensbaserad vård samt en läkemedelskommitté som ska verka för att läkemedelsanvänd- ningen ska vara säker, vetenskapligt belagd och kostnadseffektiv. Det finns en prioriteringsgrupp för ordnat införande av särskilt kostsamma läkemedel. Primärvården deltar i nationella utvecklings- projekt (Primärvårdskvalitet och Kunskapsstöd i primärvården). En analysgrupp för systematisk användning av registerdata ur Vården i siffror är under uppstart. tar också fram lokala vårdpro- gram för , och i förekommande fall kommuner, som för- tydligar rutiner och ansvarsfördelning.79 har gjort en egen kartläggning av kunskapsstyrningen i regionen som ett första steg i ett av SKL initierat projekt för att åstadkomma en förbättrad struktur för utveckling och kunskaps- styrning. medicinska kommitté är en strategigrupp som bland annat ansvarar för att stödja ledningen och verksam- heten i implementering av nationella riktlinjer och evidensbaserad medicin. Medlemmarna i kommittén är inte chefer utan kunskaps- företrädare inom olika områden. Kommittén granskar även resulta- ten i Öppna jämförelser och föreslår därefter fördjupnings- eller förbättringsområden. Kommittén är även läkemedelskommitté. bereder alla medicinska frågor som kräver budgettillskott och lämnar därefter förslag till ledningsgruppen. I använder alla vårdgivare inklusive privata aktörer samt en majoritet av kommunerna i länet samma journalsystem. ser det som en styrka i uppföljningsarbetet att vård- informationsystemet i stort sett är heltäckande. Journaluppgifterna överförs till datalager vilket skapar möjlighet för att ta fram rappor- ter åt verksamheterna. Vårdadministrativa uppgifter tas fram regel- 79 Information kommer från e-postkontakt med representanter från . Landstingens strukturer för kunskapsstyrning bundet från datalagret och i viss utsträckning också medicinska data, väntetider, och andra tillgänglighetsindikatorer. arbetar också med andra verktyg för uppföljning, exempelvis kvali- tetsregister, patientregistret och nationell patientenkät. Det finns en webbplattform för medicinska riktlinjer och rekom- mendationer. De medicinska riktlinjer som medicinska kommittén ansvarar för publiceras på webbsida, tillsammans med tips och råd för den som arbetar med att ta fram riktlinjer. På sidan finns också länkar till bland annat och Läkemedels- verkets riktlinjer.80 20120517, chef, , Kunskapsstyrning%20i%20Landstinget%20Kronoberg%202012_0828.pdf. 9Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner Professionerna och patienterna är de grupper som har mest kunskap om olika sjukdomar, symptom, behandlingar och hur det påverkar hälsan och livskvaliteten. I detta kapitel beskrivs hur professioner och patienter arbetar med att ta fram kunskapsstöd. Kapitlet inleds med att ge några exempel på hur patientorganisationer arbetar med kun- skapsstödjande verksamhet för den egna patientgruppen. Därefter beskrivs arbetet som bedrivs inom fyra professionsföreningar: , Fysioterapeuterna, och inom specialistläkarföreningar. Texterna i detta kapitel är inte uttöm- mande utan ger en bild av hur det går till inom ett mindre urval av föreningar. 9.1Kunskapsstöd framtagna av patientföreningar Kunskapsstöd som är tillgängliga för patienten är viktiga för en kun- skapsbaserad och jämlik vård. Stöd som bidrar till att patienten kan bedriva egenvård kan ha stor betydelse för patientens livskvalitet likväl som vårdens effektivitet. Ett exempel på ett viktigt kunskaps- stöd för patienten är stöd för beslutet om man ska uppsöka vården eller inte. Utvecklingen går snabbt, där olika it-stöd utvecklas som stöd till vårdpersonalen eller direkt till patienten i digital form (mer om detta i kapitel 10). Patientorganisationer samlar personer med en eller flera sjukdoms- diagnoser eller funktionsnedsättningar, samt närstående och stödmed- lemmar. De har tre huvudsakliga roller. Den företrädande rollen inne- bär att vara en röst åt gruppen i förhållande till olika delar av samhället. Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner Den utförande rollen innebär att utföra tjänster på uppdrag av och med finansiering från staten eller sjukvårdshuvudmännen. Den stödjande rollen fyller behov i den egna gruppen såsom att ge information, per- sonligt stöd eller gemensamma aktiviteter riktade till i första hand medlemmar. I den stödjande rollen kan bland annat ingå att ta fram olika typer av kunskapsunderlag med information om en sjukdom, behandling eller stöd till egenvård.1 En enkätundersökning från Vårdanalys som gick ut till medlemmar i fem organisationer visade att tillgången till kunskaps- underlag är den absolut viktigaste anledningen till varför de tillfrågade hade valt att bli medlemmar i en förening.2 Vid fråga om vilken typ av stöd och service en förening bör erbjuda sina medlemmar är informa- tion om sjukdom eller diagnos också den absolut viktigaste funktio- nen som förväntas (se figur 9.1). En majoritet av de tillfrågade tycker också att detta behov tillgodoses genom sin respektive förening. Medföljare i hälso- och sjukvården och omsorgen Stöd att välja vårdgivare/utförare Rådgivning om rättigheter och stöd Utbildning och stöd i egenvård/hälsovård Information om rättigheter och stöd Källa: Vårdanalys enkät till medlemmar i fem patient - och funktionshinderorganisationer 2015. Antal svaranden 2 788. Många föreningar arbetar med information om sjukdom och diagnos genom hemsidor eller genom att sprida information på andra vägar. 1Vårdanalys 2015: Sjukt engagerad – en kartläggning av patient- och funktionshinderrörelsen, 2015:4. Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner Många organisationer har också lokalföreningar som arbetar med olika typer av stödjande verksamhet.3 I flera fall har de lokala för- eningarna träffar, diskussionsgrupper, läger och enskilt stöd till med- lemmar i olika sjukdomsfaser. De erbjuder sig i vissa fall att följa med en medlem vid besök i vården för att vara ett stöd. Flera föreningar ringer upp nya medlemmar för att få ett personligt välkomstsamtal, i vilket bland annat råd och stöd kan behandlas. Kvalitetsregister där patientens data i realtid matchas mot en större patientpopulation är redan en viktig faktor som grund för professio- nernas beslut. I ökande utsträckning utgörs data av patientrappor- terade data. En framtida utveckling kan komma att ännu mer integrera olika information och data som görs tillgängligt för patienten. På så vis stärks patientens ställning och patienten ges bättre underlag för sin egenvård liksom för gemensamma beslut i mötet med vårdens profes- sioner. Ett exempel som visar kraften och möjligheterna i moderna digitala lösningar är webbsajten PatientsLikeMe. På denna sajt kan patienten själv registrera data, jämföra med andra personer med samma sjukdom och få information om de senaste forskningsrönen och behandlingsmetoder. Ett exempel på en patientförening som arbetar aktivt med infor- mation riktad till patienter och närstående är . På deras hemsida finns färdigt informationsmaterial, och frågor och svar inom olika kategorier som olika symptom, arbetsliv, sex och samlevnad, kostråd med mera. Det finns även diagnosblad och sjuk- domsbroschyrer för nedladdning på hemsidan. Det går att söka fram artiklar i en kunskapsbank om reumatiska sjukdomar. De erbjuder också olika vägar för att få svar på frågor; bland annat kan läsare av medlemstidningen höra av sig till en expertpanel med frågor som sedan besvaras i nästa nummer av tidningen. De bedriver också Hälsoportal, där man kan få personligt stöd i sin trä- ning direkt från en coach samt skapa planer och sätta mål för att sedan registrera aktiviteter och får ut statistik på sin hälsa och hälso- främjande åtgärder. Slutligen driver de Reuma Direkt, där medlem- marna via telefon kan ställa frågor till sjukvårdsutbildad personal. Verksamheten genomförs i samarbete mellan och FoU-centrum vid Spenshults sjukhus. Tjänsten riktar sig inte enbart till patienter och närstående utan även studenter och sjuk- Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner vårdspersonal är välkomna att ringa. De frågor som ställs är av varie- rande karaktär, men det kan röra sig om symptom, orsak till sjuk- dom och sjukdomsutveckling, olika behandlingsmetoder och råd om var personer kan söka hjälp inom exempelvis vården och patient- föreningar.4 9.2Svensk sjuksköterskeförenings arbete med kunskapsstöd tar fram egna kunskapsstöd och har viss samverkan med andra professioner för att ta fram gemensamma stöd. De strävar efter målet att fler stöd ska vara framtagna av och för flera professioner samt att det ska vara mer fokus på omvårdnad i de kunskapsstöd som finns . Inom föreningen finns 52 specialistnätverk och tio vetenskapliga råd. Nätverken arbetar med allt ifrån sårbehandling till ortopedi. av deras 65 000 medlemmar är aktiva i något av nät- verken. Medlemmarna kan därigenom fylla en viktig funktion i sprid- ningen av kunskap. Nätverken samlas för att inventera vilka kunskapsluckor som finns i den kliniska vardagen. När kunskaps- luckor identifieras skickar de in förslag till SBU. Arbetet utgår ifrån PICO (patient – intervention – context – outcome). deltar de, efter fråga från SBU, i framtagande av underlag. En viktig del i för- eningens arbete har varit att få in omvårdnad i underlagen. tar även fram egna kunskaps- underlag i en serie som kallas Re-Aktion. Underlagen publiceras både på webben och trycks i korta rapporter (cirka sex sidor långa). Syftet är att lyfta fram omvårdnadsforskningens betydelse för en god och säker vård.5 Föreningens förhoppning är att sjuksköterskor via kunskapsunderlagen får tillgång till aktuell kunskap, hjälp med argu- ment för att reagera på fel och brister, och att de också agerar för att patienter inte ska skadas i vården. Re-Aktion kan vid behov omvand- las till lokala vårdprogram. Föreningen får också frågor från sjuk- Informationen kommer från flera olika sidor på . Re-Aktion: kunskapsunderlag för en säkrare vård. /Sa-tycker-vi/Publikationer/Re-Aktion-kunskapsunderlag-for-en-sakrare- vard/ (hämtad ). Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner sköterskeutbildningar som vill använda dem i utbildningen. Under- lagen finns inom exempelvis adekvat bedömning av kropps- temperatur, läkemedelshantering, spolning av kvarvarande urinkate- ter och om perifer venkateter (PVK). menar att kunskapsstöden får större genomslag i vården om följande kriterier uppfylls: Att alla professioner som berörs av ett kunskapsstöd är delaktiga i framtagandet, Att verksamhetschefer måste efterfråga resultat och uppföljning samt att de uppmärksammar när rekommendationer eller riktlin- jer inte följs, Att stöden tillgängliggörs digitalt, Att stöden använder nationellt fackspråk, Att stöden omvandlas till beslutsstöd i den elektroniska patient- journalen. menar att de stöd som finns tillgäng- liga ofta består av en textmassa som är svår att använda i var- dagen. De menar att de riktlinjer där flera professioner har involve- rats från början har också bättre förutsättningar att få genomslag. I detta ingår också att de vill se att exempelvis nationella riktlinjer innehåller både medicin och omvårdnad – uppfattar de att de framför allt innehåller medicin och därmed berörs inte sjuksköters- kornas arbete i lika stor utsträckning som läkarnas.6 9.2.1Tvärprofessionell samverkan mellan sjuksköterskor och läkare gav och Svenska Läkaresäll- skapet ut en rapport med namnet Teamarbete & Förbättringskun- skap – två kärnkompetenser för god och säker vård.7 Med utgångs- 6Informationen kommer från ett möte som utredningen hade med representanter för . Teamarbete och förbättringskunskap. /Sa-tycker-vi/Publikationer/Kvalitet/Teamarbete-och-forbattringskunskap (hämtad ). Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner punkt i svensk vård och vårdutbildning beskriver den två av sex kärn- kompetenser för vården. Kärnkompetenserna är kompetenser som alla professioner i vården bör ha och de sex kompetenserna är förbätt- ringskunskap för kvalitetsutveckling, samverkan i team, personcen- trerad vård, säker vård, evidensbaserad vård och informatik. I har flera olika professionsföreningar samverkat kring dessa.8 Utifrån detta valde och att ge ut en skrift med fokus på teamarbete och förbättringskunskap. Dessa två valdes eftersom de tillsammans speg- lar det samarbete mellan professioner och vårdtagare som är nöd- vändigt i vårdens genomförande och utveckling. Målsättningen är att med en grundläggande och konkret beskrivning visa på betydelsen av och öka förståelsen för gemensamma kärnkompetenser i såväl vård- arbete som i utbildningssammanhang för alla vårdprofessioner. För att åskådliggöra vad teamsamverkan och förbättringskunskap kan omfatta, innebära och hur det kan läras, ges en teoretisk grund, ex- empel från olika vårdsituationer och förslag på förväntade lärande- resultat. Målsättningen är att attrahera alla som medverkar i vården, såväl professionella som dem som är i behov av vård och i utbild- ningar, samt lärare och studenter. uppger att efterfrågan på rapporten blev mycket stor. De menar att framgångsfaktorn var att båda för- eningarna gjorde den tillsammans. Det finns en risk att en produkt avvisas om man tror att det bara riktar sig till en profession. 9.3Fysioterapeuternas arbete med kunskapsstöd Fysioterapeuterna har utvecklat ett program för fysioterapeutiska kliniska riktlinjer. Programmet innebär koordinering av insatser som pågår i landet för att utveckla kliniska riktlinjer och behandlingsrekommendationer. När lokala grupper av fysioterapeuter som arbetar inom närliggande kunskapsområden går samman nationellt får de framtagna kliniska riktlinjerna en ökad tro- värdighet. Fysioterapeuternas strävan är också att de riktlinjer som tas fram ska hålla en hög kvalitet och tas fram enligt en och samma Teamarbete & Förbättrings- kunskap – två kärnkompetenser för god och säker vård. Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner Fysioterapeuterna har därför utvecklat en handbok i fram- tagandet av kliniska riktlinjer. När riktlinjegrupperna slutfört sitt arbete kvalitetsgranskas riktlinjerna av Fysioterapeuterna som sedan publicerar dessa.9 Styrkan i detta program är enligt Fysioterapeuterna att det möjliggör att förbundet med små resurser kan medverka till framtagande av kliniska riktlinjer som har hög kvalitet och som kan användas nationellt. De riktlinjer som tas fram bygger på lokala ini- tiativ. Fysioterapeuterna centralt kan inte i någon högre grad påverka vilka riktlinjer som tas fram. Därför kan det saknas riktlinjer inom många för fysioterapeuterna viktiga områden. Då modellen bygger på lokala initiativ kan Fysioterapeuterna inte heller garantera att riktlin- jerna uppdateras inom rimlig tid.10 Fysioterapeuterna har en artikelserie, ”Forskning pågår”, och i tidskriften publiceras en kunskapsöversikt. Kunskapsöversikten som skrivs av forskare har som målsättning att sammanfatta evidensläget inom olika områden inom fysioterapi. Artikelserien startade och sammanlagt har över 100 kunskaps- översikter publicerats.11 Förutom ovan nämnda kunskapsstöd finns även nationella tvär- professionella grupper som utarbetat riktlinjer som är användbara för fysioterapeuter. har publicerat kunskapssammanställningen FYSS. FYSS riktar sig till personal verksamma inom hälso- och sjukvården och består av en samman- fattning av dagens kunskapsläge om hur man kan förebygga och behandla olika sjukdomstillstånd med fysisk aktivitet.12 Ytterligare exempel är Riktlinjer vid ländryggsbesvär, som är ut- arbetade av en tvärprofessionell grupp och har hög relevans för fysioterapeuter.13 Även program för evidensbaserad habilitering har utvecklat behandlings- rekommendationer14 som är användbara för fysioterapeuter.15 Kliniska riktlinjer för fysioterapi. /Profession/Riktlinjer/ (hämtad ). 10Informationen kommer från ett möte som utredningen hade med FoU-chefen inom Fysio- terapeuterna . 11Fysioterapi, Forskning pågår, 2016. 12FYSS, Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling, 2016. 13Kompetenscentret för företagshälsa, Riktlinjer vid ländryggsbesvär – en sammanställning från Företagshälsans riktlinjegrupp, 2016. 14Föreningen , Evidensbaserad habilitering, 2016. 15Informationen kommer från ett möte som utredningen hade med FoU-chefen inom Fysio- terapeuterna . Kunskapsstöd från patientföreningar och professioner 9.4Apotekarsocietetens arbete med kunskapsstöd är en oberoende ideell förening som verkar för en för individ och samhälle gynnsam utveckling och användning av läke- medel tvärs över professionsgränserna. För att uppnå detta syfte är kompetensutveckling en viktig komponent. be- skriver sig själv som en ”mötesplats, kunskapskälla och omvärlds- bevakare för dig inom läkemedelsområdet”.