sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa Delegationen för unga och nyanlända till arbete SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten på lokal nivå (A 2014:06), med uppdraget att främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer (dir. 2014:157). Delegationen för unga till arbete, förkortat Dua. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till delegationen. Delegationen uppdrogs därmed att främja utarbetandet och genomförandet av lokala överenskommelser om samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i syfte att minska ungdomsarbetslösheten, att besluta om bidrag för att främja dessa överenskommelser, samt att följa upp arbetet kopplat till de lokala överenskommelserna (dir. 2015:68). beslutade regeringen om ytterligare tilläggsdirektiv till delegationen (dir 2017:20). Uppdraget utökades genom detta till att även omfatta samverkan om nyanlända. Delegationen beslutade mot den bakgrunden att anta namnet Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Delegationens uppdrag ska enligt de senast beslutade tilläggdirektiven slutredovisas . förordnades att vara ordförande i delegationen fr.o.m. . Som ledamöter förordnades fr.o.m. : enhetschefen landsting (SKL); , Svenska ; enhetschefen , ; avdelningsdirektören , ; förbundsordföranden , för ungdomsorganisationer (LSU); generaldirektören , Arbetsförmedlingen; verkställande direktören , samt överdirektören , . Ledamoten entledigades fr.o.m. . Från förordnades avdelningschefen , , som ledamot. förordnades , nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar, som ledamot. Ledamoten entledigades fr.o.m. . Myndigheten för ungdoms- och civil- kassan, som ledamot. Som sakkunnig förordnades fr.o.m. ämnesrådet , . Som experter förordnades fr.o.m. kanslirådet , ; departementssekreteraren sekreteraren , , som expert. Experterna och entledigades fr.o.m. . Från förordnades departementssekreteraren , , samt departementssekreteraren , , som experter. Experten entledigades fr.o.m. . Från förordnades departementssekreteraren , , som expert. Experten entledigades fr.o.m. . har under arbetets gång varit sammansatt enligt följande: I kansliets arbete har också delegationens ordförande deltagit. Delegationen överlämnade rapporten mot ungdomsarbetslösheten till statsrådet . Härmed överlämnar delegationen delbetänkandet Uppdrag: samverkan – Steg på vägen mot en fördjupad samverkan för unga arbetslösa (SOU 2017:19). Del I – Verksamhet och samverkan ...................................... Delegation och kansli ............................................................. Duas verksamhet i korthet ..................................................... Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten ...................... Unga som är arbetssökande ................................................... Duas stöd till kommuner och Arbetsförmedlingen ......... 3.1Bakgrund – arbetet för att få lokala överenskommelser Revidering av de lokala överenskommelserna....................... Duas hantering av statsbidrag ................................................ 3.5Kansliets löpande stöd till kommuner och Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den Vad som framkommit vid Duas dialogmöten....................... 4.2Duas enkätundersökning till kommuner och Arbetsförmedlingens interna arbete med samverkan........... Delegationens slutsatser om samverkan ............. Strukturell grund lagd för samverkan…................................ … men fortfarande finns stora utmaningar .......................... Tillgänglighet och lokal närvaro – en framgångsfaktor........ Resultaten av samverkan och behovet av uppföljning.......... 5.5Statsbidragen har spelat roll – framför allt som Duas utökade uppdrag avseende nyanländas etablering på arbetsmarknaden ................................. Förslag till ny etableringslag ................................................ 6.3Brister i de samlade insatserna för nyanländas etablering 6.4Hur Dua tagit sig an uppdraget avseende samverkan om Del II – Överväganden och förslag...................................... Utmaningar avseende ungas etablering på 8.1Brister i stödet till unga 20–som varken arbetar 8.2Delegationens överväganden avseende unga 20–24 år som varken arbetar eller studerar ......................................... 8.2.1Ett tydligare ansvar för stödet till unga Unga nyanländas etablering på arbetsmarknaden ............... Delegationens överväganden avseende unga nyanlända ..... och undervisningen bör i större utsträckning anpassas till individen ............................................ 8.5Unga med funktionsnedsättnings etablering på 8.6Delegationens överväganden avseende unga med 8.6.1Prioritera insatser för att främja etableringen på arbetsmarknaden för unga med funktionsnedsättning som medför nedsatt 8.7 Samspelet och övergången mellan skola och arbetsliv........ 8.8Delegationens överväganden avseende samspelet och övergången mellan skola och arbetsliv................................. 8.8.1Samverkan för mer arbetsmarknadskunskap i skolan och effektivare övergång mellan skola 8.9 Kompetensförsörjning och vuxenutbildning ...................... kompetensförsörjning och vuxenutbildningen .................. 8.10.1 Satsa på arbetsplatsernas förmåga att ta emot 8.10.2 Att skapa förutsättningar för en vuxenutbildning av hög kvalitet är ett Behov av tydligare förutsättningar för samverkan......... Behov av tydligare ramverk för samverkan ......................... 9.2Delegationens överväganden avseende tydligare ramverk för samverkan......................................................... 9.2.1Arbetsförmedlingens uppdrag att samverka med kommunerna bör förtydligas ....................... 9.2.2Ökat fokus på ledning, styrning och 9.2.3Uppföljning av samverkan kräver utveckling Problem och utmaningar avseende regelverket .................. Delegationens överväganden avseende regelverket ............ Åtgärder för att förenkla tillämpningen av regelverket kring anställningsstöd ....................... Utökad flexibilitet vid upphandling..................... 9.4.3Jämställ vissa arbetsmarknadspolitiska insatser i regi med arbetsmarknadspolitiska Jobbgarantin för ungdomar bör avvecklas ........... Svensk ..........................författningssamling 2015:502 Delegationen för unga till arbete, Dua, har uppdraget att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet får större genomslag på lokal nivå. Delegationen ska främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. Målet är att nya arbetsformer, som utvecklas till följd av delegationens arbete, ska kunna integreras i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Delegationen har också uppdraget att främja att lokala överenskommelser om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten ingås mellan, och genomförs av kommuner och Arbetsförmedlingen, samt att besluta om bidrag för att främja samverkan. Lokala överenskommelser om samverkan finns mellan 287 kommuner och Arbetsförmedlingen. Delegationen ska redovisa sitt arbete till regeringen. överlämnades rapporten mot ungdomsarbetslösheten – Rapport från Dua till regeringen . För att stödja och främja utvecklingen av samverkan genomförde delegationen mellan ett 70–tal dialogmöten med kommuner och arbetsförmedlingskontor. Samtliga kommuner som tecknat en lokal överenskommelse för att minska ungdomsarbetslösheten erbjöds att delta, cirka 260 kommuner deltog. Delegationen har också i särskild ordning besökt kommuner och tagit emot besök av kommuner i syfte att ta del av erfarenheter av, och få fördjupad kunskap om förutsättningarna för, god samverkan. Delegationen har i sitt arbete samrått med ett stort antal relevanta aktörer, däribland statliga myndigheter och pågående utredningar, fackförbund, arbetsgivar- och branschorganisationer, politiska partier, organisationer från det civila samhället, samt arbetsgivare från privat och offentlig sektor. Delegationen har beviljat statsbidrag till kommuner för att främja utvecklingen av samverkan för unga. har 78 miljoner fördelats. Delegationen bedriver även forskningsprojekt för att samla och sprida kunskap om god samverkan med 15 kommuner och erfarenhet av att anställa unga, individer med funktionsnedsättning och nyanlända med fem företag. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (2017:20) till delegationen. Genom tilläggsdirektiven fick delegationen ett utökat uppdrag innebärande att främja samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen samt andra relevanta aktörer för att insatser för nyanländas etablering i arbetslivet ska få större genomslag på lokal nivå. Delegationen beslutade, i anslutning till regeringens beslut om en utökning av uppdraget, om att ändra namn till Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Tilläggsdirektiven innebar även en förlängning och en ny tidpunkt för slutredovisning av delegationens uppdrag till . Delegationen har formulerat ett antal utgångspunkter i arbetet med bedömningar och förslag. Alla unga ska ges möjlighet att arbeta eller studera. Samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling är särskilt viktig när det gäller unga som har svårigheter att etablera sig i arbetslivet. Det stöd som offentliga aktörer erbjuder unga arbetslösa måste utgå från individens behov, väl fungerande samverkan gör det möjligt. I det perspektivet är det angeläget att resursneddragningar som görs till följd av en faktiskt minskande arbetslöshet, inte görs oövertänkt och kortsiktigt, en god konjunktur ger i stället möjlighet att utveckla och förbättra ett strukturerat stöd. För att samverkan mellan stat och kommun ska fungera väl måste det finnas utrymme för att anpassa den arbetsmarknadspolitiska verksamheten till lokala och regionala förhållanden. I den goda konjunktur som råder är det allt fler arbetsgivare som bedömer att deras behov av personal inte kan tillgodoses. Det är nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken erbjuder de arbetsgivare som vill och vågar rekrytera brett och otraditionellt ett ändamålsenligt stöd. Förståelse för arbetsgivarnas behov och goda arbetsgivarkontakter, samordnade olika offentliga aktörer emellan, är en förutsättning för framgångsrik samverkan. Kommunerna måste ha förmåga att koppla ihop det arbete man bedriver för att säkerställa att unga fullföljer gymnasiet och för att minska ungas beroende av försörjningsstöd med ett kompetensförsörjningsperspektiv för att långsiktigt säkra den lokala tillgången på personal och kompetens. Samverkan är ett medel, inte ett mål. Samverkan måste för att kunna motiveras vara resultatinriktad. Därför är väl fungerande uppföljning av den verksamhet som sker i samverkan – omfattande även insatser som ges av kommunen – en nödvändighet. Samverkan måste för att ge resultat vara långsiktig. God samverkan kräver förtroende och tillit. Delegationens bedömningar och förslag Delegationens bedömningar och förslag berör situationen för unga med funktionsnedsättning; unga nyanländas skolgång; brister i samspelet mellan skola och arbetsliv; kompetensförsörjningsfrågor samt vuxenutbildning. Vidare berörs behovet av ett tydligare ramverk för samverkan på det arbetsmarknadspolitiska området; Arbetsförmedlingens uppdrag, styrning och ledning; svårigheter i uppföljningen av resultaten av samverkan; möjligheten av, och förutsättningarna för att nyttja kommunernas insatser; oklarheten kring av anställningsstöd och behovet av förenklingar av regelverk. 1.Regeringen bör tydliggöra kommunernas och Arbetsförmedlingens ansvar för att även unga som inte studerar eller arbetar får det stöd och de insatser de behöver för att komma i studier eller arbete. 2.Det är angeläget att regeringen möjligt, i linje med förslag (SOU 2016:77) och med hänsyn till de remissvar som inkommer, föreslår och genomför förändringar av gymnasieskolans språkintroduktionsprogram i syfte att fler unga nyanlända ska nå målen för en gymnasieexamen. 3.Kommunerna bör i större utsträckning än vad som sker använda sig av utrymmet för individuell anpassning av unga nyanländas skolgång. Kommunerna bör också i större utsträckning underlätta för nyanlända elever som lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg att fullfölja en gymnasieutbildning inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. 4.Kunskapen om vad som är möjligt inom rådande regelverk (för språkintroduktionsprogrammet) behöver förbättras. Det är därför angeläget att vidareutvecklar sitt stöd till kommunerna på detta område. 5.Insatser för att främja möjligheterna för unga med funktionsnedsättning att etablera sig på arbetsmarknaden bör prioriteras. 6.Det bör övervägas om landstingen kan involveras ytterligare, främst genom sin medverkan i samordningsförbund, och spela en mer framträdande roll i samverkan kring unga. Den nationella samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (U2015:06) bör också i sitt arbete fokusera på landstingens roll i samverkan. 7.En översyn av uppföljningen av individer med funktionsnedsättnings etablering i arbetslivet bör göras. 8.Arbetsförmedlingen bör utveckla strukturer för sitt samarbete med kommuner gällande såväl grund- och gymnasieskola och motsvarande skolformer som vuxenutbildning för att stärka inslaget av arbetsmarknadskunskap och medverkan från arbetslivet i undervisningen. 9.Skolverket bör återuppta arbetet med att, i samråd med övriga berörda myndigheter, genomföra fortbildningsinsatser inom studie- och yrkesvägledningsområdet på gymnasieskolan. Inriktningen bör även nu vara hur de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden kan minskas. Inom ramen för arbetet bör i samråd med Arbetsförmedlingen och SKL ta fram förslag till hur generella strukturer för samverkan mellan Arbetsförmedling och gymnasieskola långsiktigt skulle kunna utformas. 10.Arbetsmarknadsutredningen (A:2016:03) bör pröva förutsättningarna för att samordna Arbetsförmedlingens vägledning med kommunernas studie- och yrkesvägledning och föreslå en fungerande ansvarsfördelning för detta. 11.Det finns anledning att överväga större och bredare satsningar på att rusta arbetsplatser och organisationer för att de ska kunna ta emot nytillträdande på arbetsmarknaden. Särskilda utlysningar av Svenska , samt fortsatt användning och utveckling av YA-delegationens (U2014:07) handledarutbildning och övrigt stöd som delegationen erbjuder, bör kunna vara viktiga delar i sådana satsningar. 12.Kommunerna behöver ta ett stort ansvar för ett långsiktigt och stabilt utbud av flexibel vuxenutbildning av hög kvalitet. 13.De reformer av vuxenutbildningen som genomförs välkomnas. Tidsramarna för kommunerna att ställa om och förbereda sig inför förändringarna är dock snäva. Regeringen måste därför noga följa reformernas implementering och vid behov överväga ytterligare åtgärder. 14.För att tillgodose kompetensbehoven på arbetsmarknaden krävs också fortsatta reformer av vuxenutbildningen. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för en fastare struktur för en regionaliserad, yrkesinriktad vuxenutbildning. 15.Regeringen bör föra in en bestämmelse under rubriken ”Samverkan” i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen som anger att Arbetsförmedlingen ska, för att främja individers möjlighet till varaktig förankring på arbetsmarknaden, samverka med kommunerna. 16.Arbetsförmedlingen behöver i sitt förnyelsearbete ha ett ökat fokus på att säkerställa att ledningsformer, styrning och uppföljning på samtliga nivåer inom myndigheten ger ett fullgott stöd för samverkan. 17.Arbetet med det systemverktyg för uppföljning av samverkan som Arbetsförmedlingen, SKL och Dua tillsammans med några kommuner påbörjat bör skyndsamt fullföljas. Systemet ska tillgodose behovet av att på ett enkelt sätt följa upp de insatser som görs inom Arbetsförmedlingens och kommunernas lokala samverkan avseende unga och nyanlända. Som nästa steg bör regeringen utreda hur ett gemensamt ärendehanteringssystem kan införas som möjliggör arbete med och uppföljning av grupper av arbetslösa som är föremål för samverkan, mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och andra. 18.Regeringen bör, ur ett brett policyperspektiv, låta utvärdera sin satsning på att inrätta Dua och utveckla lokal samverkan på basis av lokala överenskommelser. 19.Översynen av anställningsstöden som initierats inom välkomnas. Det är angeläget att ett reformerat regelverk kommer på plats möjligt. Det är också angeläget att det i översynen tas hänsyn till behoven att kunna kombinera arbete och studier. 20.Arbetsförmedlingen bör, i väntan på den pågående översynen, fortsätta arbetet för att hitta mer effektiva sätt att använda befintliga anställningsstöd. Det torde genom relativt begränsade insatser finnas möjlighet att göra myndighetens erbjudande till i första hand arbetsgivare lättare att förstå och ta till sig. 21.Regeringen bör omgående, i linje med förslag (SOU 2016:78) och med hänsyn till de remissvar som inkommer, föreslå förändringar i upphandlingsregelverket om en mer flexibel reglering av upphandling av sociala tjänster, samt uppdra åt att analysera och beskriva utrymmet för upphandlade myndigheter att beakta särskilda behov vid upphandling av välfärdstjänster. 22.Det är angeläget att (A2016:03) inom ramen för sitt uppdrag klargör hur upphandlingsregelverket och kraven på upphandling av vissa arbetsmarknadspolitiska insatser påverkar möjligheterna till en effektiv samverkan och föreslår åtgärder för att minska hinder. Arbetsförmedlingen och SKL bör med stöd av aktivt verka för att den flexibilitet som regelverket erbjuder – både det gällande och det som kan komma – utnyttjas för att skapa effektivare former för samverkan. Ett arbete med sådan inriktning bör särskilt fokusera på hur upphandlade tjänster hos Arbetsförmedlingen förhåller sig till insatser hos kommunen, möjligheterna att involvera civilsamhällets organisationer i insatser som genomförs i samverkan samt förtydliga Arbetsförmedlingens och kommunernas möjlighet att samverka kring upphandlingar. 24.Regeringen bör pröva hur arbetsmarknadspolitiska insatser som bedrivs i kommunens regi kan jämställas med arbetsmarknadspolitiska program, och möjligheten för Arbetsförmedlingen att anvisa arbetssökande till insatsen efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning. En förutsättning för anvisningen bör vara att det finns en lokal överenskommelse enligt förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Insatsen ska syfta till att den arbetssökande ska komma i arbete eller studier. 25.Förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar bör avvecklas, då den försvårar effektiva insatser för att hjälpa ungdomar att komma i studier eller arbete samt hindrar att intentionerna för 90-dagarsgarantin genomförs fullt ut. Dua och Arbetsförmedlingen bedriver ett gemensamt arbete för att utreda konsekvenserna av ett sådant borttagande och i vilken mån det finns behov av reglering som ersätter förordningen. Ett förslag överlämnas till regeringen . Del I – Verksamhet och samverkan Duas övergripande uppdrag är att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet får större genomslag på lokal nivå. Dua ska främja statlig och samverkan samt utveckling av nya samverkansformer. I detta uppdrag, som framgår av direktiv 2014:157 och tilläggsdirektiv 2015:68 (bilaga 1 och 2), ingår att föra dialog med enskilda kommuner, Kommuner och Landsting, arbetsmarknadens parter på det kommunala och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbetsmarknaden, myndigheter, regionala aktörer och andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga kan utvecklas och effektiviseras på lokal nivå, främja en sådan dialog mellan de olika aktörerna, inom det arbetsmarknadspolitiska området samla och sprida kunskap och goda exempel om insatser och samverkansformer i arbetet mot ungdomsarbetslöshet, identifiera hinder och andra problem och brister i samverkan mellan staten och kommunerna vid genomförandet av arbetsmarknadspolitiken, mot denna bakgrund, påtala eventuella behov av åtgärder från regeringens sida, i arbetet särskilt uppmärksamma vikten av jämställdhet i arbetslivet och beakta möjligheterna att motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden, främja att lokala överenskommelser om samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen ingås och genomförs för att minska ungdomsarbetslösheten, besluta om bidrag för att främja att lokala överenskommelser ingås och utvecklas, samt följa upp arbetet med de lokala överenskommelserna. Dua ska arbeta i nära dialog med Arbetsförmedlingen. Målet är att nya arbetsformer som utvecklats till följd av delegationens arbete ska kunna integreras i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Dua ska också särskilt samråda med Svenska och regeringens nationella samordnare för unga som varken arbetar eller studerar. beslutade regeringen att utöka Duas uppdrag till att även omfatta samverkan mellan olika aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädesvis nyanlända ungdomars, möjligheter att etablera sig i arbetslivet, samt besluta om statsbidrag för att främja överenskommelser om fördjupad samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. I och med det utökade uppdraget förlängdes utredningstiden. Dua ska lämna en delredovisning av sitt uppdrag . Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2017:20). Det utökade uppdraget presenteras närmare i kapitel 6. Föreliggande betänkande är uppdelat i två delar, Del I – Verksamhet och samverkan respektive Del II – Överväganden och förslag. I del I redogörs i det inledande kapitlet för delegationens uppdrag och sammansättning. Vidare beskrivs i kapitlet kortfattat delegationens verksamhet som gått sedan delegationen lämnade sin senaste rapport till regeringen, . I kapitel 2 beskrivs översiktligt utvecklingen av ungas sysselsättning och arbetslöshet. I kapitel 3 redovisas utförligt Duas arbete för att stödja kommuner och arbetsförmedlingskontor i deras samverkan om unga arbetslösa medan det i kapitel 4 ges en bild av hur samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedling fortskrider med utgångspunkt i information som lämnats av samverkansparterna. Delegationens slutsatser om samverkan finns i kapitel 5. I kapitel 6 redovisar delegationen kortfattat hur den ser på, och avser ta sig an det utökade uppdrag avseende samverkan om nyanlända som regeringen beslutat om . Del II består av tre kapitel. I kapitel 7 redovisas delegationens utgångspunkter för arbetet med överväganden och förslag. Därefter redovisar delegationen i två kapitel de utmaningar för det fortsatta arbetet som identifierats samt bedömningar och förslag inom respektive område. I kapitel 8 behandlas ett antal utmaningar gällande ungas etablering på arbetsmarknaden. I kapitlet berörs: brister i stödet till unga som varken arbetar eller studerar; situationen för unga med funktionsnedsättning och unga nyanlända; brister i samspelet mellan skola och arbetsliv; samt kompetensförsörjning och vuxenutbildning. I kapitel 9 beskrivs behovet av, och förslag på ett tydligare ramverk för samverkan på det arbetsmarknadspolitiska området. Ordförande för delegationen är . Övriga ledamöter i delegationen är vid tillfället för detta betänkandes överlämnande följande: Per-Arne , enhetschef, kommuner och landsting (SKL) Inger Ashing, nationell samordnare för unga som varken arbetar eller studerar Marie , försäkringsdirektör, Håkan , ställföreträdande myndighetschef, Peter , ombudsman, Kjell Hedwall, avdelningschef,