sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Utredningen bedömer att elevhälsan, utifrån sitt hälsofrämjande och förebyggande upp- drag, har en central betydelse för att främja närvaro samt förebygga och åtgärda frånvaro. Långvarig frånvaro nämns också som en av elevhälsans främsta utmaningar i en enkät som SKL genomfört i landets kommuner.1 Elevhälsan som helhet och dess olika yrkesgrupper är viktiga när det gäller närvaroarbetet på skolor. Elevhälsan har kunskap om fak- torer som kan bidra till frånvaro och om vad som främjar psykisk hälsa och lärande. Enligt ska elevhälsan ha en tydlig och utvecklad roll i arbetet med frånvaro. Samverkan med elevhälsan är viktig för att skolans personal ska kunna få stöd i sitt arbete med frånvaro.2 Då elevhälsan har en central roll för att främja närvaro utgör den ett fokusområde för utredningen. En av utredningens tre referens- grupper bestod av representanter för olika yrkesgrupper inom elev- hälsan tillsammans med ”aktörer nära eleven” såsom rektorer, lärare, elevrepresentanter och representanter för vårdnadshavare samt barn- psykiatri och socialtjänst. Utredningen gav i uppdrag att september–genomföra en webbundersök- ning om elevhälsans arbete med frånvaro i det obligatoriska skol- 1SKL (2015). Nuläge och utmaningar i elevhälsan. 2Skolverket (2012). Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. Syftet med enkäten var att på nationell nivå belysa elev- hälsans roll när det gäller att främja närvaro och förebygga frånvaro. I det här kapitlet redogörs för centrala resultat i enkäten. En redovis- ning av enkäten i sin helhet ingår också som bilaga 3 till betänkandet. Utöver enkäten baseras det här kapitlet på material om elevhälsan som publicerats av bl.a. Skolinspektionen, och . Kapitlet inleds med en redogörelse för regleringen av elevhäls- ans uppdrag. Därefter belyses elevhälsans arbete som inriktas på att främja närvaro samt förebygga och åtgärda frånvaro utifrån resul- taten i enkäten om elevhälsans arbete med frånvaro. Beskrivningen följs av en redogörelse för organisation och yrkesgrupper i elevhälsan. Utredningen redogör därefter för elevernas tillgång till elevhälsan. Avslutningsvis redogörs för utredningens bedömning som gäller elevhälsan samt skälen för den. Den övergripande målsättningen för elevhälsan är den samma som för skolan som helhet – att skapa en god miljö för elevernas kunskaps- utveckling och personliga utveckling.3 Enligt 2 kap. 25 § skollagen ska det finnas elevhälsa för eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, special- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Vidare anger para- grafen att elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psyko- sociala och specialpedagogiska insatser och att elevhälsan främst ska vara förebyggande och hälsofrämjande samt att elevernas ut- veckling mot utbildningens mål ska stödjas. Paragrafen reglerar även att för medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kura- tor och att det ska finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Specialpedagogisk kompetens behöver inte enbart syfta på personer med specialpedagogutbildning. Det kan också innefatta t.ex. special- lärare eller en skolledare med särskilt ansvar för specialpedagogiska insatser på skolan.4 3Avsnitt 1, SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251 och SKOLFS 2010:255. 2009/10:165. I lagstiftningen ges ingen närmare beskrivning av vad tillgång till de olika personalkategorierna innebär. En utgångspunkt för bedöm- ningen, enligt och Vägledning för elev- hälsa är, att det ska finnas tillgång till den personal och de resurser som krävs för att elevhälsan ska kunna utföra sina samlade arbets- uppgifter utifrån vad som anges i skollagen och i andra lagar och för- fattningar på området. Av läroplanerna5 framgår att elevhälsans personal, lärare och rektor har ett gemensamt uppdrag. De ska stödja alla elevers ut- veckling mot både kunskapskrav och sociala mål, vilket innebär att elevhälsans personal ska verka på lärarnas huvudarena. Elevhälsan ska också arbeta hälsofrämjande och förebyggande, vilket ställer krav på samarbete. När en elev riskerar att inte nå målen och skolan ska utreda elevens behov av särskilt stöd ska det ske i samråd med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt.6 Det är huvudmannen för utbildningen som ansvarar för att ut- bildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Det är således huvudmannen som har det yttersta an- svaret för elevhälsan och för elevernas tillgång till denna. Huvud- mannen ansvarar för personalstyrkans storlek och inriktningen på dess kompetens samt dess organisation och resurser. Tillsynsmyndig- heterna Skolinspektionen och Inspektionen för vård och omsorg () granskar och bedömer om huvudmännen uppfyller de krav på elevhälsan som följer av lagar och andra föreskrifter. Enligt Skolinspektionen omfattar tillgång till elevhälsa både den faktiska förekomsten av elevhälsans olika professioner och elever- nas möjligheter att ta dessa i anspråk. Det innebär att full tillgång till elevhälsa förutsätter en viss omfattning av elevhälsopersonal, dels i fråga om olika professioner i form av en samlad elevhälsa, dels i fråga om de olika professionernas respektive tillgänglighet. Till- gången förutsätter också att organisationen av elevhälsan är sådan att elevhälsopersonalen har en reell möjlighet att utföra sitt upp- drag. Detta inkluderar samverkan såväl inom elevhälsoteamet, som med skolans personal i övrigt.7 Skolinspektionen definierar därut- 5SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251 och SKOLFS 2010:255. 63 kap. 8 § skollagen. 7Skolinspektionen (2015). Elevers behov och skolans insatser. över begreppet tillgång som elevernas möjlighet att ta elevhälsans olika professioner i anspråk. Det här innebär att eleverna, utifrån sin rätt till inflytande över sin utbildning8 har kännedom om elevhäls- ans uppdrag och funktion och också möjlighet att på eget initiativ och utifrån eget upplevt behov kontakta adekvat yrkeskategori. 10.2Elevhälsans roll i det hälsofrämjande arbetet som kan bidra till ökad närvaro Hälsofrämjande arbete för elever utgår från kunskap om vad som gör att barn utvecklas väl och mår bra. Hälsofrämjande arbete eller åtgärder innebär att stärka eller att bibehålla självskattat fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Avsikten är att stärka människors möjlighet till delaktighet och tilltro till sin egen förmåga. Hälso- främjande arbete kan vara individinriktat, gruppinriktat eller struktur- inriktat. Det fokuserar på faktorer som orsakar och vidmakthåller hälsa och innebär att förbättra individens egenupplevda hälsa med hjälp av kunskap om de processer som leder till hälsa. Hälsofrämjande arbete kan också beskrivas som ”den process som ger människor möjlighet att öka kontrollen över sin hälsa och förbättra den.” Det kan t.ex. handla om livsstilsfrågor, värdegrunds- arbete och insatser som bidrar till att skapa en tolerant, positiv och trygg skolmiljö som främjar goda relationer mellan elever och mellan elever och skolpersonal.9 Enligt Rädda barnen är en trygg och positiv miljö särskilt bety- delsefull för elever med psykisk ohälsa, särskilda behov, i eller socioekonomisk utsatthet. Att de här eleverna är om- givna av vuxna människor som kan bekräfta och hjälpa dem att ut- vecklas är enligt Rädda barnen en grundläggande förutsättning för att de ska lyckas i sitt lärande. Elevhälsan är ett viktigt verktyg för att utveckla skolans verksamhet mot det övergripande målet att alla elever ska ha förutsättningar till lärande och utveckling mot kun- skapsmålen.10 84 kap. 9 § skollagen. 9Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. 10Rädda barnen (2015). Hur mår elevhälsan? Röster från barn och professionella – ett underlag för diskussion. Lärande och hälsa påverkas av samma generella faktorer och där- för behöver elevhälsan samverka med övrig personal och delta i arbetet med att främja närvaro. Elevhälsan ska enligt allmänna råd vara delaktig i arbetet med att främja närvaro.11 Varje skola behöver ha riktlinjer för när elevhälsan ska kopplas in så att det inte blir godtyckligt om och när elevhälsan kommer in i arbetet.12 Uppgifter där elevhälsans medverkan är viktig rör bland annat frågor om elevernas arbetsmiljö. Inom elevhälsan finns också kunskaper om förhållandena för individer och grupper av elever som är väsentliga i sammanhanget. Elevhälsan blir därigenom ett stöd i arbetet med att främja närvaro.13 Utredningen har i sin enkät ställt frågor om elevhälsans roll i hälsofrämjande arbete som kan bidra till ökad närvaro. Av de sva- rande på skolorna anger sju av tio att elevhälsoteamet på skolan i ganska eller mycket stor utsträckning arbetar med hälsofrämjande arbete som kan bidra till ökad närvaro. Svaret på frågan kan dock ställas i relation till svaret på enkätens följande fråga som gällde om elevhälsan på skolan haft något hälsofrämjande arbete som bidragit till ökad närvaro. Majoriteten av de svarande på denna fråga, 56 pro- cent, anger att de inte haft något sådant arbete. Därutöver anger svar- ande på av skolenheterna att man haft ett sådant arbete, men att det inte bidrog till ökad närvaro. Av de svarande anger att elevhälsan genomfört hälso- främjande arbete som bidragit till ökad närvaro. Exempel som nämns på sådant arbete är värdegrundsarbete på skolan, vilket inkluderar arbete för ökad trivsel, likabehandling, trygghet och studiero. Elev- hälsan genomför hälsosamtal med eleverna och i vissa fall också en- käter och elevintervjuer. Man genomför enskilda samtal, grupp- samtal, samtal i klasser samt föreläsningar på olika teman. En del skolor anordnar föräldrakvällar och informerar om t.ex. kost, sömn och motion. Elevhälsan ordnar också föreläsningar och handleder både elever och personal samt genomför observationer och kart- läggningar av elever. Man arbetar med uppföljning av närvaro och 11Skolverket (2012). Allmänna råd om arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan samt och (2014). frånvaro på skolan. Därutöver nämner de svarande rastaktiviteter, rastvärdar och gemensamma elevaktiviteter. Utredningens slutsats om det hälsofrämjande arbetet som syftar till ökad närvaro Utredningen slutsats från enkäten är att det genomförs hälsofrämj- ande arbete som syftar till ökad närvaro på många skolor, men att det förekommer en stor variation, både avseende förekomsten och omfattningen av detta arbete. Resultaten i utredningens enkät tyder på att det saknas hälsofrämjande arbete som syftar till ökad närvaro på över hälften av skolorna. Utredningen anser att hälsofrämjande arbete som bidrar till ökad närvaro behöver finnas på alla skolor och att detta är en viktig förutsättning för att skolorna ska lyckas med att främja närvaro samt förebygga och åtgärda frånvaro. 10.3Elevhälsans roll i det förebyggande arbetet mot frånvaro Förebyggande arbete utgår från kunskap om vad som orsakar upp- levd ohälsa, sjukdom eller skolproblem. Förebyggande arbete eller åtgärder innebär att förhindra upp- komsten av eller påverka förlopp av sjukdomar, skador, fysiska, psykiska eller sociala problem, det vill säga åtgärder för att minska risken för ohälsa. Målet med förebyggande åtgärder är att reducera riskfaktorers inflytande och stärka skyddsfaktorer för att därigenom minska symtombelastning och risk för ohälsa. Före- byggande arbete består av insatser som inriktas mot förhållanden hos eleverna själva, eller den omgivande miljön som identifierats som problematiska i den meningen att de antas kunna påverka elever- nas utveckling och lärande negativt. Enligt Skolinspektionen kan det t.ex. handla om att skolan uppmärksammat att elever blivit kränkta genom sociala medier och att man därför samtalar med skolans elever om riskbeteende på nätet och om nätet och kränkningar. Annat förebyggande arbete kan handla om att åtgärda miljöer på skolan som upplevs som otrygga eller om att få elever att sluta att använda tobak eller andra droger.14 Skolinspektionen anser att skolor gene- 14 Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. rellt bör fokusera mer på förebyggande arbete för att närvaron ska bli så hög som möjligt.15 I utredningens enkät ingår frågor om förebyggande arbete mot frånvaro. På en fråga om i vilken omfattning elevhälsan på skolenhe- ten arbetar med förebyggande arbete mot frånvaro svarar sju av tio att elevhälsan i ganska eller mycket stor utsträckning gör det. Ande- len som anger att de i ganska eller mycket liten utsträckning gör det är . Resultatet på frågan kan jämföras med svaret på följande fråga i enkäten, där av de svarande anger att elevhälsan på skolan inte haft något förebyggande arbete mot frånvaro, vilket åskådlig- görs i följande figur. inte till ökad närvaro Av de svarande anger att de haft ett förebyggande arbete mot frånvaro, men att det inte bidrog till ökad närvaro. En tredjedel, , anger att de haft ett förebyggande arbete som också bidragit till ökad närvaro. Det vanligaste exemplet som anges på så- dant arbete är att skolan följer upp, utreder och skyndsamt agerar på frånvaro samt har tydliga strukturer och rutiner för detta. 15 Skolinspektionen (2014). Rätten till utbildning – arbete för att främja när- varo och motverka frånvaro. Skolan har utarbetade rutiner för att arbeta med elevernas närvaro/ från- varo. Den som är frånvarande är saknad. Fångar upp elever som riske- rar att utveckla frånvaro, hämtar elever vid behov. Tar itu med innan problem uppstår. Kartläggning av elever i riskzonen för att , innan frånvaron blir hög finna vägar att eleven skall kunna vara i skolan. Vi har en elevcoach som följer upp frånvaro i samarbete med mentorer, vi samarbetar med SkolFam kring elever med behov av stöd, vi använder kartläggningsverktyget (…) för att få syn på och kunna förebygga otrygga miljöer, vi reviderar skolans ordningsregler tillsam- mans med eleverna, vi tydliggör vilka frånvarorutiner vi har för perso- nal, elever och vårdnadshavare. Tydliga rutiner för personalen hur de anmäler ärenden till elevhälsoteamet. Många svarande lyfter vikten av ett nära samarbete med vårdnads- havare. Flera skolor nämner att de informerar vårdnadshavare och elever om vikten av att närvara i skolan. Vår uppfattning är att det är ett förebyggande arbete att informera VH (vårdnadshavare) om volymen på närvaro/frånvaro. Syftet är att skapa medvetenhet och genom detta märker vi förbättringar både vad avser frånvaro och sena ankomster. Några svarande nämner också betydelsen av tydliga riktlinjer och rutiner för ledighet. Därutöver nämns arbete för att öka elevernas trygghet, trivsel, studiero, motivation och delaktighet. Arbete med likabehandling lyfts också av vissa svarande. Vikten av goda relationer mellan elever och personal betonas. Vissa skolor genomför förebyggande arbete kring droger, psykisk hälsa och kränkande behandling. Man informerar om vikten av sömn, mat och fysisk aktivitet för hälsan. I någon skola har insatser kring skärmtid, nätetik och dataspels- beroende genomförts. I en del skolor genomförs elevintervjuer för att identifiera vad som behöver hanteras och förbättras i skolan. Någon skola har in- fört samtalsgrupper i klasser där det finns elever i risk för hög från- varo. En svarande anger att skolan ger elever i riskzonen för från- varo alternativ till klassrumssituationen som de kan gå till i stället för att gå hem. Vissa skolor har en funktion som arbetar med från- varo, t.ex. en skolvärd. Förebyggande arbete mot frånvaro som därutöver nämns är fortbildning och handledning av skolpersonal samt observationer och kartläggningar av elever. I ett par skolor har utbildningsinsatser om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar genomförts. Vissa skolor arbetar med överlämnande konferenser mellan stadier. Föräld- rar informeras om vilket stöd som finns att få på skolan samt utanför skolan. Man arbetar med att följa upp elevernas kunskaper och er- bjuda stöd vid behov. Tät kontakt med lärare angående undervisning på rätt nivå, anpass- ningar i klassrummet, ett professionellt förhållningssätt till elever med funktionsnedsättning, implementering av kränkningsrutin. I svaret för en skola nämns specifikt att närvaro ingår som en viktig punkt i alla utredningar om behov av särskilt stöd. Vuxennärvaro bland eleverna nämns som ett viktigt förebygg- ande arbete, t.ex. rastvakter. I några skolor arbetar man med orga- niserade rastaktiviteter. I svaret för en skola anges att man ser över övergångar och mellantider . Resurspersonal som har uppdrag att stötta eleverna till sina lektioner. Kartläggande arbete har lett till att skolan ändrat i schemat med syfte att öka närvaron. synpunkter har i detta fall beaktats i stor grad. En svarande anger att skolan har personaltätt i omklädningsrum och på otrygga ytor och arbetar med att miljön ska vara fräsch generellt. En annan svarande anger att man för samtal med elever vid schema- brytande aktiviteter. Det förekommer också att man ser över trygg- het och trivsel i samband med skolskjutsar och på fritids. I svaret från en skola nämns specifikt att skolan arbetar före- byggande med nätverk kring elever som är ensamkommande barn och deras boenden. Diskussioner med rektorn om att förebygga frånvaro I utredningens enkät anger fem av tio svarande att elevhälsan på skol- enheten och rektorn tillsammans diskuterar förebyggande åtgärder mot frånvaro någon eller . Fyra av tio upp- ger att sådana diskussioner sker någon eller per termin, medan en av tio anger att sådana diskussioner sällan eller aldrig förs. Utredningens slutsats om det förebyggande arbetet mot frånvaro Utredningen slutsats är att det på många skolor finns arbete för att förebygga frånvaro, men på samma sätt som när det gäller det hälso- främjande arbetet förekommer det en stor variation avseende både förekomsten och omfattningen av detta arbete. Resultaten i enkä- ten tyder på att det saknas förebyggande arbete mot frånvaro på över hälften av skolorna. Många av de exempel som skolorna ger på förebyggande arbete är åtgärder som riktas mot riskfaktorer för frånvaro. Svaren i enkäten tyder också på att det kan vara svårt att sär- skilja hälsofrämjande från förebyggande arbete och att en viss be- greppsförvirring verkar råda. 10.4Brister i elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande arbete Resultaten i utredningens enkät är i linje med den generella bild av elevhälsans främjande och förebyggande arbete som ges i rapporter som publicerats av Skolinspektionen och . Skolinspektionens granskning av elevhälsan i 25 skolor 2015 visar dels att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet ofta initieras och genomförs av lärare utan elevhälsans medverkan, dels att arbetet sällan omfattar psykologiska insatser. Skolinspektionen konstaterar därför att arbetet inte motsvarar elevernas behov.16 Granskningen visade också, att det förebyggande och hälsofrämjande elevhälso- arbete som bedrivs i de granskade skolorna mycket sällan omfattas av en tydlig strategi och ett systematiskt utvecklingsarbete som in- begriper uppföljning, analys, planering och genomförande.17 I delredovisning 2015 av ett uppdrag om att genom- föra insatser för en förstärkt elevhälsa18 konstateras att de inter- vjuer och olika underlag som tagit in under projektets gång visar att det främjande och förebyggande arbetet är en svår ut- maning för många skolor, och att arbetet snarare 16Skolinspektionen (2015). Elevers behov och skolans insatser. Dnr 2012:1077, . präglas av åtgärdande arbete. En sammanfattande beskrivning enligt redovisningen är, att insatserna kommer för sent och att många elever därför tidigt får uppleva skolmisslyckanden, vilket riskerar att påverka deras fortsatta skolgång negativt. Enligt är det en olycklig paradox att många skolor som har svåra utmaningar och som verkligen behöver arbeta främjande och förebyggande för en ökad måluppfyllelse är de skolor som kan ha allra svårast att klara det. Av delredovisningen framgår också, att det framkommit att många rektorer och personal inom elevhälsan tycker att det är svårt att styra och leda elevhälsans arbete. Ett resultat av det blir i många fall att elevhälsans arbete inte integreras i skolors ut- vecklingsarbete, och att elevhälsans arbete därför inte heller når upp till skollagens krav på att arbeta främjande och förebyggande. I redovisningen av uppdrag om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa19 konstaterar att i fall där man kunnat identifiera exempel på ett framgångsrikt och strukturerat elevhälso- arbete finns också ett mycket tydligt engagemang av rektor. De inter- vjuer som gjorts med rektorer visar också på behovet av en tydlig styrkedja, från huvudmannanivå till rektorn på den enskilda skolan, med tydliga målsättningar för elevhälsans arbete. En rektor som inte har tillräckligt goda förutsättningar från huvudmannanivå får också svårt att organisera elevhälsoarbetet på ett bra sätt.20 Enligt Skolinspektionen tar ett framgångsrikt förebyggande och hälsofrämjande arbete i skolan sin utgångspunkt i ett systematiskt arbetssätt. Arbetet måste utgå från den egna skolans förutsättningar, behov och aktuella problembild.21 I delredovisning av uppdraget om att genomföra in- satser för en förstärkt elevhälsa 201322 redogörs för en sammanfatt- ning av diskussioner som fördes i en referensgrupp för elevhälso- frågor, vilken bestod av representanter för professionernas organisa- tioner och föreningar, samt från lärar- och skolledarfacken. Fråge- ställningarna var: Utifrån skollagens skrivningar, vad är viktiga för- utsättningar för att elevhälsan ska kunna arbeta främjande och före- 19Skolverket (2016). Redovisning av uppdrag om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. 21Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. 22Skolverket (2013). Delredovisning av uppdrag om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. Enligt referensgruppen var viktiga förutsättningar ett gott ledarskap på skolenheten, samsyn och tid för gemensamt arbete. Därutöver behöver elevhälsoarbetet sammanföras med det systematiska kvalitetsarbetet och med evidens och aktuell forskning. Huvudmannen behöver säkerställa att det finns tillgång till elev- hälsa på lokal nivå och att resurser tillförs för detta. Enligt referens- gruppen skulle även samma vårdgivare för förskola och skola ge bättre förutsättningar för tidiga insatser. En viktig diskussion i utbildningsinsats om Förstärkt elevhälsa har varit hur kommunikationen mellan huvudmän och verksamhet ytterligare kan utvecklas. Rektorer har vittnat om hur viktigt det är med huvudmannens ansvar, engagemang och intresse. Dialogen mellan huvudmän och rektorer i verksamheten är en del i det systematiska kvalitetsarbetet. Huvudmännen för verksamheten har ett ansvar att ge förutsättningar för en utbildning som främjar elevernas hälsa och stödjer deras lärande och måluppfyllelse. Det kräver en nära kommunikation mellan huvudmän och verksamhet- ens företrädare, bland annat gällande elevhälsans uppdrag och funk- tion. Det här kan vara en utmaning att åstadkomma.23 har under arbetet med uppdraget sett att när pressen på skolor ökar finns en risk att det främjande och förebyggande arbetet blir lid- ande. Risken finns då att insatser blir mer reaktiva, vilket skapar negativa spiraler där insatser sätts in för sent och förebyggande insatser får stå tillbaka. I de intervjuer med rektorer och personal inom elevhälsan som gjort framkommer att det kan vara svårt och ta för en skola att bryta en sådan negativ utveckling, trots att det sätts in mycket resurser. En erfarenhet från uppdrag är att skolor har ett behov av att få stöd i det främjande och förebyggande arbetet.24