sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Ett specifikt drag i utvecklingen av delningsekonomi är att privat- personer kan bli aktörer på ett betydligt mer omfattande sätt än vad som varit möjligt. I stället för att enbart vara konsumenter kan användare inta roller både som utförare och nyttjare av tjänster. Detta möjliggörs av digitala plattformar som i kombination med exempelvis smarta telefoner, gps och nya betalningssätt ger ökad tillgänglighet och effektivitet i att matcha utbud och efterfrågan. De digitala plattformarnas roller och omfattning bidrar till att förändra landskapet för turism och besöksnäringens företag. Nationellt och internationellt policyarbete Såväl i som internationellt har delningsekonomin varit före- mål för en rad utredningar och regeringsuppdrag. Regeringen har bland annat tillsatt utredningar kring konsument- och användar- perspektiv7, arbetslivets utveckling och arbetsmiljöansvar8 liksom om taxi och samåkning9. Likaså har exempelvis Skatteverket10 och Konkurrensverket11 fått regeringsuppdrag att analysera delnings- ekonomin inom sina ansvarsområden. Inom EU har ett relativt stort arbete skett kring delnings- ekonomi. publicerade ett så kallat meddelande som vägledning för hur EU-rättslig lagstiftning kan tillämpas på delningsekonomin.12 Den beskrivning av området som används av är: Affärsmodeller som möjliggörs av så kallade delningsplattformar som skapar en öppen marknadsplats för tillfällig användning av varor eller tjänster, ofta tillhandahållna av privatpersoner. 7SOU 2017:26: Delningsekonomi på användarnas villkor. 8SOU 2017:24: Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön. 9SOU 2016:86: . 10Skatteverket (2016): Delningsekonomi – kartläggning och analys av delningsekonomins på- verkan på skattesystemet. Uppdrag i regleringsbrev med slutrapport 131129651-16/113. 11Konkurrensverket (2017): Konkurrens och tillväxt på digitala marknader – ett regeringsupp- drag om e-handel och delningsekonomi, Rapport 2017:2. 12COM/2016/0356, Europeisk agenda för delningsekonomin. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Kommissionens förslag utgår från att delningsekonomin innebär stora möjligheter för konsumenter, företag och myndigheter i . Kommissionen betonar att såväl regleringar från offentligt håll som frivilliga åtaganden från företag och andra delningsaktörer behöver utvecklas för att göra det möjligt att utveckla nya affärs- modeller, som konsumentskydd, skatter och arbetsvillkor håller rimliga nivåer. En av flera processer kring delningsekonomi och turism inom EU efter meddelandet 2016 har varit en serie work- shops kring uthyrning av korttidsboende med fokus på hur väl fungerande regleringar kan utformas inom EU. Även inom EU- parlamentet har turism och delningsekonomi behandlats i olika sam- manhang. har också arbetat med delningsekonomin i relation till turism och besöksnäring. I rekommendationerna för policyutveck- lingen betonar vikten av experimentell policyutveckling som involverar en mångfald av aktörer, liksom vikten av regleringar med ett ”whole-of-governement” eller systemperspektiv. Vidare välkomnar initiativ till självreglering från delningsekonomins aktörer.13 I arbete pekar man på följande tillväxtmöjligheter för turism och besöksnäring genom delningsekonomi: –öka utbudet av nya alternativ och expandera marknaden för tjänster inom turism –öka användning av underutnyttjade tillgångar och möjliggöra produktutveckling utan betydande investeringar –stimulera möjligheter till innovation och entreprenörskap –sprida turism till mindre besökta områden –utöka nyttan av turism till fler människor. publicerade en studie om turism och delningsekonomi.14 I rapporten används termen ”nya plattformasbaserade turismtjänster” och området beskrivs på följande sätt. 13OECD (2016): Tourism Trends and Policies. 89–116. 14UNWTO (2017), (or the so-called Sharing Economy) – Understand, Rethink and Adapt. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Nya plattformsbaserade turismtjänster definieras som affärsmodeller där produkter och tjänster erbjuds besökare via digitala plattformar. Dessa kan erbjudas av privatpersoner eller näringsidkare och (förmedlas) via digitala plattformar som matchar utbud och efterfrågan. Nya platt- formasbaserade turismtjänster återfinns inom fem huvudsakliga om- råden: information, boende, transport, mat och andra turistupplevelser.15 De främsta slutsatserna av UNWTO:s arbete är att: 1.Nya plattformasbaserade turismtjänster är viktiga och förväntas växa i betydelse . Det är främst inom områdena information och boende, följt av trans- porter som plattformarna har förändrat turismen. Påverkan inom områdena mat och andra turistupplevelser är än så länge mer begränsad. 2.Trots utmaningarna överväger de positiva effekterna av nya plattformasbaserade turismtjänster de negativa. 3.De möjligheter som öppnas får inte överskugga angelägna behov av att hantera de ekonomiska, sociala eller miljömässiga ut- maningar som skapas av de nya plattformasbaserade turism- tjänsterna. Detta omfattar fysisk planering och hållbarhet, sund konkurrens, konsumentskydd och goda villkor i arbetslivet. För att möta den ökade närvaron av nya plattformasbaserade turism- tjänster pekar rapporten från på tre vägar framåt: –Att fördjupa förståelsen för hur delningsekonomin påverkar turism och noga följa utvecklingen. Här pekar bland annat på vikten av utvecklad statistik. –Att tänka om kring regleringar, för att undvika att överreglera och reglera utifrån behov i en specifik situation och destination för att främja sund konkurrens, konsumentskydd och skydd av utförare som arbetar genom plattformar. som lyfter fram att det i praktiken kan vara svårt, pekar rapporten på vikten av att i regleringar skilja på 1) tjänster som inte innebär återkommande ekonomiskt överskott utöver kostnadsdelning och 2) tjänster som innebär ett ekonomiskt överskott och som 15 A. a., s. 46, utredningens översättning. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi sker genom återkommande och systematiska transaktioner som kan betraktas som näringsverksamhet. –Att anpassa besöksnäringen till nya plattformasbaserade turism- tjänster genom att understödja kommunikation, samverkan och koordinering mellan olika intressenter. Svenska och internationella exempel Traditionellt har affärsmodeller haft fokus på att optimera utform- ning, produktion och leverans av en produkt eller ett erbjudande till en kund. , med digitala och internetbaserade verktyg som möjlig- görare, sker en stark utveckling mot affärsmodeller där användarens helhetsupplevelse står i centrum. Detta ställer ökade krav på gräns- överskridande samverkan mellan aktörer i näringsliv, offentlig verk- samhet och civilsamhälle inklusive enskilda användare som utförare och nyttjare. Några intressanta svenska och internationella exempel med koppling till delningsekonomi och besöksnäring är: –Meet the Locals som har utvecklat . Konceptet innebär att lokalbefolkningen involveras i att skapa intressanta upplevelser tillsammans med turister. Sats- ningen gör det möjligt att erbjuda unika upplevelser och möter turister som söker det genuina, som den kan bidra till mer hållbar turism.16 –Den svenska plattformen Fishbrain som kopplar samman utövare av sportfiske, har cirka 3 miljoner användare, framför allt i , men även i och globalt. Fishbrain tydliggör att den sociala interaktionen mellan användare och smart hantering av data skapar värde på nya sätt för utövare av sportfiske där platser och olika aktörer behöver samverka. –Fritidsbanken etablerades i och finns på drygt femtio platser över hela och beskriver sig som ett biblio- tek fast med sport och fritidsprylar. Fritidsbanken lånar kost- nadsfritt ut utrustning för en aktiv fritid, som till exempel skidor, skridskor, inlines, flytvästar, snowboards. 16 /meetthelocals/ Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi leddes ett nationellt samarbete med möjliggöra långsiktigt lokalt engagemang och möjliggöra för fler att börja idrotta. –Mooringo är en digital delningstjänst som lanserades och som kopplar samman fritidsfolk på sjön med båtplatser, service och event i hamnar. har tjänsten 4 000 användare varav 3 500 i . –är en digital plattform som erbjuder konsumenter mat som riskerar att slängas från restauranger, caféer, bagerier och butiker till ett billigare pris som take away. –I finns organisationen de som samlar traditionell bed&breakfast-verksamhet, framför allt på den franska landsbygden, med totalt 60 000 boenden. 2017 köpte organisationen upp en delningsplattform – Good Spot – som möjliggör lokala turismupplevelser och som integre- ras i Gîtes de utbud. –I samband med större evenemang finns många exempel på sam- verkan med delningsplattformar för att möta kapacitetsbehov. Utveckling av svenska delningstjänster Delningsekonomin hänger samman med ny logik för affärsmodeller vilket ställer högre krav på gränsöverskridande samverkan mellan aktörer av olika storlek och med olika logik (näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle). Detta i sin tur kräver en något annorlunda inriktning på affärsutveckling än vad som är gängse inom innovations- och entreprenörsrådgivning och inkubatorer. För att accelerera plattformar och tjänster baserade på delningsmodeller inom besöksnäring krävs ett tänk som ligger nära destinations- utveckling i sin kanske mest innovativa form och där man utgår från helhetsupplevelsen för besökaren. Delningstjänster skulle i en accelerator kunna vässas i samverkan med relevanta aktörer i lokalsamhället och på andra nivåer för att skapa värde och attraktion på många destinationer över hela landet. Skalbarheten i sådana koncept är en stor möjlighet för besöks- näringen. Exemplen som nämnts i föregående avsnitt visar på poten- tialen i att väl utformade affärsmodeller ger möjlighet till såväl stora Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi som mindre destinationer och företag inom besöksnäringen, även med begränsade resurser, att nå ut till marknader mer effektivt och sannolikt även att utveckla sin digitala förmåga. Viktigt att hitta rätt reglering Delningsplattformarnas utveckling utmanar såväl regleringar som befintliga aktörer på olika marknader, och detta är mycket kännbart inom besöksnäringen. Utredningen har lyft frågor om regleringar inom området med såväl nationella som internationella aktörer. I princip samtliga poängterar att i samband med högsäsong och större evenemang erbjuder plattformar inom boende helt nödvändig mobilisering av kapacitet för att möta de tillfälliga behov som upp- står. På vittnar aktörerna om att den kraftiga ökande inter- nationella efterfrågan inte hade kunnat mötas så snabbt om inte privata aktörer hade kunnat hyra ut sina boenden via delningsplatt- formar. De stora utmaningarna handlar framför allt om sund konkurrens och sunda marknader när nya marknadsorganisatörer träder in till följd av digitaliseringens möjligheter. Det är viktigt att de som agerar som utförare och nyttjare på internetbaserade plattformar lyder under och följer rådande lagar och regler inom exempelvis konsu- ment-, skatte- och arbetslivsområdet. bedömde i en granskning att åtta av tio privatpersoner som 2015 tjänade mer än det skattefria beloppet på uthyrning av korttidsboende inte redovisade dessa inkomster. I flera världsstäder har de ökade möjligheterna till korttids- uthyrning av lägenheter fått stark kritik för att spä på redan höga fastighetspriser och gentrifiering. Ville-de-Paris, stad, har 250 kontrollanter som med jämna mellanrum utför tillsynsrazzior i hyreshus med syfte att förhindra obehörig uthyrning. införde reglering av uthyrning av bostäder via delningsplatt- formar. Många länder tagit har tagit fram överenskom- melser med till exempel Airbnb om att plattformen bland annat sam- lar in och förmedlar information om uthyrning samt turistskatt till myndigheter. Delnings- och plattformsekonomi leder till frågor som rör exist- erande lagstiftning och andra regleringar där en central aspekt är Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi gränsdragning mellan verksamheter som bedrivs av näringsidkare eller icke näringsidkare. Hur frågorna bemöts handlar om att värna innovation, konkurrens och sunda marknader. Eftersom utveck- lingen av teknik kommer att gå allt snabbare är det inte en fråga om att hitta rätt nivå på reglering, utan framför allt om att bygga en kapacitet att ställa om och reglera rätt . har en god digital mognad, men har ännu inte ett lika aktivt förhållningssätt till delningsplattformar som finns i andra länder. Utredningen ser att bör inta ett mer aktivt förhåll- ningssätt till delningsekonomins utmaningar och möjligheter. Vi ser ett behov av att en delegation eller organisation får i uppdrag att understödja omvärldsbevakning liksom kommunikation och sam- verkan mellan olika aktörer för att öka förmågan bland offentliga, näringslivets och civilsamhällets aktörer att möta de utmaningar och möjligheter som delnings- och plattformsekonomin innebär för besöksnäring och turism. Digital ledning är ett delmål i digitaliseringsstrategin som handlar om att det i ska ske relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling genom digitalisering. Här är förenkling genom digitalisering är ett viktigt område. Regeringens ambition är att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Regeringen anser att det här arbetet i första hand ska foku- sera på branscher som är viktiga för tillväxt och sysselsättning och är regeltunga och med omfattande myndighetskontakter. Utredningen lyfter digitalisering i arbetet med att förenkla i kapitel 14. Digital ledning berör det lokala och regionala engageman- get. Här har kommuner och regioner en viktig roll. Genom att koppla regionala strategier för besöksnäring till digitaliseringspoliti- ken kan de bidra väsentligt till en hållbar digitalisering av besöks- näringen. Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi Digital infrastruktur är ett delmål i digitaliseringsstrategin som handlar om att hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitalisering. Tillgång till digital infrastruktur är en grundläggande förutsättning för så gott som allt företagande inom besöks- näringen. Digital tillgänglighet och möjlighet att koppla upp sig mot internet är en hygienfaktor för besökare och anställda. Utredningen har i samband med samtal och intervjuer och skrift- liga inspel fått vittnesmål om hur företagen i besöksnäringen upp- lever att den digitala täckningen är otillräcklig utanför tätorter. Pro- blemen är reella för många företagare som har dålig, eller ibland ingen, uppkoppling. Att problemet finns på många platser visar in- spel från bland andra , , , , , och . Det ligger inte inom ramen för utredningens uppdrag att utreda och föreslå hur och var bredbands- uppbyggnaden ska ske i . Frågan om digital täckning är dock av så stor vikt för besöksnäringens företag och besökare ur många aspekter inte minst ur säkerhetsperspektivet, att den behöver belysas i vårt betänkande. En viktig drivkraft för digitalisering är den nya generation konsu- menter, medborgare och medarbetare som förväntar sig tillgång till digitala tjänster på sina egna villkor. Besökarens inspiration till val av resmål och aktiviteter föregås i de flesta fall av sökningar via digitala tjänster. När resmålen väl är bestämda sker merparten transaktioner som bokningar och betalning digitalt. Väl på plats vid besöksmålet vill man göra online check-in, boka måltider och aktiviteter och inte minst lägga upp bilder och kommentarer i sociala media. De digitala stegen i besökarens resa är en central del av att forma helhetsupp- levelsen från idé om resa till att dela minnen från upplevelsen. Därför är uppkoppling helt centralt för såväl svenska som internationella besökare. Gratis uppkoppling med Wi-Fi ses som något av en norm för platser som hotell, restauranger och flygplatser. Även allt fler städer lanserar fritt Wi-Fi. Utveckling går snabbt i , men de riktigt höga hastig- heterna och den nyaste tekniken hamnar i städerna först och det kan dröja innan den sprider sig i resten av landet. Detta är en reell ut- Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi maning för verksamheter i landsbygder och fjällområden där många av besöksnäringens företag finns. lanserade regeringen en ny bredbandsstrategi, helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi, där målet på kort sikt är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s . har mål- sättningen att alla i ska ha tillgång till internet- hastighet på över /s. På är bredbandsstrategins mål att hela ska ha tillgång till snabbt bredband och till stabila mobila tjänster av god kvalitet där ledorden är ”användning utan upp- levd begränsning”. ”Hela ” omfattar områden där människor och saker normalt befinner sig. Målet innebär att av befolkningen bör ha tillgång till bredband om minst 1Gbit/s i hemmet och på arbetet, resterande bör ha tillgång till minst /s, och bör ha tillgång till minst /s . Målen innebär också att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig . Post- och , , följde 2017 upp både regeringens och ambition för bredbandstillgång 2020. Enligt myndighetens prognos är det möjligt att nå det kortsiktiga målet i bredbandsstrategin, men det förutsätter ökad samverkan mellan olika aktörer inom bredbandsområdet och undanröjande av hinder för fortsatta bredbandsinvesteringar. PTS bedömning är att med nuvarande förutsättningar kommer 91–av hushållen och företagen ha tillgång till /s 2020. PTS bedömning är vidare att mobilnätet har en mycket viktig roll för att uppnå EU- kommissionens bredbandsmål om /s, framför allt utanför tätort och småort där det saknas marknadsmässiga förutsättningar för att bygga fibernät. Myndighetens prognos är att av alla hushåll och företag i kommer att sakna till- gång till bredband med en överföringshastighet på /s 2020. Ju glesare bebyggt det är där näten byggs desto mer kostar utbyggnaden per anslutning. I princip samtliga personer som inte kommer at ha den tillgång som målen anger finns i glest, eller mycket glest, befolkade delar av landet. Trots den positiva utvecklingen av bredbandstillgången i finns fortfarande utmaningar ur besöksnäringens perspektiv. Den täckning som avses i PTS rapport är befolkningstäckning, dvs. täckning till hushåll och företag. Det ska inte förväxlas med Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi yttäckning, med vilket avses vilka delar av yta som med en viss sannolikhet har täckning. Vidare avser begreppet ”hushåll” stadigvarande bostäder vilket i sin tur definieras som adresser där minst en person är folkbokförd. Det innebär att många fritidshus och fritidshusområden inte ingår i uppföljningen av täckningen. Det vill säga, de ingår inte i statistiken, vilken inte nödvändigtvis inte betyder att de inte ansluter sig när nätet byggs ut. Besökare och företag på en destination har varierande behov av uppkoppling. För restaurangverksamheter är det en självklarhet att man tar med sig kortterminalen till gästen, i stället för att gästen ska behöva lämna ifrån sig sitt betalkort. använder många betalterminaler mobilt bredband för att upprätthålla kontakten med sin bank, inte minst på platser där det fasta bredbandsnätet inte är fullt utbyggt. På samma sätt som människor alltmer använder smart- phones i sin vardag, förutsätter besökaren att telefonen är upp- kopplad under resan. Mobilt bredband är en delad resurs vilken innebär att både besökare och lokala företag delar på samma bandbredd. Om täck- ningen i ett område är begränsad, eller om antalet besökare är väldigt stort, påverkas alla användare i området. Det finns exempel där näten under särskilt besökstäta perioder blivit så överbelastat att de inte går att använda. För verksamheter med kortterminaler som använder det mobila bredbandet innebär det att de förlorar möjligheten att ta betalt med kort. finns det alternativa tekniker till uppkoppling via mobilnät och kopparledningar som möjliggör snabb och robust uppkoppling i hela landet. Ett exempel är applikationer som kommer att använda satelliter för att länka mobiltelefoni (GSM, GPRS och UMTS) samt trådlösa nätverk som Wi-Fi. Rymdstyrelsen anger att satelliter är ett billigt sätt att länka ihop utspridda basstationer, inte minst för ett så glest befolkat land som . Bredbandstjänster via satellit är något som fått betydligare större genomslag i än . Ett annat exempel är trådlös radiolänksteknik där utökning av mobil täckning i glesbygd kan tillgodoses av ett så kallat samhällsnät vilket tas upp i utredningen för vår gemen- samma säkerhet. Det ligger inte inom utredningens ramar och resurser att analy- sera hur internetinfrastruktur och erforderlig internetuppkoppling i glesbygder ska lösas. Vi konstaterar dock att det finns ett stort Digitaliserad besöksnäring med fokus på delnings- och plattformsekonomi intresse för att utveckla besöksnäring och turistiska produkter i områden där investeringskostnaderna för bredband är en utmaning. För företag inom besöksnäringen som ligger i dessa områden, är det mycket viktigt att alternativa tekniker som är tillgängliga ur kost- nadssynpunkt för framför allt för småföretag utvecklas och sprids. Förslagen uppskattas till totalt i kostnader för staten. Förslagen påverkar en rad aktörer såsom vissa myndigheter, organisationer, universitet och besöksnäringen. En ökad digitalisering innebär generellt stora konsekvenser för besöksnäringens företag, vilket beskrivs i kapitlet. Utredningens förslag förväntas bidra till ökad kunskap om delnings- och platt- formsekonomi inom turism och besöksnäring. En framtida accelerator inom delningsekonomi har potential för positiva effekter avseende fler och växande företag, ökad sysselsätt- ning och hållbarhet i alla dess dimensioner – social, miljömässig och ekonomisk. Ökad kunskap och ett bland offentliga aktörer mer medvetet förhållningssätt till delningsekonomi och digitala plattformar är även ett sätt att bemöta och förebygga brottslighet avseende främst regelverk för uthyrning och beskattning, men möjligen också it- säkerhetsbrott. –att regeringen ger i uppdrag att i dialog med regionalt utvecklingsansvariga, besöksnäring, länsstyrelser och akademi genomföra insatser för strategisk kompetensutveck- ling i företag och organisationer inom naturturism, kultur- turism, måltidsturism och evenemang och möten. –att regeringen ger i uppdrag att i samverkan med regionalt utvecklingsansvariga och i dialog med läns- styrelser, kommuner och besöksnäringens branschorganisa- tioner kartlägga och föreslå kompetensutvecklande insatser för offentliga myndighetsutövare som arbetar med tillstånd och tillsyn på lokal, regional och nationell nivå, speciellt kring besöksnäringens struktur och villkor. –att regeringen ger i uppdrag att i samverkan med regionalt utvecklingsansvariga och i dialog med läns- styrelser, kommuner och besöksnäringens branschorganisa- tioner kartlägga och föreslå kompetensutvecklande insatser för personer som arbetar inom destinationsorganisationer på lokal och regional nivå. 6.1Kompetensförsörjning – en nyckelfråga 6.1.1Nya krav på kompetens Samhällsutvecklingen genererar ett förändrat kompetensbehov där bland annat ett ökat resande, mer beresta och pålästa resenärer och en ökad efterfrågan på upplevelser, varor och tjänster av hög kvalitet ställer nya och högre krav. Internationalisering, digitalisering och automatisering i kombination med ökade krav på hållbarhet och miljöhänsyn skapar nya möjligheter och stora utmaningar.