sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — I betänkandet Ordning och reda i välfärden (2016:78) lämnar utredningen en rad förslag som berör kapitalförsörjningen, att väl- färdstjänster regleras i ett nytt särskilt kapitel i den nya lagen om offentlig upphandling och att det för vissa tjänster ska vara möjligt att för en treårsperiod reservera deltagandet i ett upphandlingsför- farande till organisationer utan vinstintresse. Utredningen gör bedömningen att det inte är möjligt inom upp- handlingsrätten att ställa krav på att endast aktörer utan vinstsyfte tilldelas kontrakt. Genom att ställa krav på sociala hänsyn246 menar utredningen dock att det kommer att finnas stora möjligheter att 244Gens, och , . Omfattning, kvalitet och förut- sättningar. : Stiftelsen 2017:1. Ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. 246Med socialt ansvarsfull offentlig upphandling avses upphandlingsaktiviteter som tar hän- syn till sociala aspekter i form av sysselsättningsmöjligheter, anständigt arbete, överens- stämmelse med sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, social integration, lika möjligheter, utformning som ger tillgänglighet åt alla, beaktande av hållbarhetskriterier, frågor om etisk handel, och ett bredare iakttagande av företagens sociala ansvar. (Europeiska kommissionen. Socialt ansvarsfull upphandling – en handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling. Den äldre personen och vård och omsorg tillvarata de mervärden som de idéburna organisationerna kan bidra med. Inom valfrihetssystemen gör utredningen bedömningen att det finns större möjligheter att reservera ett valfrihetssystem enbart för idéburna aktörer, givet att det inte kan finnas aktörer från andra länder som kan ha intresse att delta. Utredningen föreslår att en ny lag om valfrihetssystem ersätter den nuvarande. Av den nya lagen ska det tydligt framgå att det är en nationell reglering och inte en upphandlingslagstiftning. Utredningen ser positivt på att en kommun eller landsting ska kunna ingå så kallat idéburet offentligt partnerskap247 (IOP). Möjligheterna ökar enligt utredningens bedömning om de förslag utredningen ställer om upphandling av välfärdstjänster genomförs. Utredningen föreslår att och Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällefrågor får i uppdrag att utarbeta en vägledning för IOP.248 Särskilda grupper – särskilda lösningar? I avsnittet om äldre personer födda i andra länder ställs frågan om hur vården och omsorgen ska ordnas för de som vuxit upp med ett annat språk och en annan kultur än den svenska. Tankar finns att det ska ske med särlösningar. Det är både rätt och fel tänkt. Fel eftersom det inte finns grupper, bara individer. Rätt eftersom det kan finnas sådant som är gemensamt för flera, och som kan vara bra att tillgodose i en vård och omsorg som präglas av mångfald. Det är enkelt att motivera behovet av språkkunskap hos perso- nalen vid vård och omsorg om en person som på grund av sin demenssjukdom tappat det nya språket och har kvar sitt moders- mål. Det är lätt att förstå vikten av att personalen kan kom- municera med den som är dövblind. 247Konceptet IOP har utarbetats av Forum för frivilligt socialt arbete. Det syftar till att vara en tredje väg mellan bidrag för viss verksamhet och upphandling, för att därmed kombinera en kommuns eller landstings behov med de idéburna aktörernas rätt till oberoende. IOP tillämpas t.ex. i vissa kommuners samverkan med civilsamhället för flyktingmot- tagandet, hemlösa och EU-medborgare. kommun och diakoni har ingått ett IOP-samarbete inom äldreomsorgen. Ordning och reda i välfärden. Den äldre personen och vård och omsorg Värdet av särskilda boenden för personer med demenssjukdom finns i riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom. fanns det nästan 29 600 bostäder anpassade för personer med demenssjukdom249, vilket utgör av det totala antalet bostäder i särskilt boende. Eftersom en majoritet av de boende har någon form av demenssjukdom så tyder denna uppgift på att behovet av anpassade bostäder inte är tillgodosett. Att det också är betydelsefullt med hemtjänst med personal som har utbildning och kompetens om demens är väl belagt i erfarenhet, om än inte så beforskat. Detsamma gäller för äldre personer med psykisk funktionsnedsättning. I en studie i kunde påvisas hur flytt till särskilt boende kunde bero på att inte klarade att ge struktur i vardagen för personer med psykiska sjukdomar.250 Cirka hälften av landets kommuner kunde erbjuda ett demensteam till personer i ordinärt boende.251 Det är inte lika givet för äldre personer där språk, kultur, religion, sexuell identitet eller motsvarande bara är en del av ens person att vilja välja ett boende med en specifik inriktning. Närhet, tilltro till boendet och vilken plats som faktiskt är ledig när behovet uppstår styr mer. Om hen alls får eller kan välja. Alla kristna bor inte i särskilda boendeformer med inriktning, som dessutom inte utgörs av en enda inriktning. Men vissa vill, och kan i vissa kommuner få göra det. Alla muslimer bor inte i boenden där muslimska traditioner, som inte heller är enhet- liga, får sätta prägeln på boendet. Många, kanske de flesta, därför att de inte ser det som viktigt. Och de som skulle vilja har nästan ingenstans något sådant äldreboende att välja. Det är också så att boende med en språklig enhetlighet, t.ex. arabiska, innebär ett stort antal olika länder, olika varianter av arabiska, kulturer och tradi- tioner. Personer med judisk tillhörighet kan välja äldreboende som finns i och . Äldreboenden där det är en judisk vardag, årsrytm och kost. För vissa, men långt ifrån alla, judar är det viktigt att få välja ett judiskt äldreboende. Statistik om särskilt boende. 250Hagman, , , och , . Äldre med psykiska funktions- hinder. : Stiftelsen 2009:6. 251www.socialstyrelsen.se/oppnajamforelser/aldreomsorgochhemsjukvard (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg sökning gjord på Judiska Hemmet i var den främsta orsaken till att flytta dit att ”få vara med de sina”. För de som åldras med intellektuella funktionsnedsättningar kan mer kunskap hos personalen i en gruppbostad enligt LSS vara bättre än att ordna med särlösningar bara för att en person blivit äldre. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Äldre personer kan utöver insatser enligt socialtjänstlagen också få insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. hade 2 857 kvinnor () och 2 941 män () någon insats enligt LSS. Vanligast var att bo i en bostad med särskild service, vilket 3 536 personer (varav kvinnor) gjorde, vilket är en ökning med 1 045 personer . Av övriga insatser hade 669 personer som fyllt personlig assistans, 1 850 personer hade kontaktperson, 894 personer daglig verksamhet och 955 personer hade ledsagarservice.252 Lagen om vissa kommunala befogenheter I lagen om vissa kommunala befogenheter (2009:47) stadgas att ”Kommuner får utan föregående, individuell behovsprövning till- handahålla servicetjänster åt personer som fyllt . Med service- tjänster avses tjänster som är avsedda att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad.” (2 kap. § 7). Bakgrunden till lagstiftningen var att många kommuner hade kommit att bedriva service till äldre personer utan biståndsbeslut. Det huvudsakliga syftet var att på ett administrativt enkelt sätt erbjuda insatser för att förebygga olyckor i hemmet. Statistik om insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade 2015. : , 2016. Den äldre personen och vård och omsorg Inom ramen för min utredning har en enkätstudie genomförts tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL). Den redovisas i bilaga 9 i detta betänkande. En tredjedel av de kommuner som besvarat enkäten tillämpade befogenhetslagen. Den vanligaste tjänsten var Fixartjänst (44 av de 64 kommuner som besvarat frågan om typ av tjänster angav fixar- tjänst eller en del av fixartjänsten, gräsklippning och snöskottning). Några kommuner tillhandahåller städning (12), tvätt (13) och inköp (11). I fem kommuner kan man få trygghetslarm med stöd av befogenhetslagen. Även tjänster som snöskottning och gräs- klippning förekommer. Av de kommuner som tillämpar befogen- hetslagen tar knappt sex av tio ut avgifter. Av de 80 kommuner som besvarade frågan varför de inte till- handahöll tjänster enligt befogenhetslagen är det vanligaste svaret (57 kommuner) att kommunen vill tillhandahålla alla insatser till äldre personer enligt socialtjänstlagen. Ett annat vanligt skäl (41 kommuner) var att kommunen ansåg sig ha för lite kunskap om befogenhetslagen. Andra skäl var att kommunerna inte vill fördela insatser med ålder som grund (26 kommuner) och avsaknad avregler för dokumentation och tillsyn m.m. (24 kommuner). Några kommuner (13) har tillhanda- hållit servicetjänster åt äldre personer men valt att avsluta det. Skälen är likartade som i de kommuner som inte tillämpat eller tillämpar befogenhetslagen. Den funktion som i många kommuner benämns ”fixare”, har kom- mit till för att hjälpa äldre, vanligen , att ordna med praktiska göromål i hemmet som t.ex. kan kräva att man klättrar på stegar. Det kan ses som en del i kommunernas fallskadeföre- byggande arbete. Vissa, men långt ifrån alla, kommuner som har denna funktion tillhandahåller den enligt befogenhetslagen. I de allra flesta kommuner är den inte en behovsprövad insats. har gjort en kartläggning av fixartjänster i kommuner. Den visar att denna funktion är vanligast i större städer och mer ovanlig i mindre kommuner och glesbygd. När kartlägg- ningen gjordes 2013 hade 191 kommuner () någon form Den äldre personen och vård och omsorg Givet att fixarna faktiskt bidrar till att hålla nere antalet fallskador så räcker det med en minskning av den vård och omsorg som alstras av fallolyckor med en procent för att tjänsten ska bli samhällsekonomiskt lönsam.253 har dock vid genomgång av hälso- och sjukvårdsdata inte kunnat se att fall- relaterade sjukhusvistelser minskat när fixartjänsterna började införas i landets kommuner.254 Av den enkät min utredning sände ut till alla landets kommuner i samarbete med Kommuner och Landsting framgår att 156 kommuner av de 220 som besvarat denna fråga i enkäten hade någon form av fixartjänst. De insatser som ”fixaren” gör är ofta med inriktning mot fallförebyggande (t.ex. arbeten där det behövs stege) eller som är tunga. Vanligt är att tjänsten erbjuds alla eller . I en del kommuner till- handahålls tjänsten också för yngre personer med funktionsned- sättningar.255 Avdrag för hushållsnära tjänster () trädde lagen (2007:346) om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete i kraft. Skattereduktionen innebär att den som har utgifter för hushållsarbete kan få en minskning av skatten med hälften av utgiften för arbetet. Regeringen angav att de tjänster som ska omfattas av en skattereduktion i första hand är sådana som skulle kunna benämnas hushållets kärnområde. Som exempel på sådant arbete nämndes städning, diskning, fönsterputs- ning och matlagning. Med hushållsarbete avses även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräs- klippning, krattning och ogräsrensning. Vidare omfattas även kläd- vård i form av tvättning, strykning och lagning, uppsättning av gardiner och gardinstänger samt byte av glödlampor, proppar eller liknande. tillfördes hjälp med flytt. 253Alwin, , , , , och , (). Fixartjänster i kommuner, en kartläggning. : information 2013:10. Assesing the effects of societal injury control interventions. Diss., , 2016. 255Se Bilaga 9 Resultat från enkäten om flexibla former för handläggning, behovsbedömning och beslut inom äldreomsorgen. Den äldre personen och vård och omsorg I förarbetena skriver regeringen att även omsorg, tillsyn och annat hjälparbete av personlig art som behövs på grund av en persons funktionsnedsättning, ålder eller sjukdom ska omfattas av skattereduktionen.256 En utförare har inte rätt att utföra tilläggstjänster med RUT-avdrag, vilket privata utförare får. Regeringen valde att inte förändra detta när lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV, infördes. I en intervjustudie som genomfördes i kommun berät- tade de som intervjuades att en fördel att själv köpa hushållsnära tjänster med RUT-avdrag var att de kunde påverka hur tjänsterna utfördes. De framhöll den höga personalkontinuiteten och att det var lätt att ändra tid. De hade också negativa föreställningar om kvaliteten i den kommunala hemtjänsten.257 Äldre personer använder sig av i högre grad än yngre och medelålders, och andelen har ökat. I åldrarna använde att jämföra med mellan 6–i åldrarna 30–. fick 228 565 personer RUT-avdrag, vilket är av alla i den åldersgruppen och 38procent av alla som gjort RUT-avdrag.258 Av en intervjuundersökning genomförde med personer och som inte har äldreomsorg framgår att de inom denna åldersgrupp som använt har köpt städhjälp. Vid sidan om städning är vanliga tjänster snöskottning och gräs- klippning. Fler kvinnor än män använder . Ju högre inkomst, desto fler använder . Av alla kvinnor var det som kunde göra fullt RUT-avdrag.259 Det finns ingen statistik som kan belysa hur många av dem som använder som gör det i stället för hemtjänst, eller för att komplettera sin biståndsbedömda hjälp. Det saknas kunskap om i vilken utsträckning, om alls, ersätter hemtjänst. 256Proposition 2007/08:13. Skattelättnader för förmån av hushållstjänster. 257Falk, och , . (2012) – en nödvändig lyx, äldre personer erfaren- heter av och resonemang kring sitt användande av hushållsnära tjänster med rutavdrag. : , C-uppsats, 2012. 258www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/STARTHEHE0110HE0110B/Skatte red-uktioner/table/tableViewLayout1/?rxid=96d94a9b-843c-4654-819f-52dc5d1bd299 (hämtad ). Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. : , 2013. Den äldre personen och vård och omsorg 7.17Kommunal hälso- och sjukvård Sedan Ädel-reformen är både landstingen och kommunerna huvudmän för hälso- och sjukvård. Kommunerna har ansvar för viss hälso- och sjukvård avseende vård av äldre personer och perso- ner med funktionsnedsättning. Ett av målen med Ädel-reformen var att insatser som ges enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjuk- vårdslagen i kommunerna skulle integreras. Kommunernas ansvar regleras dels i lag, dels genom avtal. Varje kommun ska enligt 18 § första stycket hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763), HSL,260 erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som efter beslut av kommunen bor i en sådan boendeform som avses i 5 kap. 5 § andra stycket SoL, dvs. i särskilda boenden för äldre personer. Ansvaret omfattar insatser upp till sjuk- sköterskenivå medan läkarinsatser är ett ansvar för (18 § fjärde stycket HSL). Kommunens ansvar omfattar också habilitering, rehabilitering och hjälpmedel, inklusive förbruknings- artiklar som behövs för inkontinens (18 b och c § HSL). Varje kommun ska även i samband med dagverksamhet som omfattas av 3 kap. 6 § SoL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt personer som vistas där. I hälso-och sjukvårdslagen anges vidare att får överlåta skyldigheten att erbjuda hälso- och sjukvård åt personer i ordinärt boende (hemsjukvård) till en kommun inom geografiska område.261 Överenskommelsen får även avse ansvar för förbrukningsartiklar enligt 3 d § HSL. Även när det gäller hem- sjukvård omfattar det inte sådan hälso-och sjukvård som ges av läkare. Sådana överenskommelser har träffats mellan landsting och kommuner i samtliga län utom i , där dock arbete pågår mellan och länets kommuner om kommuna- lisering av hemsjukvården.262 Även om den hälso- och sjukvård kommunerna svarar för är liten i förhållande till landstingens är den av central betydelse för många äldre personer. 260Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen Ny hälso- och sjukvårdslag (prop. 2016/17:43). De paragrafer som hänvisas till i detta kapitel finns, med annan numrering men med samma ordalydelse, i den nya hälso- och sjukvårdslagen. 26118 § tredje stycket HSL. 262Landstingsfullmäktige i tog beslut om att fortsätta arbetet med kommunalisering av hemsjukvården. Den äldre personen och vård och omsorg Hemsjukvård i ordinärt boende Det skiljer sig mellan län och kommuner hur omfattande det kom- munala åtagandet är, t.ex. vad gäller de yngsta åldrarna och mer specialiserade insatser. Det skiljer sig också i organisation. Det finns kommuner som organiserat hemsjukvård och hemtjänst som en enhet, men det finns också exempel på där den kommunala hälso- och sjukvården är en egen enhet vid sidan om. genomförde på regeringens uppdrag i samråd med Kommuner och Landsting (SKL) en kartläggning av hemsjukvården 2008.263 har ingen nationell kartläggning genomförts. Utredningen nationell samordnare för hemsjukvård redo- visade att i de tio län där hemsjukvården hade kommunaliserats byggde gränsdragningen mellan och kommu- nernas ansvar på den så kallade tröskelprincipen, d.v.s. endast de som inte kan ta sig till en landstingskommunal vårdinrättning kan få hemsjukvård.264 när överenskommelse om kom- munalisering av hemsjukvården har träffats i ytterligare tio lands- ting kvarstår tröskelprincipen som ett av de vanligaste kriterierna. Det andra är att behovet ska beräknas pågå mer än (gränsen ofta satt ).265 Det finns vissa exempel på en gräns som utgår från att den äldre personen har en växlande situation, där hen kan ta sig till vårdcentralen, andra inte, och att det inte ska påverka om den äldre personen ska anses höra till eller kommunens ansvar. Den nationella samordnaren konstaterade att det var skillnader i hur långt kommunens ansvar sträckte sig och var ansvaret övergick till specialiserade hemsjukvård. Samordnaren föreslog att kommunerna skulle ges en vidgad befogenhet att tillhandahålla även hemsjukvård som är ansluten till den somatiska slutenvården och till den psykiatriska slutenvården.266 Förslaget har remiss- behandlas och betänkandet bereds i . Hemsjukvård i förändring. En kartläggning av hemsjukvården i och förslag till indikatorer. : , 2008. Se vidare kapitel 10. En nationell samordnare för hemsjukvård. 265Sveriges Kommuner och Landsting och : Öppna jämförelser 2015: Vård och omsorg om äldre. : , 2016. En nationell samordnare för hemsjukvård. Den äldre personen och vård och omsorg fick drygt 390 700 personer åtgärder inom den kommunala hälso- och sjukvården i ordinärt och särskilt boende. Av dem var 325 524 () . Majoriteten (63 pro- cent) var kvinnor. Knappt hälften var eller äldre. I åldrarna har av kvinnorna och av männen fått någon åtgärd inom hälso- och sjukvård.267 Drygt hälften, , av de personer som har hemtjänst har också hemsjukvård. Knappt var femte () av de som har hemsjukvård har inga SoL-insatser.268 Data från SNAC-K visar att av dem som 2013 var inskrivna i hemsjukvården på (huvudman) också hade hemtjänst.269 Det finns behov av bättre kunskap om den kommunala hem- sjukvården i ordinärt boende, såväl om hur den är organiserad som hur gränsdragningarna mot primärvård fungerar ur de äldre personernas synvinkel. Trygghetslarm utgör ofta en hemtjänstinsats som är en del av äldreomsorgen och som erhålls efter biståndsbeslut enligt social- tjänstlagen. De grundläggande bestämmelserna om fördelning av ansvar för hjälpmedel mellan landsting och kommuner regleras i hälso- och sjukvårdslagen, HSL. Vanligaste hjälpmedlen avser hjälp att förflytta sig – rollator, rullstol och liknande. använder av kvin- norna och av männen något förflyttnings- hjälpmedel. När man fyllt är motsvarande andelar 70 respek- tive . Kvinnorna utgör tre fjärdedelar av dem som använ- der rollator. av kvinnorna och av männen har nedsatt syn, och hälften av dem har något Statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2015. 268Sveriges Kommuner och Landsting och : Öppna jämförelser 2015: Vård och omsorg om äldre. : , 2016. , förutom , ingår inte. 269Lagergren, , , och , . Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006–2013. : Stiftelsen 2014:1. Den äldre personen och vård och omsorg Cirka 80 000–85 000 personer har hörapparat. Tre fjärdedelar av dem är eller äldre och drygt hälften är män.270 Välfärdsteknik, t.ex. digitala trygghetslarm, tillsyn via kamera, sensorer och sociala robotar, kan användas av personen själv, en anhörig, personal eller någon annan i personens närhet. Ett mål med användningen av välfärdsteknik är högre kvalitet och effek- tivitet i vård och omsorg på samhällsnivå. Jag återkommer till detta i kapitel 12, Välfärdsteknik. Samspelet hälso- och sjukvård och äldreomsorg Som jag redovisar i kapitel 10 finns det brister i hur samverkan fungerar mellan huvudmännen och också mellan utförare inom samma huvudmans ansvarsområde, även om det också finns många goda exempel på motsatsen. Problemen med bristande samverkan mellan huvudmännen påtalades redan i den åldringsvårdsutredning som överlämnades till 1956 av utredaren, har åtskilliga försök gjorts att förbättra samarbetet. Ädel-reformen 1992 var det kanske mest kraftfulla. Dock dröjde det inte mer än efter Ädelreformens genomförande så uppmärksammades brister i samverkan, t.ex. mellan rehabiliterings- personal och andra yrkesgrupper.272 Vård och omsorg kan i många fall fungera väl för äldre som har minnet i behåll, begränsade medicinska problem, en väldefinierad diagnos och måttliga funktionsnedsättningar. Hit kan de flesta räknas även högt upp i ålder. Finns förmåga, något så när obrutna krafter och starka anhöriga klarar man att botanisera i den digra vård och omsorgsflora som står till buds.273 Så skriver utredaren och pekar på att fokus behöver vara på de som är i den fjärde åldern, multisviktande med samman- satta behov av både vård och omsorg.274 Äldrestatistik 2013/2014. : 1996:2, 1996. Äldre med stora och sammansatta behov. I , och , (red.) Åldrandet och äldreomsorgen. : , 2006. s. 105. Äldre med stora och sammansatta behov. I , och , Sven- (red.) Åldrandet och äldreomsorgen. : , 2006. Den äldre personen och vård och omsorg Att en vård och omsorg som inte hänger ihop kan bli dyr har påvisats i flera studier.275 Det finns studier som påvisar att ett sam- ordnat arbete i team är kostnadseffektivt.276 I betänkandet Effektiv vård föreslår den av regeringen tillsatte nationella samordnaren att en ny form av primärvård, riktad till äldre personer med omfattande behov, ska införas i lagstiftningen. Den riktade primärvården och kommunernas hälso- och sjukvård och socialtjänst ska enligt samordnaren utföras gemensamt för äldre personer med omfattande behov.277 Jag återkommer till dessa frågor i kapitel 10. Insikten att anhöriga tar ett stort ansvar för sina närstående och svarar för den största delen av insatserna har blivit allt mer välkänt, och uppmärksammat, . Visserligen försvann anhörigas skyldighet att svara för äldres livsuppehälle, vård och omsorg med socialhjälpslag (1956:2). Samhällets ansvar har sedan slagits fast . Men anhörigas roll att stödja, samordna och bistå med en rad olika insatser har bestått, nu byggt på frivillighet. Det finns ingen statistik över de informella tjänster som görs, men beräkningar som gjorts tyder på att kring tre fjärdedelar av allt det som i vid bemärkelse kan beskrivas som äldreomsorg utförs av anhöriga.278 Det finns, som jag redovisat ovan, mycket som tyder på att de neddragningar som varit av platser i särskilt boende med- fört att anhöriga tagit, eller tvingats ta, ett större ansvar. Första gången som stöd till anhöriga tas upp i en svensk statlig utredning var socialpolitiska kommitté. Vad kostar vård och omsorg av äldre multisjuka? Beräkning av kostnader för sluten- och öppenvård, kommunens äldreomsorg samt informella insatser för 26 multisjuka 75+. : Stiftelsen 2001:7. 276Health Care management. Närvården i västra . Utvärdering och ekonomisk analys av Närsjukvårdsteamet, Mobila palliativa teamet och Mobil hemsjukvårdsläkare. Slutrapport till Kommuner och landsting . 277SOU 2016:2 Nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården.