sou · H5B310 · 2017-02-22 00:00:00 — Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka behovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av oredlighet i forskning och lämna förslag som säkerställer en tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet. I uppdraget har bl.a. ingått att kartlägga hur oredlighet i forskning hanteras i andra länder samt att utreda hur begreppen god sed och oredlighet i forskning används och hur universitets och högskolors ansvar för upprätthållande av god sed i forskningen vid behov kan förtydligas. Utredningen har även haft i uppdrag att göra en översyn av verksamheten vid för oredlighet i forskning vid och vid behov föreslå en ny ändamålsenlig organisation för oberoende utredningar av oredlighet i forskning. Vidare har utredningen haft i uppdrag att föreslå hur rättssäkerheten vid bedömning av misstänkt oredlighet ska kunna garanteras och att lämna nödvändiga författningsförslag. (Dir. 2015:99) förordnades professor som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet (U 2015:07). Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren () och kanslirådet (). Som experter förordnades från och med samma datum professor (), forskaren (), docent (), professor (), avdelningschefen (social utvärdering), biträdande avdelningschefen (), lektor (), professor () och avdelningschefen (Veten- Som sekreterare i utredningen kanslirådet och fd kammarrättsrådet . Genom tilläggsdirektiv som beslutades har tiden för redovisning av uppdraget förlängts från till . (Dir. 2016:87) Härmed överlämnar utredningen sitt betänkande Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (SOU 2017:10). Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om prövning av oredlighet i forskning ......... Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ..... 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ......................................... 1.5Förslag till förordning med instruktion för 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:1068) med instruktion Utredningens uppdrag och genomförande .................... 2.2Utgångspunkter och begränsningar av uppdraget enligt Utredningens uppdrag i ett vidare perspektiv....................... Vad är god sed och oredlighet i forskning?.................... Vad är forskning? Forskningens utförare och finansiering ................................ Vad är god forskningssed? God forskningssed handlar om etik, moral och Vad är oredlighet i forskning? En historisk bakgrund ............................................ Från forskningsfusk till oredlighet i forskning ..... Vad betyder ”oredlighet”? Hur förhåller sig oredlighet till god sed i 3.5Hur används begreppen god sed och oredlighet i forskning hos forskningsutförarna?...................................... 3.6 Förekomst av oredlighet i forskning..................................... 3.6.1Hur vanligt förekommande är oredlighet i 3.6.2Har förekomsten av oredlighet i forskning Varför förekommer oredlighet i forskning?.......... utredningsarbete och nuvarande system .......... Ansvar för upprätthållande av god sed i forskningen .......... Vilket ansvar har forskningsutföraren? Vilket ansvar har den enskilde forskaren? Utredningar av misstänkt oredlighet i forskning ................. 4.4Översyn av verksamheten vid för oredlighet i forskning ............................................................. Andra länders system för hantering av misstänkt oredlighet i forskning ................................................. 5.1Ingen enhetlig modell för hantering av misstänkt oredlighet i forskning ............................................................. Problem .........................och allmänna överväganden Problem ..............................med den nuvarande ordningen Alltför stora olikheter i utredningar och konsekvenser av oredlighet i forskning 6.1.2Problem kring tilltron till utredningar av oredlighet inom den egna organisationen ............ Svårt att upprätthålla utredningskompetens........ 6.1.4Inte tillräckligt god rättssäkerhet för de som anmäler och de som blir anmälda ......................... 6.1.5Universitet och högskolor arbetar inte tillräckligt systematiskt med frågor om god 6.1.6Oklart syfte med att göra utredningar om 6.2 Utgångspunkter för utredningens förslag........................... 6.2.1Förslagens huvudsakliga syfte är att värna forskningens tillförlitlighet och kvalitet, allmänhetens förtroende för forskningen samt Målbilder och ramar .............................................. En nationell nämndmyndighet för prövning av oredlighet i forskning ............................................... 7.1Alternativ för en förändrad organisation för utredningar av oredlighet i forskning.................................. 7.1.1Alternativ 1 – Det nuvarande systemet behålls med vissa kompletteringar.................................... Alternativ 2 – Utredningar av oredlighet i forskning görs överklagbara till en särskild 7.1.3Alternativ 3 – Ett nationellt organ får en mer tydlig och självständigt utredande roll av oredlighet i forskning ............................................ En nationell myndighet för prövning av oredlighet i forskning bör inrättas ....................... 7.2.1Utredningsorganet ska vara en självständig Myndigheten ska vara en nämndmyndighet........ En nationell definition av oredlighet i forskning .......... En nationell definition ska beslutas i lag............................. Fördelar med en lagreglering................................ Nackdelar med en lagreglering ............................. Bedömning och förslag ......................................... Termen ”oredlighet i forskning” bör alltjämt användas..... Förslag till nationell definition av oredlighet i forskning .. Definitionens objektiva sida................................. Definitionens subjektiva sida ............................... Ytterligare avgränsningar – vem och vad ska kunna prövas av den nationella nämnden? Vilken verksamhet?............................................................... Vilka forskningsutförare?..................................................... 9.2.2Enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina......................... Övriga statliga myndigheter ................................. Kommuner och landsting...................................... Övrig statlig och verksamhet............. Forskning med offentlig finansiering................... 9.3Utredning av misstänkt oredlighet utomlands och i 9.3.2Utredning av oredlighet i internationella Nuvarande svenska reglering ................................ Överväganden och slutsats ................................... 9.4Bör det finnas en bortre gräns för när utredningar ska få initieras?............................................................................. En jämförelse med andra regleringar.................... Argument för och emot en bortre gräns.............. Överväganden och slutsats ................................... Mer om utredningarna om oredlighet i forskning ......... Inledande av utredningarna .................................................. 10.1.1Forskningsutförarna ska ha skyldighet att 10.1.2 Enskilda ska ha möjlighet att anmäla ................... 10.1.3Den nationella nämnden ska själv kunna 10.1.4Överlämnande av ärenden till Genomförande av utredningarna......................................... 10.2.2 Utredningarna bör handla om både forskningen, forskarna och 10.2.3 Den nationella nämndens respektive 10.2.4 Befogenheter för nämnden och 10.3.1 ..................Den nationella nämnden fattar beslut 10.3.3 Nämnden bör inte fatta beslut om arbetsrättsliga eller andra konsekvenser Vad händer ............efter den nationella nämndens beslut? 10.4.1 .........................Berörda instanser ska informeras Mer om den nationella nämndens uppgifter och Den nationella ....................................nämndens uppgifter Arbetsformer, beredningsorganisation och 12.1.1 ..................Rätt att ta del av allmänna handlingar 12.1.2 .................Rätt till partsinsyn i mål eller ärenden Överväganden ...................................................och förslag 12.2.2 Skyddet för den som öppet anmäler oredlighet 12.2.3 Skyddet för den som utpekas som oredlig........... 12.2.4 En kompletterande bestämmelse om överföring av sekretess .......................................... 12.2.5 Behov av sekretess ........... Rätt till överklagande............................................................ Möjligheten att överklaga ..................................... Vem kan överklaga?............................................... 13.1.3 Var ska överklaganden prövas?............................. Särskilt om omprövningsrätt................................................ Upprätthållande av god sed ...................................... 14.1Förtydligande av forskarnas och forskningsutförarnas ansvar för att forskning sker i enlighet med god God forskningssed för ............................................. Nya uppgifter för statliga universitet och högskolor gällande frågor om god forskningssed................................. 14.3.1 Riktlinjer för hantering av avvikelser från god 14.3.2 Främjande av medarbetares möjligheter att få råd och stöd i frågor om god forskningssed och avvikelser från sådan sed ................................ Årlig rapportering och sammanställning av avvikelser från god forskningssed ......................................................... Medel för forskning om oredlighet i forskning .................. Uppföljning och utvärdering ............................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Allmänt om förslagens syfte ................................................ Kommuner och landsting ..................................... 17.3.3 Enskilda utbildningsanordnare, statliga bolag och stiftelser samt kommunala bolag, föreningar och stiftelser........................................ Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............... Konsekvenser för personlig integritet................................. Förslaget till lag om prövning av oredlighet i forskning.... Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ........................................................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................... Sammanfattning av enkät till universitet och Utredningen har haft i uppdrag att undersöka behovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av oredlighet i forskning och lämna förslag som säkerställer en tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet. I uppdraget har bl.a. ingått att kartlägga hur oredlighet i forskning hanteras i andra länder samt att utreda hur begreppen god sed och oredlighet i forskning används och hur universitets och högskolors ansvar för upprätthållande av god sed i forskning vid behov kan förtydligas. Utredningen har också haft i uppdrag att göra en översyn av verksamheten vid för oredlighet i forskning vid . Utredningen har haft enskilda samråd med en stor mängd företrädare för forskningsutförare, myndigheter och vetenskapliga sammanslutningar. Vi har också genomfört en enkätundersökning bland universitet och högskolor om oredlighet och god sed i forskning, anordnat en hearing dit representanter för forskarsamhället och myndigheter bjöds in samt besökt och och haft kontakt med Forskningsetiska delegationen i för att närmare granska erfarenheterna av de tre ländernas system för utredning av misstankar om oredlighet i forskning. Utredningen har arbetat i då frågan om oredlighet i forskning och dess konsekvenser har fått stor medial uppmärksamhet i . Bland de länder som utredningen har studerat finns flera exempel på att inhemska oredlighetsskandaler har fått skärpta regelverk som följd. De företrädare för forskarsamhället och myndigheter som vi har mött under utredningsarbetet har också ofta, i linje med utredningens direktiv, gett uttryck för en önskan om ett tydligare och mer rättssäkert system för utredningar av oredlighet i forskning. har det rests farhågor om att ett enda uppmärksammat oredlighetsfall kan ge en felaktig bild av tillståndet i svensk forskning. Om god sed och oredlighet i forskning Begreppet god forskningssed har definierats som de samlade etiska kraven på hur god forskning bör bedrivas. Kraven har sin förankring i samhällets etiska normer och värderingar. De handlar bl.a. om att forskaren ska tala sanning om sin forskning, medvetet granska och redovisa utgångspunkterna för sina studier, öppet redovisa metoder och resultat, inte stjäla forskningsresultat från andra, hålla god ordning i sin forskning och sträva efter att bedriva sin forskning utan att skada människor, djur eller miljö. I och internationellt finns en stor uppsättning riktlinjedokument om god forskningssed. Vissa allvarligare avvikelser från god forskningssed brukar betecknas oredlighet i forskning. Det finns inte någon allmänt accepterad uppfattning om exakt vilka avvikelser som omfattas av begreppet. Vår enkätundersökning visar att det bland de svenska lärosätena inte råder någon samsyn i denna fråga. I de flesta svenska och utländska definitioner är dock kärnan i begreppet fabricering, förfalskning och plagiering (FFP). –2015 utredde svenska universitet och högskolor sammanlagt 110 fall av vad man bedömde som misstänkt oredlighet i forskning. I 16 av fallen konstaterades oredlighet, vilket innebär ett snitt på 2,7 fall . Mycket talar för att problemet med oredlighet är mer omfattande än antalet prövade fall, men det finns inga säkra studier som visar på hur vanligt förekommande det är. Ambitioner, fåfänga, fartblindhet, ökad konkurrens, publiceringshets, ny teknik m.m. är faktorer som lyfts fram i den akademiska litteraturen och debatten som möjliga förklaringar till varför forskare är oredliga. Vem har ansvar för att upprätthålla god forskningssed? Den enskilda forskarens eget etiska ansvar utgör grunden för all forskningsetik och forskningsetik handlar i stor grad om hur enskilda forskare ska eller bör uppträda. Forskarna har alltså ett stort ansvar för att utföra forskningen i enlighet med god forskningssed. Detta ansvar delar de med sina arbetsgivare, forskningsutförarna. Forskningsutförarna bör t.ex. se till att forskarna får utbildning i god forskningssed, att forskningsmiljöer är sunda och att forskarna har tillgång till adekvata verktyg för dokumentation och arkivering av forskningen. Ansvaret för att upprätthålla god sed i forskningen följer av forskningsetiska riktlinjer och dokument som är av moralisk och inte rättslig art. För statliga universitet och högskolor gäller även bestämmelser i högskolelagen om att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed ska värnas och att verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås i forskningen. Hur hanteras misstänkt oredlighet i forskning i och internationellt? För statliga universitet och högskolor är det reglerat att de ska utreda misstankar om oredlighet i forskning inom den egna organisationen. De har möjlighet och ibland skyldighet att under pågående utredning hämta in ett yttrande från Expertgruppen för oredlighet i forskning vid . För övriga forskningsutförare finns inga bestämmelser om att eller hur de ska utreda misstankar om oredlighet i forskning. De flesta lärosäten har beslutat om en hanteringsordning som ska följas när misstankar om oredlighet uppstår, men bara drygt hälften har hanterat sådana misstankar. Under vårt utredningsarbete har många personer framfört att dagens system inte skapar en tillräckligt stor nationell enhetlighet i fråga om vare sig behandling av misstänkt oredlighet eller konsekvenser av konstaterad oredlighet. Det finns ingen nationell definition av oredlighet, inga särskilda regler för hur utredningarna ska gå till och inga riktlinjer för vilka konsekvenser oredlighet bör få. Expertgruppen för oredlighet i forskning vid har inte varit tillräckligt normerande, bl.a. till följd av att den har fått yttra sig i få fall () och att den har utgått från en annan definition av oredlighet än många universitet och högskolor. Det har också ifrågasatts om lärosätena verkligen kan vara helt opartiska när de utreder oredlighet inom den egna organisationen. Kartläggningen av hur oredlighet i forskning hanteras i andra länder visar att systemen är mycket olika. Det primära ansvaret för att utreda misstankar om oredlighet ligger dock i de flesta länder på forskningsinstitutionerna och de flesta har någon form av central instans som spelar en roll i utredningsprocessen. Den centrala instansen för utredning av misstänkt oredlighet är ibland en statlig myndighet, ibland ett privaträttsligt organ och ibland en forskningsfinansiär. I vissa länder har den centrala instansen mandat att behandla konkreta ärenden medan den i andra länder enbart är rådgivande. Förslag om att en ny myndighet ska utreda misstankar om oredlighet i forskning Utifrån översynen av dagens reglering av hur misstänkt oredlighet i forskning ska utredas och de problem som har påtalats har utredningen dragit slutsatsen att det behövs en förändring av organisationen kring utredningar av misstänkt oredlighet för att systemet ska ge bättre förutsättningar för tillförlitlighet och rättssäkerhet. Vi har övervägt om det nuvarande systemet, där universitet och högskolor ansvarar för utredningarna, ska behållas men kompletteras med detaljregleringar för hur utredningarna ska gå till, om en möjlighet att överklaga besluten till en central instans i stället bör införas, eller om ett fristående organ ska ges i uppdrag att utreda alla fall av misstankar om oredlighet i forskning. Vår slutsats i denna del är att ett system där ett fristående organ utreder alla misstankar om oredlighet bäst kan tillförsäkra att utredningarna hanteras på ett opartiskt, enhetligt och tillförlitligt sätt. Vi föreslår därför att utredningarna ska skötas av en självständig nämndmyndighet, . Nämnden ska bestå av en ordförande, som är eller har varit ordinarie domare, och högst tio ledamöter med vetenskaplig kompetens inom olika områden. Bland ledamöterna ska finnas dokumenterad erfarenhet av arbete med frågor om god forskningssed. Hantering av andra avvikelser från god forskningssed än de som utgör oredlighet ska skötas av forskningsutförarna själva. I betänkandet föreslås att hanteringen fastställs i en ny lag om prövning av oredlighet i forskning. Förslag om en lagfäst definition av oredlighet i forskning Utredningen bedömer att den föreslagna lagen om prövning av oredlighet i forskning bör innehålla en definition av oredlighet i forskning som klargör vad som ska utredas av den föreslagna . Vi har därmed övervägt vilka företeelser som bör klassas som oredlighet i forskning, om definitionen bör vara snäv, och enbart hänvisa till ett litet antal företeelser, eller vid, och inkludera ett större antal företeelser, och om den bör vara sluten, dvs. räkna upp alla företeelser som klassas som oredlighet, eller öppen, dvs. tillåta att fler företeelser kan inkluderas. Vi har slutit oss till att föreslå en snäv och sluten definition av oredlighet i forskning enligt följande: allvarliga avvikelser från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering som begås uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vid planering, genomförande eller rapportering av forskning. Denna definition anser vi innebär störst tydlighet och rättssäkerhet och vi bedömer att den kan få bredast stöd från forskarsamhället för att i vart fall det som definitionen utpekar tveklöst utgör oredlighet i forskning. Den liknar också lagfästa definitioner i andra länder. Genom en sådan snäv definition uppnås enligt utredningen dessutom en tydlig och rimlig avvägning av vilka fall av avvikelser från god forskningssed som bör utredas på nationell nivå och vilka fall som alltjämt bör hanteras av forskningsutförarna själva. Förslag om vilka forskningsutförare som ska vara med i systemet och vilken forskning som ska kunna utredas Reglerna om utredning av misstankar om oredlighet i forskning gäller endast statliga universitet och högskolor. Utredningen har haft som strävan att alla forskningsutförare så långt som möjligt ska behandlas lika i det nya systemet. Vi föreslår därför att ska utreda misstankar om oredlighet i forskning hos alla statliga universitet och högskolor, övriga statliga och kommunala myndigheter och organ som kan likställas med myndigheter samt hos de enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina. och högskolor står för den absoluta merparten av dessa forskningsutförares sammanlagda forskning. I utförs en betydande mängd forskning och utveckling även inom den privata sektorn. Utredningen har övervägt om misstänkt oredlighet i privata företags, organisationers och stiftelsers forskning bör utredas av . Vår slutsats är att en skyldighet för dessa att anmäla en misstanke om oredlighet till ett statligt organ och en skyldighet att förse organet med forskningsdata skulle vara ett alltför långtgående ingrepp i näringsfriheten och vi föreslår därför att de lämnas utanför systemet. Även forskning utomlands som en del i internationella forskningssamarbeten ska kunna utredas, om forskningen har utförts av en forskningsutförare som omfattas av lagens bestämmelser. Vi föreslår också att inte ska pröva oredlighet i forskning som grundas på omständigheter som är äldre än , om det inte finns särskilda skäl för en sådan prövning. Förslag om utredningarnas olika faser Utredningen föreslår att de forskningsutförare som ingår i systemet ska vara skyldiga att till anmäla alla misstankar om oredlighet i forskning inom den egna forskningsverksamheten som kommit till deras kännedom. Dessutom ska enskilda personer ha möjlighet att anmäla misstankar om oredlighet i forskning till nämnden, och nämnden ska också kunna ta upp utredningar på eget initiativ. För att utredningarna ska kunna genomföras måste få del av den information som den behöver. Vi förslår därför att det i lag införs en bestämmelse om att forskningsutföraren på begäran ska lämna den hjälp och de uppgifter, upplysningar och handlingar om aktuell forskning som nämnden behöver för sin prövning samt tillträde till de lokaler som använts vid forskningen. utfärda förelägganden om uppgifter, upplysningar eller handlingar inte lämnas eller tillträde eller hjälp vägras. Ett föreläggande ska få förenas med vite. Känsliga uppgifter i materialet ska skyddas av sekretess. Av Oredlighetsnämndens beslut ska det framgå om det föreligger fabricering, förfalskning eller plagiering i en forskning samt om en eller flera forskare har gjort sig skyldiga till oredlighet i forskning eller inte. Det är inte otänkbart att nämnden under sina utredningar upptäcker brister hos forskningsutföraren, vad gäller t.ex. utbildning, handledning eller forskningsmiljö. ska i ett yttrande i samband med sitt beslut även få uttala sig om sådana brister hos forskningsutföraren som nämnden anser bör avhjälpas. Vi föreslår dock inte att nämnden ska ha något tillsynsansvar över forskningsutförarna.