sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Det finns dessutom ingen begränsning i antalet tillfällen en person kan skriva högskoleprovet och studier visar att resultatet förbättras när provet skrivits mer än en gång. Detta kan ytterligare bidra till att personer väljer att skriva provet tidigt för att försöka förbättra sitt resultat , vilket kan leda till minskad studiemotivation om ett högt provresultat uppnås. Att provet skrivs kan också innebära att individers över- gång till högskoleutbildning försenas. Frågan är alltså om högskole- provet bör få en mer begränsad roll i urvalet jämfört med . Hur urvalet av sökande utformas kan påverka olika gruppers respektive kvinnors och mäns möjligheter att kunna antas. Exem- pelvis skiljer sig kvinnors och mäns prestationer som har betydelse för tillträdet åt, bl.a. genom att kvinnor generellt sett har högre betyg och män generellt sett presterar bättre på högskoleprovet. Även för sökande med utländska meriter kan urvalets utformning påverka möjligheterna att kunna antas. I debatten om vilka urvalsgrunder som ska finnas har även för- slag framförts om nya sådana grunder. Exempelvis har tanken förts fram om nationella, sektorsspecifika antagningsprov. Utredaren behöver således se över frågor om urvalsinstrument och platsfördelning. •ta ställning till om högskoleprovet ska få en mer begränsad roll i urvalet jämfört med och i så fall lämna förslag till hur rollen ska se ut, •i övrigt se över bestämmelserna om högskoleprovet och föreslå eventuella förändringar, •analysera och föreslå hur ytterligare urvalsgrunder kan utformas, •särskilt analysera vilken typ av urvalsgrunder som kan möta de behov som finns bland sökande med utländska meriter, •kartlägga användningen och erfarenheterna av urvalsgrunder som lärosätena själva beslutar, •utreda och föreslå hur platserna på en utbildning ska fördelas mellan olika grupper av sökande, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Tillträdessystemet ska vara enkelt och förutsebart Det är viktigt att tillträdessystemet inte är så komplext att perso- ners möjlighet att påbörja eller återkomma till högskoleutbildning påverkas negativt. Bestämmelserna behöver för de sökande vara enkla att förstå, överblicka och förhålla sig till. De bör också vara förutse- bara så att de sökande har en rimlig chans att i förväg bedöma sina möjligheter att kunna antas till olika utbildningar. Det är också viktigt att systemet inte förändras ofta och med kort varsel. De nuvarande tillträdesbestämmelserna är komplexa och i sin helhet svårförståeliga, vilket bl.a. framförts av lärosäten, studie- och yrkesvägledare och berörda myndigheter i olika sammanhang, bl.a. i remissvar som rört förslag om ändringar i tillträdesbestämmelserna. Det beror framför allt på bestämmelserna om behörighet och merit- poäng och på att bestämmelserna i delar av systemet skiljer sig åt mellan olika grupper av sökande. Komplexiteten kommer också av att bestämmelserna har ändrats vid ett flertal tillfällen utan att ett helhetsgrepp har tagits. Ett visst mått av komplexitet kommer alltid att omgärda ett till- trädessystem på nationell nivå eftersom många olika faktorer påver- kar förutsättningarna, bl.a. ett mycket stort antal olika utbildningar, många högskolor och olika grupper av sökande. Systemet ska också uppfylla olika krav som är viktiga för högskolorna och samhället men som inte alltid är lätta att förena med varandra. Tillträdet på- verkas även av förändringar som sker både utanför och inom utbild- ningssystemet i dess helhet, t.ex. förändringar inom gymnasieskolan. Bestämmelserna om tillträde till högskolan behöver kunna hantera dessa förutsättningar och förändringar och vara så flexibla att inte ständiga justeringar behöver göras. Bestämmelserna om tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare är i princip lika för all sådan utbildning. Det har dock visat sig att det finns behov av särskilda lösningar för tillträde till vissa utbildningar, t.ex. officers- utbildning och yrkeslärarutbildningen med speciella krav på yrkes- förkunskaper, och för vissa grupper av sökande, t.ex. sökande med utländska meriter. Ett nytt tillträdessystem ska å ena sidan kunna hantera sådana behov. Å andra sidan kan särlösningar bidra till att till- trädessystemet blir svårt att överblicka. Behov av särskilda bestäm- melser för vissa utbildningar behöver därför vägas mot fördelarna med att ha ett generellt system som är lika för alla. Komplexiteten i det nuvarande tillträdessystemet beror bl.a. på bestämmelserna om meritpoäng. Dessa innebär att vissa kurser i matematik, moderna språk och engelska från gymnasieskolan ges ett ytterligare värde vid meritvärderingen av betyg. Syftet är att få fler elever i gymnasieskolan att välja fördjupande kurser i matematik och språk. Detta syfte har också uppnåtts. Bestämmelserna innebär dock dels att samma kurser i dessa ämnen kan ge olika poäng beroende på vilken utbildning som söks, dels att olika bestämmelser gäller för olika grupper beroende på när deras betyg från gymnasieskolan eller den kommunala vuxenutbildningen har utfärdats eller om betygen har utfärdats i ett annat land. Ytterligare en aspekt som rör elevers möjligheter att få meritpoäng handlar om elever med annat moders- mål än svenska som vill pröva för motsvarande språk som modernt språk. Bestämmelserna i gymnasieförordningen (2010:2039) om sådan prövning kan innebära att det finns olika möjligheter för elever med olika modersmål att kunna pröva för motsvarande språk som modernt språk för att på så sätt kunna få meritpoäng. Eftersom det nuvarande meritpoängssystemet är så komplext behöver det över- vägas om det ska finnas kvar eller inte. Om meritpoängen skulle av- skaffas, finns det dock även i fortsättningen ett behov av åtgärder som kan få samma positiva effekt, dvs. att elever i hög utsträckning läser fördjupade kurser i matematik och språk inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Det behöver analyseras särskilt vilka sådana åtgärder som kan krävas. Ett sätt att ytterligare öka överblickbarheten och förutsebarheten i tillträdessystemet är att strukturera kraven på särskilda förkun- skaper. organiseras de särskilda förkunskapskraven i 20 olika områdesbehörigheter som har fastställts av Universitets- och hög- skolerådet och omfattar utbildningar inom ett visst utbildningsom- råde. Förutom att detta system ger presumtiva sökande en överblick över de krav som ställs, möjliggör det också för gymnasieskolan och vuxenutbildningen att planera och lägga upp utbildningar utifrån de krav som ställs för den efterföljande högskoleutbildningen. Ett över- blickbart och tydligt system för att organisera kraven på förkun- skaper behöver därför finnas även framöver. Som sökande till högskoleutbildning är det inte bara reglerna för tillträdet som man ska kunna förstå och förhålla sig till, utan också själva antagningsprocessen, där högskolorna har beslutanderätten. Även den kan vara svår att överblicka och förstå eftersom antagning- en inte ser likadan ut till alla utbildningar. För vissa utbildningar tas exempelvis sena anmälningar emot, efterantagning görs och fler stu- denter än vad det finns platser antas i syfte att minska behov av reservantagning till följd av att antagna tackar nej. Det kan därför finnas anledning att även se över antagningsprocessen. •lämna förslag på ett tillträdessystem som möter kraven på enkel- het och förutsebarhet, •analysera och föreslå hur tillträdessystemet smidigt ska kunna hantera förändrade förutsättningar, •analysera och föreslå hur tillträdessystemet ska kunna hantera behov av särskilda lösningar för tillträdet till vissa utbildningar och för vissa grupper av sökande, •analysera och ta ställning till om ett system med meritpoäng ska finnas eller inte, •om ett system med meritpoäng ska finnas även fortsättningsvis, lämna förslag till hur det ska utformas för att möta kraven på enkelhet och överblickbarhet, •om meritpoäng ska avskaffas, resonera om vilka andra åtgärder som kan behövas för att de positiva effekterna av meritpoängen inom gymnasieskolan ska kvarstå, •analysera om dagens system med områdesbehörigheter för de särskilda behörighetskraven är ändamålsenligt utifrån olika utbild- ningsnivåers behov och, om det bedöms nödvändigt, föreslå juster- ingar i det nuvarande systemet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren kan välja att därutöver analysera antagningsprocessen i förhållande till utredningens utgångspunkter och vid behov föreslå förändringar i antagningsprocessen. Hur bör regleringen utformas? Det är inte bara tillträdessystemets sakliga innehåll som behöver ses över. Det är också viktigt att det tas ett helhetsgrepp vid utform- ningen av det nya regelverket så att bestämmelserna som sådana blir enkla att förstå, överblicka och förhålla sig till. I uppdraget att se över tillträdessystemet ingår därför att föreslå bestämmelser för tillträde till högskolan, som ersätter de nuvarande bestämmelserna i högskole- lagen (1992:1434) och förordningar som ansluter till lagen. Bestäm- melserna ska vara utformade på ett sådant sätt att de sökande har en rimlig chans att i förväg bedöma sina möjligheter att leva upp till de krav som ställs för att kunna antas till olika utbildningar. Utgångspunkten är att bestämmelserna om tillträde till hög- skoleutbildning som påbörjas på grundläggande nivå och vänder sig till nybörjare faller inom regeringens s.k. restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Tillträdesbestämmelserna är även en angelägenhet för , som i några fall har lagstiftat på området, eller som har godkänt eller informerats om många av de förändringar som har genomförts vilket har medfört att s.k. formella och informella riksdagsbindningar har uppstått. Universitets- och högskolerådet har bemyndigats att meddela föreskrifter i olika delar. Högskolornas egen beslutanderätt är mindre omfattande när det gäller tillträde än den är på många andra områden. Att skapa fler vägar in i högskolan och ett enklare system med överblickbarhet och rättssäkerhet för de sökande är viktiga ut- gångspunkter för utformningen av ett tillträdessystem. Vidare ingår högskolan i ett nationellt utbildningssystem där de olika delarna är beroende av och påverkar varandra. Det gör att även fort- sättningsvis bör fastställa de övergripande ramarna för tillträdes- systemet. •analysera i vilken utsträckning delar av systemet bör underställas och i vilken utsträckning det bör räcka med att reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar före- skrifter, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Det är viktigt att presumtiva sökande har möjlighet att göra de val i gymnasieskolan som är nödvändiga för att de senare ska kunna söka till den högskoleutbildning som de önskar. •föreslå när de nya reglerna bör införas och från och med vilken antagning de bör tillämpas, och •föreslå nödvändiga övergångsbestämmelser. Utredaren ska redovisa vilka ekonomiska och andra konsekvenser som förslagen medför i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska analysera förslagens konsekvenser enligt principen om icke-diskriminering. Utredaren ska särskilt analysera och redo- visa konsekvenserna för olika grupper av presumtiva sökande. Utre- daren ska också analysera konsekvenser för gymnasieskolan, den kom- munala vuxenutbildningen och folkhögskolan samt för universitet och högskolor och andra berörda myndigheter. Vidare ska konse- kvenserna för det tekniska system för antagning som Universitets- och högskolerådet administrerar redovisas. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med (U 2015:01). Utredaren ska också inhämta synpunkter från universitet och hög- skolor och andra berörda myndigheter och organisationer, bl.a. Uni- versitets- och högskolerådet, , , , och . Uppdraget ska redovisas . 1.Ange namn och kontaktuppgifter till den som är huvudansvarig för enkäten. Frågor om tillträde ur ett strategiskt ledningsperspektiv 2.Är frågan om tillträde till högskolan en strategiskt prioriterad fråga vid lärosätet? –Ja/nej –Varför och på vilket sätt är frågan om tillträde till högskolan en strategiskt prioriterad fråga vid lärosätet? –Varför är inte frågan om tillträde till högskolan en strategiskt prioriterad fråga vid lärosätet? 3.Utredaren ska lämna förslag till ett system, öppnare och enklare än dagens, för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare. Ur det perspektivet: –Vad fungerar bra med dagens bestämmelser och bör behållas? –Vad fungerar mindre bra och bör tas bort eller modifieras? –Finns förslag till nya inslag? 4.Vad har ni för synpunkter på vad som bör regleras på nationell nivå (högskolelagen, högskoleförordningen eller UHR:s före- skrifter) respektive på lärosätesnivå? 5.Är det betydelsefullt för er att lokalt kunna besluta om urvals- grunder till utbildningar som vänder sig till nybörjare? –Ja/nej –Varför är det betydelsefullt för er att lokalt kunna besluta om urvalsgrunder till utbildningar som vänder sig till nybörjare? –Varför saknar det betydelse för er att lokalt kunna besluta om urvalsgrunder till utbildningar som vänder sig till nybörjare? 6.Det har förekommit diskussioner om studenternas förkun- skaper. Har ni några kommentarer på denna diskussion? 7.I direktiven står att utredaren ska lämna förslag till hur grund- läggande behörighet kan uppnås genom arbetslivserfarenhet. Har ni några kommentarer på detta? Frågor om sakinnehåll i tillträdesbestämmelserna 8.Är dagens system med områdesbehörigheter, dvs. antalet om- rådesbehörigheter och de behörighetskrav som ingår, ändamåls- enligt? –Ja/nej 9.Vilka behov av förändringar ser ni av dagens system med om- rådesbehörigheter? 10.Bör högskoleprovet få en mer begränsad roll än ? –Ja/nej –Varför bör högskoleprovets roll begränsas? Hur bör den rollen i så fall se ut? –Kan ni motivera varför högskoleprovets roll inte bör begrän- sas? Finns det behov av generella urvalsgrunder vid sidan av betyg och högskoleprovsresultat? –Ja/nej 12.Har ni några förslag till sådana generella urvalsgrunder, vid sidan av betyg och högskoleprovsresultat? 13.Vilken typ av urvalsgrunder kan möta de behov som finns bland sökande med utländska meriter? 14.Finns särskilda hänsyn som måste tas till gruppen nyanlända? 15.Hur ser lärosätet på fördelningen av platser mellan olika urvalsgrunder/grupper av sökande? 16.Hur ser lärosätet på systemet med meritpoäng – bör det finnas kvar eller avskaffas? –Bör finnas kvar 17.Om systemet med meritpoäng ska finnas kvar, finns det då behov av förändringar och i så fall vilka? Kartläggning av användningen och erfarenheterna av urvalsgrunder som lärosätena själva beslutar 18.Har ni i antagningen till använt er av lokalt beslutade urvalsgrunder till högst en tredjedel av platserna på något program som vände sig till nybörjare? –Ja/nej 19.Har ni i antagningen till använt er av lokalt beslutade urvalsgrunder till mer än en tredjedel av platserna på något program som vänder sig till nybörjare efter tillstånd från UHR? –Ja/nej 20.Inom vilket/vilka områden fanns programmen där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till högst en tredjedel av platserna i antagningen till ? –Beteendevetenskap/psykologi –Ekonomi/administration/turism –Humaniora och konst/teologi/språk/media –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation –Undervisning/pedagogik 21.Inom vilket/vilka områden fanns programmen där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till mer än en tredjedel av platserna i antagningen till ? –Beteendevetenskap/psykologi –Ekonomi/administration/turism –Humaniora och konst/teologi/språk/media –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation –Undervisning/pedagogik 22.För respektive program där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till högst en tredjedel – beskriv kort hur urvalet gick till för respektive program. –Beteendevetenskap/psykologi (öppet svar) –Ekonomi/administration/turism (öppet svar) –Humaniora och konst/teologi/språk/media (öppet svar) –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci (öppet svar) –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap (öppet svar) –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård (öppet svar) –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation (öppet svar) –Undervisning/pedagogik (öppet svar) 23.För respektive program där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till mer än en tredjedel beskriv kort hur urvalet gick till för respektive program. –Beteendevetenskap/psykologi (öppet svar) –Ekonomi/administration/turism (öppet svar) –Humaniora och konst/teologi/språk/media (öppet svar) –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci (öppet svar) –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap (öppet svar) –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård (öppet svar) –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation (öppet svar) –Undervisning/pedagogik (öppet svar) 24.Har ni i antagningen till använt er av lokalt beslutade urvalsgrunder (t.ex. högskolepoäng) till högst en tredjedel av platserna till fristående kurs som vänder sig till nybörjare? –Ja/nej 25.Har ni i antagningen till använt er av lokalt beslutade urvalsgrunder till mer än en tredjedel av platserna till fristående kurs som vänder sig till nybörjare efter tillstånd från UHR? –Ja/nej 26.Inom vilket/vilka områden fanns kurserna där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till högst en tredjedel av plat- serna i antagningen till ? –Beteendevetenskap/psykologi –Ekonomi/administration/turism –Humaniora och konst/teologi/språk/media –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation –Undervisning/pedagogik 27.Inom vilket/vilka områden fanns kurserna där ni använde er av lokalt beslutade urvalsgrunder till mer än en tredjedel av platserna i antagningen till ? –Beteendevetenskap/psykologi –Ekonomi/administration/turism –Humaniora och konst/teologi/språk/media –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation –Undervisning/pedagogik 28.För varje område – beskriv kort vilken typ av lokalt beslutade urvalsgrunder som ni använde till högst en tredjedel av plat- serna till fristående kurser i antagningen till –Beteendevetenskap/psykologi (öppet svar) –Ekonomi/administration/turism (öppet svar) –Humaniora och konst/teologi/språk/media (öppet svar) –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci (öppet svar) –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap (öppet svar) –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård (öppet svar) –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation (öppet svar) –Undervisning/pedagogik (öppet svar) För varje område – beskriv kort vilken typ av lokalt beslutade urvalsgrunder som ni använde till mer än en tredjedel av plat- serna till fristående kurser i antagningen till –Beteendevetenskap/psykologi (öppet svar) –Ekonomi/administration/turism (öppet svar) –Humaniora och konst/teologi/språk/media (öppet svar) –Hälsa och sjukvård samt social omsorg/farmaci (öppet svar) –Matematik, naturvetenskap och data/miljövetenskap (öppet svar) –Lant- och skogsbruk samt djursjukvård (öppet svar) –Samhällsvetenskap, juridik, handel och administration, journa- listik, information och kommunikation (öppet svar) –Undervisning/pedagogik (öppet svar) 30.Regeringen angav i proposition Vägar till högskolan för kun- skap och kvalitet (prop. 2006/07:107) vissa syften med att ge lärosätena ökade möjligheter att lokalt få besluta urvals- grunder. Vilka av dessa syften stämmer bäst överens med era motiv för att använda lokalt besluta urvalsgrunder? –Det möjliggör att ge utbildningar lokala profiler –Det möjliggör att använda sig av urvalsgrunder som kan attrahera sökande med vissa kunskaper och erfarenheter –Det möjliggör att kunna anpassa urvalsgrunderna till olika utbildningars behov och förutsättningar –Annat vad? 31.Uppnår ni avsett resultat med de lokalt beslutade urvalsgrun- derna? –Ja/delvis/nej –Ni svarade att ni uppnår avsett resultat med de lokalt beslutade urvalsgrunderna. Vänligen motivera ert svar. –Ni svarade att ni uppnår delvis avsett resultat med de lokalt beslutade urvalsgrunderna. Vänligen motivera ert svar. –Ni svarade att ni inte uppnår avsett resultat med de lokalt beslutade urvalsgrunderna. Vänligen motivera ert svar. 32.Om ni inte använder er av lokalt beslutade urvalsgrunder till program, vad är anledningen? –Osäkerhet om vad som är tillåtet –Svårigheter att definiera lämplig urvalsgrund –Ger inget mervärde i förhållande till betyg och högskoleprov –Kan inte anta till samtliga platser på ett program –Annat vad? (öppet svar) 33.Om ni anser att denna urvalsgrund (att lokalt besluta) ska fin- nas kvar, finns det behov av ändringar i högskoleförordningen om urvalsgrunden? –Ja, motivera: (öppet svar) Det var den sista frågan. Stort tack för din tid och dina svar. Internationell utblick inom tillträdesområdet Varför en internationell utblick? har identifierat ett behov av att få en beskriv- ning av några andra länders system för tillträde till högre utbildning. Syftet med denna internationella utblick är att ge tillträdesutred- ningen idéer från andra länder som eventuellt kan översättas och användas i den svenska kontexten. Rapporten är framtagen av Forsk- vid . Ansvariga utredare har varit , och . Den internationella utblicken behandlar tillträdessystemet i fem länder: , , , och . På pågår projekt där särskilda vägar in i högskolan utvecklats för vissa underrepresenterade grupper. I används centrali- serade examinationer som genomförs i gymnasiesko- lan, vilket kan vara intressant för idén om att eventuellt använda de nationella proven i antagningen. I har regeringen börjat begränsa antalet studenter som kan tas emot till vissa utbildningar, vilket har aktualiserat frågan om urvalsinstrument. Som har och identifierats som intressanta. I denna utblick beskrivs hur systemet med behörighet, urval och meritvärdering är utformat i respektive land. Särskilt fokus har legat på att belysa hur länderna använder olika typer av prov, tester och andra meriter för såväl behörighet som urval, samt på vilken nivå beslut om tillträdesfrågor fattas. I förekommande fall beskrivs hur bestämmelserna används för att underlätta rekrytering av under- representerade grupper till högskolan. Där det är aktuellt redovisas pågående diskussioner och utvecklingsprojekt om tillträde i de olika länderna. Varje kapitel innehåller också en kort beskrivning av det aktuella landets högskolesystem. Struktur för högre utbildning har i princip ett binärt system med sju universitet och fjorton tekniska institut (Institutes of Technology). Landets forskning och forskarutbildning är koncentrerad till universiteten, även om båda verksamheterna även förekommer vid de tekniska instituten. Uni- versiteten har också något större autonomi än de tekniska instituten. Det finns dessutom ett antal Colleges of Education, som sköter lärarutbildningen. De är alla privata med statlig finansiering, och är länkade till något universitet, antingen som Recognised Colleges eller Associated Colleges. Vidare finns ett antal specialiserade och yrkes- inriktade högskolor, som , , flera teo- logiska högskolor och en högskola för offentlig förvaltning.