sou · H5B359 · 2017-06-20 00:00:00 — 2009/10:125 s. 56 och prop. 1994/95:89 s. 40 och 46, jfr med dir. 2016:80 s. 2. Utgångspunkter för utredningens uppdrag som inte är avsedda för konsumtion görs svåråtkomliga och så långt möjligt otjänliga för förtäring.18 Lagen om alkoholskatt reglerar beskattning av alkoholdrycker. Av alkoholpolitiska skäl har internationellt sett en hög be- skattning. Bakgrunden till detta är, som redogjorts för, att höga priser på alkoholdrycker allmänt anses ha en dämpande effekt på den totala konsumtionen. har värdet av en samordning i arbetet med olika hälso- farliga substanser lyfts fram allt mer. lämnade reger- ingen en proposition till om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken).19 Syftet var att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser skulle genomföras, samordnas och följas upp –2015. Propositionen innehöll bland annat förslag till ett gemensamt över- gripande mål för ANDT-politiken. Det övergripande målet som beslutade om var ett samhälle fritt från narkotika och dop- ning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk.20 kom en skrivelse från regeringen om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Strategin beskrevs som förnyad, men fortsatt samlad. För att främja långsiktighet och kontinuitet uttalade regeringen att det övergripande målet för ANDT-politiken borde ligga fast. Man uttalade även att insatser för att skydda barn och unga mot eget och andras skadliga bruk utgjorde grunden för det hälsofrämjande och förebyggande ANDT-arbetet.21 Att minska tobaksbruket och begränsa alkoholskadorna samt arbeta för ett narkotika- och dopningsfritt samhälle har länge varit viktiga mål för folkhälsoarbetet i . I skrivelsen definieras folkhälsa som ett samlingsbegrepp för hela befolkningens hälsotill- 18Jfr bl.a. SOU 2010:98 s. 33 och Ds 2009:32 s. 53. 2010/11:47. 21Regeringens skrivelse 2015/16:86, En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020, s. 1 och 2. Utgångspunkter för utredningens uppdrag stånd där hänsyn tas till såväl nivå som fördelning av hälsa. En god folkhälsa handlar enligt regeringen om att hälsan bör vara så god som möjligt och så jämlikt fördelad som möjligt.22 behandlade regeringens skrivelse om ANDT samt inkomna motioner och föreslog i ett betänkande att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och avslå motionerna. beslutade därefter i enlighet med utskottets förslag.23 Utredningen menar att det finns goda skäl för att i arbetet med utformandet av en ny reglering för alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring även beakta hur man har resonerat kring och reglerat vissa frågor inom andra ANDT-områden. Vi återkommer till detta senare i delbetänkandet. 3.2.5Sammanfattning av den svenska modellen Sammanfattningsvis kan konstateras att den svenska alkoholpoliti- kens mål är fastlagt och att det går ut på att främja folk- hälsan och särskilt skydda barn och unga genom att minska alkohol- ens medicinska och sociala skadeverkningar.24 Medlen för att förverkliga detta mål består av insatser som mot- verkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkoholkonsumtion och är framför allt: en restriktiv lagstiftning på alkoholområdet; där de enskilt vik- tigaste alkoholpolitiska verktygen är alkoholskatten och detalj- handelsmonopolet samt ett samordnat och aktivt förebyggande arbete som involverar såväl offentliga som ideella aktörer. Även om lagstiftningen i vissa delar har förändrats , bland annat som en följd av EU-medlemskapet, har det huvudsak- liga syftet och de övergripande målen för den svenska alkoholpoli- tiken i stora drag legat fast . 23Socialutskottets betänkande 2015/16:SoU8. beslutade i enlighet med utskottets förslag . 2009/10:125 s. 56. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Den svenska alkoholpolitiken är utformad utifrån en nationell kontext, men vägleds även av EU-dokument och internationella dokument. I avsnitt 3.3 och 3.4 redogörs närmare för EU-rättsliga aspekter. Det kan även nämnas att WHO, , antog en global strategi för att minska skadlig alkohol- konsumtion. Strategin syftar till att öka medvetenheten om alkohol- ens skadeverkningar och att utveckla ett kunskapsbaserat globalt stöd i syfte att stärka medlemsländernas alkoholpreventiva arbete.25 Det finns en specifik handlingsplan för avseende perioden –2020 för att genomföra den globala strategin.26 Även om den svenska alkoholpolitikens mål är fastlagt och det finns tydliga politiska instrument för att uppnå detta har det tillkommit fler aspekter som lagstiftaren behöver ta hänsyn till framför allt i och med inträde i EG (numera EU). Den EU-rättsliga regleringen och rättspraxis påverkar hur den svenska regleringen i fråga om alkoholhaltiga preparat av- sedda för förtäring och andra alkoholfrågor kan och bör utformas. Det är framför allt bestämmelser i om Europeiska Unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som är av intresse för de frågor som ska behandlas i delbetänkandet. De centrala bestämmelserna är de i artikel 34 (förbud mot kvantitativa restriktioner), artikel 36 (undan- tag av hänsyn till tvingande samhällsintressen) och artikel 37 (stat- liga handelsmonopol) avseende fri rörlighet av varor samt i viss mån artikel 49 (etableringsfrihet för personer och företag). Det kan i detta sammanhang konstateras att alkoholpolitiken främst är medlemsstaternas interna behörighet. Vissa initiativ sker dock även inom ramen för samarbetet inom EU. Bland annat antog EU en alkoholstrategi som formellt sträckte sig över åren 25Global Strategy to reduce the harmful use of alcohol, WHO, (Resolution of the Sixty- third World Health Assembly, 2010,WHA63:13). 26European action plan to reduce the harmful use of alcohol 2012–2020, WHO, Regional Office for Europe, 2012. Utgångspunkter för utredningens uppdrag 2006–2012.27 antog medlemsländerna också en handlings- plan om att motverka berusningsdrickande och ungas alkoholbruk. Under avsnitt 3.4.2 kommer vi kort att redogöra för de viktigaste punkterna i dessa.28 De EU-rättsliga regler som kan bli aktuella i fråga om bestäm- mande av tid för genomförande av de förslag utredningen lägger fram kommer framför allt att behandlas i kapitel 11 (Konsekvenser av förslagen) samt i viss mån i kapitel 12 (Ikraftträdande och över- gångsbestämmelser).29 3.3.2Fri rörlighet för varor En av de grundläggande friheterna inom EU är rätten till fri rörlighet för varor med ursprung i medlemsstaterna och varor som kommer från tredjeländer och som är i fri omsättning i medlemsstaterna.30 Eventuella restriktioner eller förbud mot försäljning genom lagstift- ning måste bedömas enligt de regler som finns angående detta i EUF-fördraget. De regler som i första hand blir aktuella är artikel 34 som handlar om förbud mot kvantitativa importrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan och artikel 36 som innehåller undantagsbestämmelser om rättfärdigande och proportionalitet. Artikel 34 och artikel 36 I artikel 34 förbjuds kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan mellan medlemsstaterna. Utgångspunkten är att en vara som lagligen saluförs i en medlemsstat också ska få säljas i övriga. Enligt praxis i Dassonville-målet31 ska alla handelsregler antagna av medlemsstater som direkt eller in- 27Meddelande från Kommissionen till Rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt ; En EU-strategi för att stödja medlems- staterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna, den 24.10.2006. 28Actionplan on youth drinking and on heavy episodic drinking 2014–2016. Endorsed by (), . 29Det är bl.a. fråga om och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och be- träffande informationssamhällets tjänster. Även det s.k. tjänstedirektivet kan komma att bli aktuellt; se vidare under avsnitt 3.4.1. 30Artikel 28 EUF-fördraget. 31C-8/74 Dassonville, EU:C:1974:82. Utgångspunkter för utredningens uppdrag direkt, faktiskt eller potentiellt, kan utgöra hinder för handeln inom gemenskapen anses som åtgärder med motsvarande verkan som kvantitativa importrestriktioner. Detta innebär att även åtgärder som gäller såväl inhemska som importerade varor i vissa fall kan vara förbjudna. Exempel på åtgärder som skapar problem för den fria rörligheten är tekniska föreskrifter samt försäljnings- och mark- nadsföringsförbud. Artikel 34 har direkt effekt och kan göras gäll- ande av enskilda inför nationell domstol.32 Artikel 36 i EUF-fördraget innehåller undantag från förbudet mot kvantitativa importrestriktioner och åtgärder med motsva- rande verkan i artikel 34. Med stöd av detta undantag kan åtgärder som motiveras av hänsyn till bland annat allmän moral, allmän ord- ning, allmän säkerhet eller skydd för människors och djurs hälsa eller liv under vissa förutsättningar vara tillåtna. Åtgärden får dock inte vara ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. För att åtgärden ska kunna godtas måste den vara nödvändig för att uppnå det an- givna skyddsändamålet. Vidare ska åtgärden vara proportionerlig, vilket innebär att den inte får ha större handelshindrande verk- ningar än vad som krävs för att tillgodose skyddsändamålet.33 har utvecklat ytterligare undantag från artikel 34. I domen i målet som brukar kallas Cassis de Dijon34 samt efterfölj- ande rättspraxis har domstolen slagit fast att det finns grupper av legitima nationella regleringsändamål utöver dem i artikel 36 i EUF-fördraget, så kallade tvingande hänsyn. Hinder för handeln inom gemenskapen som uppstår på grund av nationella bestämmel- ser kan godtas i den mån dessa bestämmelser kan anses vara nöd- vändiga för att tillgodose sådana tvingande hänsyn. Denna doktrin kan endast tillämpas när det saknas regler på gemenskapsnivå och i fall där den nationella bestämmelsen gäller utan skillnad för in- hemska varor och varor från en annan medlemsstat. Vidare krävs att åtgärden är nödvändig och proportionerlig på motsvarande sätt som vid tillämpningen av undantaget i artikel 36 i EUF-fördraget.35 32Se bl.a. prop. 2009/10:125 s. 145. 34C-120/78 Rewe mot Bundesmonopolverwaltung für Branntwein, EU:C:1979:42. 35Se bl.a. prop. 2009/10:125 s. 145. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Genom avgörandet i Keck och Mithouard36 ändrade och förtydli- gade sin rättspraxis avseende omfattningen av arti- kel 28 i EG-fördraget (nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget) genom att undanta vissa typer av nationella åtgärder från artikelns tillämp- ningsområde. Begränsningen innebär att nationella regleringar av olika typer av icke-diskriminerande försäljnings- eller marknads- föringsåtgärder, till exempel regler om hur varor får marknadsföras, vilka inte påverkar varornas utseende eller sammansättning i sig ska anses falla utanför artikel 34 i EUF-fördraget.37 Enligt artikel 49 i EUF-fördraget föreligger etableringsfrihet. Där föreskrivs att inskränkningar för medborgare i en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territorium är förbjudna. Bestämmelsen har tolkats och utvecklats i rätts- praxis på liknande sätt som bestämmelsen i artikel 34 om fri rörlig- het för varor. I domen i målet Thieffry mot Conseil de l’ordre des avocats uttalade domstolen bland annat att etablerings- frihet, under iakttagande av de yrkesregler som var berättigade med hänsyn till allmänintresset, var ett av fördragets mål. I målet mot Land Baden-Württemberg39 uttalade domstolen att den fria rörligheten för arbetstagare och etableringsfriheten utgjorde hinder för nationella åtgärder om en sådan åtgärd, även om den tillämpades på ett icke-diskriminerande sätt, kunde göra det svårare eller mindre attraktivt för gemenskapens medborgare att utöva de grundläggande friheter som garanterades av fördraget. Från denna princip fick undantag göras endast om en sådan åtgärd hade ett legitimt syfte som dels var förenligt med fördraget och dels berättigat av hänsyn till allmänintresset. I ett sådant fall kräv- des att tillämpningen av den aktuella nationella lagstiftningen var sådan att den garanterade uppfyllandet av det syfte den hade och 36C-267/91 Keck och Mithouard (förenade målen C 267/91 och C-268/91), EU:C:1993:905. 37Se bl.a. prop. 2009/10:125 s. 145 f. 38C-71/76 Thieffry mot Conseil de l'ordre des avocats de , EU:C:1977:65. 39C-19/92 mot Land , EU:C:1993:125. Utgångspunkter för utredningens uppdrag inte överskred vad som krävdes för att uppnå detta syfte, den måste vara förenlig med gemenskapsrättens krav på proportionalitet. I domen i målet mot Consiglio dell'Ordine degli Avvocati e Procuratori di Milano40 förtydligade domstolen att nationella åt- gärder som kan hindra eller göra det mindre attraktivt att utöva de grundläggande friheter som garanteras av fördraget ska uppfylla fyra förutsättningar. De ska 1) vara tillämpliga på ett icke-diskrimi- nerande sätt, 2) framstå som motiverade med hänsyn till ett träng- ande allmänintresse, 3) vara ägnade att säkerställa förverkligandet av den målsättning som eftersträvas genom dem och de ska inte 4) gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå denna målsätt- ning (jfr med domen i ). Domstolen upprepade i förenade målen och tidigare uttalanden och uttryckte att varje nationell åtgärd som, även om den tillämpas utan diskriminering på grund av natio- nalitet, kan göra det svårare eller mindre attraktivt för gemenskap- ens medborgare att utöva den etableringsfrihet som garanteras i fördraget utgör en inskränkning i den mening som avses i artikel 49 i EUF-fördraget. Artikel 37 reglerar statliga handelsmonopol och anger att medlems- staterna ska säkerställa att statliga handelsmonopol anpassas på ett sådant sätt att ingen diskriminering med avseende på anskaffnings- och saluföringsvillkor förekommer mellan medlemsstaternas med- borgare. Det svenska detaljhandelsmonopolet, som utövas av System- bolaget, har prövats i det så kallade Franzén-målet.42 Målet handlade om en ICA-handlare som hade sålt alkoholdrycker, såväl importe- rade/införda som inhandlade på Systembolaget, i sin butik. Fråga uppkom bland annat om ett lagstadgat monopol som Systembolaget var förenligt med artikel 30 i EG-fördraget (artikel 34 i EUF-fördra- 40C-55/94 mot Consiglio dell'Ordine degli Avvocati e Procuratori di , EU:C:1995:411. 41C-570/07 och (förenade målen C-570/07 och C-571/07), EU:C:2010:300. 42C-189/95 , EU:C:1997:504. Utgångspunkter för utredningens uppdrag get) och om ett sådant monopol stred mot artikel 37 i EG-fördraget (artikel 37 i EUF-fördraget). Domstolen konstaterade att artikel 37 krävde att monopolets utformning och funktionssätt anpassades på ett sådant sätt att ingen diskriminering avseende anskaffnings- och saluföringsvillkor fanns mellan medlemsstaternas medborgare. Handeln med varor med ursprung i övriga medlemsstater fick var- ken rättsligt eller faktiskt missgynnas i förhållande till handeln med inhemska varor och det fick inte uppstå någon snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna. Artikel 37 utgjorde inte något hinder för nationella bestämmelser om ett statligt handels- monopol för alkoholdrycker, såsom bestämmelser om monopolets kriterier och metoder för urval av försäljningsställen eller marknads- föring av produkter, då dessa bestämmelser varken är diskrimine- rande eller missgynnar drycker som importeras från andra medlems- stater. Vidare uttalade att nationella bestämmelser som inte direkt reglerade monopolets funktionssätt, men ändå på- verkade detsamma, skulle bedömas mot bakgrund av nuvarande artikel 34 i EUF-fördraget. Genom sin praxis har klargjort att restriktiva natio- nella regleringar kan vara legitima när de motiveras av folkhälso- skäl. Det ankommer på medlemsstaterna att bestämma nivån på skyddet för folkhälsan. praxis visar vidare att om den nationella lagstiftningen på ett sammanhängande och systema- tiskt sätt tillgodoser det behov som lagstiftningen syftar till att uppnå uppfylls det av medlemsstaten åberopade syftet. En annan förut- sättning för en tillåten reglering är att restriktionerna ska tillämpas på ett proportionerligt och icke-diskriminerande sätt. Utredningen kommer i anslutning till sina överväganden (se framför allt kapitel 5 och 7) att utveckla resonemangen samt redo- visa ytterligare av de delar av praxis som är aktuella när det gäller att bedöma frågan hur man utformar den lämpligaste regleringen i fråga om alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Även det s.k. tjänstedirektivet kan komma att bli aktuellt.43 Tjänste- direktivets regler syftar till att skapa en gemensam marknad för tjänster. I tjänstedirektivet anges att direktivet inte ska påverka vissa områden, t.ex. straffrätten och arbetsrätten. Tjänstedirektivet är tillämpligt på tjänster som tillhandahålls av tjänsteleverantörer som är etablerade i en medlemsstat i EU (artikel 2.1). Vissa verksam- heter undantas uttryckligen från direktivets tillämpningsområde (artikel 2.2–3), t.ex. icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, finansiella tjänster och skatteområdet. I artikel 3.1–3 regleras hur bestämmelserna i tjänstedirektivet förhåller sig till andra bestäm- melser i gemenskapsrätten. Tjänstedirektivets bestämmelser rör administrativ förenkling; tillstånd och vissa andra krav på etablering samt fri rörlighet för tjänsteverksamhet, själva tillståndsförfarandet, tjänstemottagarnas rättigheter, tjänsternas kvalitet samt myndighets- samarbete mellan medlemsstaterna. Särskilda bestämmelser om etableringsfrihet för tjänsteleveran- törer finns i artikel 9–15 i tjänstedirektivet. Bestämmelserna är uppdelade i två avsnitt – tillstånd för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet samt otillåtna krav för att tillåta tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet på ett lands territorium. Särskilda bestämmelser om fri rörlighet för tjänster finns i artikel 16–21 i tjänstedirektivet. Bestämmelserna är uppdelade i två avsnitt – frihet att tillhandahålla tjänster och därtill knutna undantag samt tjänste- mottagares rättigheter. I avsnitt 11.8 finns en redogörelse för den anmälningsskyldighet som kan bli aktuell genom tjänstedirektivet. 43 och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden. Utgångspunkter för utredningens uppdrag 3.4.2EU-rättslig alkoholstrategi och handlingsplan Syftet med är att hjälpa medlemsstaterna och andra aktörer att samordna sina insatser för att minska alkoholens skadeverkningar i EU.44 Tonvikten ligger på att förebygga och minska hög och extrem alkoholkonsumtion, minderårigas alkohol- konsumtion samt några av de största skadeverkningarna, som alko- holrelaterade trafikolyckor och fetalt alkoholsyndrom.45 Det med- delande från kommissionen där den EU-rättsliga alkoholstrategin uttrycks utgår från medlemsländernas respektive nationella och kulturella kontext och berör inte alkoholbruk som sådant utan missbruk och dess skadeverkningar. Det understryks i inledningen av meddelandet att avsikten inte är att med åtgärder på gemen- skapsnivå ersätta nationella politiska åtgärder som i enlighet med subsidiaritetsprincipen hör till den nationella behörigheten. Kom- missionen betonar vidare att den inte har för avsikt att föreslå att harmoniserad lagstiftning utarbetas om förebyggande av alkohol- relaterade skador. I detta sammanhang kan dock noteras att det har påbörjats ett arbete med att se över och eventuellt ersätta direktiv /83/EEG (strukturdirektivet), som avser harmonisering av struk- turerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker.46 I strategin fastställs fem prioriterade teman: att 1) skydda ung- domar, barn och ofödda barn, 2) minska antalet skador och dödsfall i samband med alkoholrelaterade trafikolyckor, 3) förebygga alkohol- relaterade skador bland vuxna och minska de negativa effekterna på arbetsplatsen, 4) informera, utbilda och öka medvetenheten om konsekvenserna av riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion och 44Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén, En EU-strategi för att stödja medlems- staterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna, den 24.10.2006, KOM (2006) 625 slutlig. 45Fetalt alkoholsyndrom är en medicinsk diagnos orsakad av att modern konsumerat alkoholdrycker under graviditeten. 46Se bl.a. consultations/public-consultation-structures-excise-duties-applied-alcohol-and-alcoholic- beverages_en. Detta kan ha också ha betydelse för folkhälsan då den kanske viktigaste förebyggande insatsen mot alkoholskador är höga priser. Utgångspunkter för utredningens uppdrag om goda alkoholvanor samt att 5) utveckla, stödja och förvalta en gemensam evidensbas.47 Strategins genomförande bedömdes och . I den senaste utvärderingen granskade man bland annat de två huvudsakliga instrument som införts för att stödja implementeringen av strategin; alkoholpolitik (CNAPA)48 och EU:s forum för alkohol och hälsa (EAHF)49. Vid utvärderingen framkom indi- kationer på att strategin hade tillhandahållit en gemensam grund för åtgärder mot alkoholrelaterade skador, vilket var värdefullt. Trots detta konstaterades att alkoholrelaterade skador fortsatte att vara en ekonomisk och social börda inom EU och att strategins mål ännu inte har uppnåtts till fullo.50 Det finns även en handlingsplan mot ungas drickande och berus- ningsdrickande som utfärdats av CNAPA och som går ut på att förebygga alkoholrelaterade skador bland unga och bidra till målen i EU:s alkoholstrategi.51 Bakgrunden var att lämnade ett förslag till CNAPA om att skapa en handlingsplan som ett sätt att stärka arbetet inom EU beträffande vissa områden av skadlig alkoholkonsumtion. CNAPA utvecklade därefter en hand- lingsplan som inriktade sig på fokusområdena ungas drickande och berusningsdrickande. Tanken var att planen skulle komplettera redan pågående aktiviteter som är inordnade inom EU:s alkohol- strategi och alla intressenter uppmuntrades att arbeta med strategin och handlingsplanen parallellt.52 47En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelate- rade skadorna, s. 4, 8–12. 48The (). Kommittén inrätta- des av och spelar en viktig roll i genomförandet av . 49The European Alcohol and (). Den stadga som ligger till grund för forumet undertecknades . Forumet är en plattform där olika organ kan diskutera, jämföra lösningar och aktivt motverka skadlig alkoholkonsumtion. 50Assessment of the added value of the EU strategy to support Member States in reducing alcohol-related harm, Final report, . 51Action Plan on Youth Drinking and on Heavy Episodic Drinking () (2014–2016), utfärdad av alkoholpolitik (CNAPA), . 52 A.a., s. 6 f. Utgångspunkter för utredningens uppdrag Internationellt används termerna import och införsel vanligtvis synonymt, medan man i ofta gör skillnad på dem. För tydlig- hetens skull kommer i detta avsnitt kort att redogöras för termino- login samt för hur utredningen fortsättningsvis kommer att använda begreppen. Import innebär att någon erhåller varor eller tjänster från ett annat land än det egna. Termen införsel används ofta synonymt med import, men också som ett vidare begrepp.53 I används ofta termen införsel då varor förs in i från EU- eller EES- länder (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet). Termen import avser då de fall då varan förs in från ett land utanför EU:s punkt- skatteområde (tredje land).54 I lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 1 §, anges att med import avses att en alkoholvara förs in i från ett land utanför EU eller EES. I 4 kap. alkohollagen regleras införsel och import under samma rubrik och det talas i 4 kap. 4 § om att ”föra in” alkohol- drycker, vilket alltså innefattar såväl införsel som import. Denna distinktion är dock inte etablerad internationellt och används till exempel inte av i dess rättspraxis.