sou · H4B321 · 2017-01-01 00:00:00 — Detta föranleder Domstolen att vara återhållsam med att tillåta en sådan talan, särskilt som man inte har en klar bild av omfattningen och innebörden av nämnda konsekvenser.97 En domare har, även om han inte är vald och inte har någon demokratisk legitimitet på denna grund, demokratisk legitimitet på ett annat – men avgörande – sätt. Hans auktoritet och därmed följande befogenhet (”makt”), är baserad på demokratiskt till- kommen lagstiftning, nationell eller internationell, som har gett honom uppgiften att lösa juridiska tvister. 96Se avsnitt 4.95 i Domen. 97Se avsnitt 4.96 i Domen. också fall där medborgare, individuellt eller kollektivt, har vänt sig till statliga myndigheter. Uppgiften att tillhandahålla ett legalt skydd från statliga myndigheter såsom Staten hör i högsta grad till domarens domän. Denna uppgift värnas också genom lagstiftning.98 Med beaktande av de grunder som Urgenda framfört, faller inte kravet utanför utrymmet för domstolens domän. Kravet rör väsentligen (i grunden) legalt skydd och kräver därför domstols- prövning (”judicial review”). Detta innebär inte att beslutet, genom att man tillåter en eller flera komponenter i kravet, inte också kan få politiska konsekvenser och i detta avseende kan påverka det politiska beslutsfattandet. Detta ingår emellertid i domstolens roll med beaktande av statliga myndigheter i en stat som styrs av lagarna (”under the rule of law”). Möjligheten – och i detta fall vetskapen – att frågan också och i huvudsak är ett uttryck för ett politiskt beslut är inte skäl för att hålla tillbaka domaren i hans uppgift och rätt (auktoritet) att lösa tvister. Huruvida det finns eller inte finns en politisk stödbas (”political support base”) för utgången är inte relevant vid domstolens beslutprocess. Detta betyder inte att kravet på återhållsamhet gäller fullt ut för beslut med konsekvenser för tredje parter som oförutsägbara eller svåra att bedöma.99 Domstolen slog också fast att Staten inte hade invänt att man inte hade möjlighet, lagligen eller faktiskt, att vidta åtgärder som går längre än de i den nuvarande klimatpolitiken.100 Det är viktigt att notera att avsikten inte är att förelägga eller förbjuda Staten att vidta specifika lagliga åtgärder eller att anta en specifik policy. Staten kommer att ha full frihet, som den i högsta grad har, att bestämma hur den ska följa det aktuella föreläggandet. Staten har inte invänt att man faktiskt skulle sakna möjlighet att verkställa föreläggandet eller invänt att andra grundläggande intressen som den förväntas främja skulle vara i fara.101 Domstolen kom till slutsatsen i den här aktuella frågan att aspekterna hänförliga till maktfördelningsläran i allmänhet inte innebär ett hinder mot att tillåta en eller flera komponenter av talan, särskilt de som är att hänföra till den aktuella minskningen. 98Se avsnitt 4.97 i Domen. 99Se avsnitt 4.98 i Domen. 100Se avsnitt 4.99 i Domen. 101Se avsnitt 4.101 i Domen. Den återhållsamhet som Domstolen bör visa leder inte till någon annan begränsning än den som följer av Statens diskretionära rätt.102 Jag behandlar nedan kort bakgrunden till den klimatlagstiftning som antagit. (a)Stern-Rapporten Stern-Rapporten (the ) upprättad av , Cabinet Office – HM Treasury, som publicerades väckte stor uppmärksamhet när den publicerades. Det var första gången man försökte göra en uppskattning av vilken kostnaden för att vänta med att vidta åtgärder blir högre. Slutsatserna är att det blir mycket mer kostsamt att vänta med att vidta åtgärder. Att vänta med att vidta åtgärder är både farligt och kostsamt. (b)Climate Change Act gick vidare och antog lagstiftning om hur klimat- frågan skulle hanteras. Climate Change Act trädde i kraft . Det fanns en bred politisk samsyn kring behovet av Climate Change Act när lagen antogs 2008. En viktig grund för att anta lagen var att ville ha en ledande position och kunna påvisa trovärdighet inför klimatförhandlingarna i . Genom att anta lagstiftning som säkerställde att man arbetade på ett seriöst sätt med klimatfrågan kunde man visa att man ”gick före”. Avsikten med Climate Change Act är att skapa en systematisk och tydlig process som garanterar att klimatfrågan behandlas ur ett långsiktigt perspektiv och att regeringen beaktar frågan ur ett helhetsperspektiv. Systemet skapar transparens och möjliggör ansvarsutkrävande. Detta uppnås bland annat genom att man infört 102 Se avsnitt 4.102 i Domen. ett oberoende organ, (), som har en fundamental roll vid upprättandet av de 5-åriga som upprättas innan de träder i kraft. CCC är ett oberoende organ med experter inom vetenskap, ekonomi och näringsliv. För att kunna ge råd krävs att man beaktar inte endast vetenskap utan också vad som faktiskt är möjligt att uppnå, vad som är ekonomiskt möjligt, inverkan på hushållen, inverkan på företagens konkurrenssituation (inklusive internationell konkurrens), regeringens skatteposition, energieffektivitet och en trygg energiförsörjning. Carbon Budgets ska baseras på cost- benefit analyser och vad man bedömer vara faktiskt möjligt att genomföra. CCC gör dessa bedömningar baserat på en ”bottom-up approach” och analys med stöd av den expertkunskap de har. Genom att arbeta på ett systematiskt sätt med klimatfrågan vill man säkerställa att man följer de klimatmål som ställts upp. En tanke med arbetet med Carbon Budgets är att säkerställa en reglerad process som garanterar att kan uppfylla sina utsläppsmål och att frågan om ett brott mot dessa inte uppstår. Genom att man ser till att uppfylla målen ska en fråga om sanktioner mot staten inte behöva aktualiseras.103 När regeringen fastsäller Carbon Budgets ska bland annat följande beaktas: Statisk ”cost-benefit”; ”marginal abatement cost curve”, en bottom-up analys av tänkbar teknisk potential, kostnaden för att utnyttja tekniken (industrins villkor, kostnaden för konsument m.m. beaktas) Långsiktigt bedömning (”long term pathway”); en top-down analys där möjligheten till att scala upp (up-scaling) bedöms Barriärer för införandet; hur lätt är det att ”låsa upp” hinder mot kostnadseffektiva utsläppsminskningar?104 Climate Change Act är ett hjälpmedel för att få en korrekt bild av var står i uppfyllandet av sina klimatåtaganden, och 103Möte med , Chief Executive hos i . 104Möte med Tom Bain på DECC . SOU 2016:21 Bilaga 10 hur man ska uppfylla klimatmålen, i motsats till en vag politisk kursplan.105 Många länder har följt och infört klimat- lagstiftning. är angeläget om att samarbeta med kommittéer i övriga länder, särskilt efter klimatförhandlingarna i , och har ett samarbete bland annat med . har också beslutat att lyfta beslutsfattande i klimat- frågan till lagnivå. I propositionen till den finska lagen betonade regeringen att regleringen av beslutsfattandet kring byggandet av ett samhälle med låga koldioxidutsläpp ska lyftas till lagnivå för att främja förverkligandet av målen för utsläppsminskning och klimatpolitikens förutsägbarhet, öppenhet och kostnadseffektivitet. På grund av klimatpolitikens speciella karaktär och den djupa inverkan som klimatförändringen har på flera samhällsområden, ansågs det ändamålsenligt att deltar i planeringen av klimatpolitiken och lämpligt att medverkan tryggas genom lagreglering. Den svenska grundlagen innehåller bestämmelser som värnar om mänskliga rättigheter. I Regeringsformen (RF) klargörs bland annat att den offentliga makten ska utövas med respekt för den enskilda mänskans frihet och värdighet (1 kap. 2 §, 1 st. RF). Det allmänna ska vidare särskilt verka för trygghet och goda förut- sättningar för hälsa (1 kap. 2 §, 2 st. RF), samt ska det allmänna främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer (1 kap. 2 § 3 st. RF). Det är regeringen som styr riket och att den är ansvarig inför (1 kap. 6 § RF). Regeringen har ett stort utrymme att utforma politiken. Den offentliga makten ska utövas under lagarna (1 kap. 1 § 3 st.). 105 Möte med Tom Bain på DECC . Regeringen har således stor frihet att utforma på vilket sätt man driver sin politik men politiken ska utövas under lagarna, och det finns en rättslig kontroll av regeringen som utövas av domstolarna. 6.2 Nyare svensk rättspraxis påverkad av m.m. gäller som svensk lag och konventionen och dess tilläggsprotokoll utgör en viktig bestånds- del i fri- och rättighetsskyddet i . har också ett stort inflytande på svensk rätt. kan således åberopas direkt vid svenska domstolar, och det ankommer på domstolarna att göra egna bedömningar av den innebörd som den ska ha som svensk lag med beaktande av praxis. Artiklarna kan tolkas och preciseras så att de som svensk lag ger en enskild längre gående rättigheter. Liksom har konventionen blivit en del av den svenska rättsordningen.106 Både och har genom praxis och dynamiska tolkningsmetoder utvecklat ganska allmänt hållna fördragstexter till pelare i dagens europeiska rättsstruktur. De har båda utvecklat gemensamma europeiska normer och rättsliga standarder.107 I svensk rätt har möjligheterna för enskilda att få domstolarnas skydd mot det allmänna tidigare varit begränsade. Genom avgöranden från bland annat från () har detta dock förändrats beroende på inflytande från Europa- konventionen och . har visat sig användbar där regeringsformens rättighetskatalog varit verkningslös.108 HD harslagit fast att överträdelser av Europa- konventionen kan leda till skadeståndsansvar för staten.109 Praxis har därefter utvecklats på området där har 106Se i SvJT 2014, ”Domarnas makt – domarrollen i ett nytt rättsligt landskap”, s. 587 ff. 107Se i ERT 2015, nr.1, s. 106 ff. 108Se NJA 2014 s. 332 s. 22. 109Se NJA 2005 s. 462. angetts som grund.110 Med vissa undantag framstår det rättighets- skydd som ger som parallellt med skyddet enligt 2 kap. RF och lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. Det hävdas att såväl betydelse för EU:s utveckling som EU:s i grunden mycket legalistiska rättskultur har underskattats i . Utvecklingen beskrivs ibland som en ”konstitutionalisering” av från sida, men kan också sägas handla om att respekten för juridiken, för regelverket, för skrivna och ibland oskrivna rättsregler fått ett kraftfullt genomslag i praxis – vilket också fått tydliga politiska konsekvenser i form av en fördjupad europeisk integration. har även i sin praxis kommit att utveckla det unionsrättsliga fri- och rättighetsskyddet och till det föra åtskilliga av de element som innehåller. Detta gäller exempelvis rätten till domstolsprövning liksom åtskilliga aspekter på rätten till en rättvis rättegång.111 De högsta domstolarna kan numera sägas ha en roll som kan uppfattas som rättsskapande.112 6.3Om rätt till effektivt rättsmedel I Oslo-Principerna och i Urgenda-domen anförs att prevention (minskning av utsläppen eller ”mitigation”) bör vara förstahands- alternativet när det gäller frågan om klimatförändringar. Mot denna bakgrund borde man kunna hävda att det ska finnas en möjlighet att driva en talan som går ut på att Staten måste vidta adekvata åtgärder för att minska växthusgasutsläppen enligt de riktlinjer som dras upp i Oslo-Principerna och Urgenda-domen. Som framhålls är det för sent om man måste avvakta tills skadan inträffat och begära skadestånd. Jag behandlar inte här frågan om talerätt utan hänvisar i denna del till vad som anförs i Oslo-principerna om att tillgång till rättsväsendet är en 110Se bland annat NJA 2014, s. 332, NJA 2007 s. 584, NJA 2009 N 70, NJA 2009 s. 463 och NJA 2010 s. 363. 111Se i ERT 2015, nr.1 s. 101 ff., ”EU:s inverkan på svenskt konstitutionellt liv- snabbspolning bakåt visar utveckling”. 112Se i SvJT 2014, "Domarnas makt – domarrollen i ett nytt rättsligt landskap", s. 587 ff. av hörnpelarna i ett stort antal internationella avtal och konventioner, bland dem , och den hänvisning som görs i Principerna till Århuskonventionen. Det kan även noteras att har en lagstiftning om grupptalan, lagen (2002:599) om grupprättegång och att innehåller bestämmelser om miljöorganisationers rätt att föra talan i vissa situationer. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. Politisk information i skolan – ett led i och kommersiella förutsättningar. N. demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål.