sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Tingsrätten ut- talade uttryckligen i ett av fallen att umgänge inte ska ske på be- kostnad av familjens rätt till skydd. I ett annat fall beslutades om 14 Dessutom ingår i vår genomgång ett fall där pappan hade skyddade personuppgifter men av skäl som inte hade att göra med mamman. Barnet bodde hos mamman och hade inte skyddade personuppgifter. I det aktuella målet dömde tingsrätten till gemensam vårdnad. Vi bortser i övrigt från detta fall i den fortsatta genomgången. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter umgänge genom brevkontakt, där det i domslutet angavs att den vuxne som hjälper barnen ska ha kontroll över vad som skrivs så att vistelseorten inte röjs av misstag. Tingsrätten hade i det aktuella fallet tidigare avslagit pappans interimistiska yrkande om umgänge med barnen. Hovrätten ändrade tingsrättens interimistiska beslut och beslutade om umgänge med umgängesstöd. Vid ett av umgänges- tillfällena röjde barnen den nya vistelseorten. Denna omständighet beaktades när tingsrätten i domen beslutade om att umgänget endast skulle ske genom brevkontakt. Det förekommer dock att tingsrätten beslutar om umgänge trots att barnet har skyddade personuppgifter. I vår undersökning finns två sådana fall. Umgänget skulle i båda fallen inledningsvis ske med umgängesstöd. Vilken tingsrätt handlade målet? Utifrån det material som vi har tillgång till – dvs. domar och vård- nadsutredningar – bedömer vi att målen i fem av fallen handlades av den tingsrätt som var barnens hemvistort för stäm- ningen. I ett av dessa fall valde tingsrätten dock att i stället hålla huvudförhandling i en annan tingsrätt. De övriga två målen hand- lades, efter vad vi kan bedöma, av den tingsrätt inom vars domsaga pappan var bosatt. I vilken utsträckning genomfördes en vårdnadsutredning i målen och vad innehöll den? En vårdnadsutredning genomfördes i sex av de sju fallen. I det sjunde fallet åberopades i stället tidigare genomförda vårdnadsutredningar. När det gäller en majoritet av fallen genomfördes vårdnadsutred- ningen av socialnämnden i en kommun som ingick i den aktuella tingsrättens domsaga och där pappan var fortsatt bosatt. I ett fall där pappan hade flyttat från den tidigare gemensamma bostadsorten genomfördes utredningen i stället av den kommun där pappan nu var bosatt. Tingsrätten gav i ett annat fall, när pappan flyttat, social- nämnden på tingsrättsorten i uppdrag att i samråd med socialnämn- den på pappans nya bostadsort genomföra vårdnadsutredningen. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter I fyra av fallen gjorde socialnämnden inom ramen för vårdnads- utredningen hembesök hos mamman, antingen i den egna bostaden eller på det skyddade boendet. Där hembesök inte genomfördes angavs i vårdnadsutredningen i ett av fallen att utredaren valt att inte ta reda på var mamman och barnet bodde eftersom så få som möjligt skulle veta detta. Av den anledningen hade utredaren inte gjort något hembesök hos mamman och därför valt att inte heller besöka pappans bostad. I det andra fallet, där hembesök inte gjordes hos mamman eftersom hon hade skyddat boende, var anledningen till att hembesök inte gjordes hos pappan att han inte hade något umgänge med barnen i sin bostad. När det gäller frågan om uppgifter från referenspersoner hämtas in eller inte när det förekommer skyddade personuppgifter tyder vår undersökning på att det vanligaste är att sådana inte hämtas in. I en av vårdnadsutredningarna redovisades dock uppgifter från referens- personer under rubriken ”skolans uppgifter” utan att namn på lärare eller skola angavs. Vårdnadsutredningarna i de övriga målen inne- höll inte några referensuppgifter från barnens aktuella förskola eller skola. 14.5.3Vilka problem anser aktörerna att det finns när det gäller skyddade personuppgifter? De flesta aktörer som vi har hämtat in synpunkter från har uppgett att det är vanligt eller t.o.m. mycket vanligt i familjemål att barnet och någon av föräldrarna har skyddade personuppgifter. Flera av dessa aktörer har uppgett att det är för enkelt att få och behålla skyddade personuppgifter och att detta utgör ett problem. De har uppgett att de misstänker att det förekommer att en förälder miss- brukar systemet för att få fördelar i en kommande domstolsprocess. De flesta aktörer som vi har inhämtat synpunkter från verkar anse att forumfrågan kan vara problematisk i mål där det förekom- mer skyddade personuppgifter men det bör nämnas att flera tings- rätter angett att forumfrågan vanligen inte brukar vara komplicerad. Ofta görs det inte någon foruminvändning i målen. Ett par av aktörerna som vi har hämtat in synpunkter från har uppmärksammat Högsta domstolens avgörande i NJA 2015 s. 218 om att kan vara behörig domstol när barnet har skyddade personuppgifter. I sammanhanget har en tingsrätt an- Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter fört att det skulle vara värdefullt om fler domstolar än ansågs vara rätt forum i dessa fall. Som ett förslag har den tingsrätten angett hemvistforum hos den förälder som barnet inte bor hos. Många av de aktörer som vi har hämtat in synpunkter från har uttryckt att det inte är forumfrågan som är den mest problematiska frågan i mål där det förekommer skyddade personuppgifter utan i stället handläggningen därefter. Ett problem som har framhållits är de svårigheter som finns att genomföra en utredning om vårdnad, boende och umgänge. Det kan t.ex. vara problematiskt att avgöra vilken familjerätt som ska genomföra utredningen. I något område finns en överenskommelse om att hemvistkommunen för den för- älder som inte har skyddade personuppgifter ska verkställa hela ut- redningen. Det kan dock även i sådana fall uppstå diskussioner om vilken kommun som ska stå för kostnaden för utredningen. Ett par familjerätter har föreslagit att det införs en bestämmelse om behörig familjerätt för verkställande av utredningar i mål där det förekom- mer skyddade personuppgifter. Från aktörshåll har framförts att om flera familjerätter deltar i genomförandet av utredningen är det ingen som får helhetsbilden. I de aktuella vårdnadsutredningarna görs inte heller alltid hembesök. En annan svårighet är frågan om huruvida uppgifter från referens- personer bör inhämtas i utredningen eftersom man inte kan avslöja vilka dessa personer är. Det verkar råda delade uppfattningar om det är lämpligt att en referensperson hörs anonymt i vårdnadsutred- ningen trots att personen sedan inte kan höras i domstol eftersom anonyma vittnesmål inte är tillåtna. Även i förhandlingssituationen kan det ske misstag som innebär att barnets nya vistelseort avslöjas. Det har t.ex. förekommit att det under ett förhör som skett per video från en annan tingsrätt hörts att en annan förhandling ropades på, vilket avslöjade vid vilken tings- rätt den aktuella personen befann sig. Flera aktörer som vi har varit i kontakt med har efterfrågat tyd- liga riktlinjer för handläggningen av mål med skyddade personupp- gifter. Enligt de aktörer som vi har hämtat in synpunkter från innebär den omständigheten att barnet har skyddade personuppgifter även problem vid avgörandet av sakfrågorna i målet. I praktiken kan det nämligen vara svårt att ha gemensam vårdnad eller umgänge med Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter ett barn om barnets vistelseort inte får avslöjas. Det har påtalats att ett särskilt problem uppstår när det behövs umgängesstöd, där ut- gångspunkten är att detta ska anordnas där barnet bor. Någon aktör har påpekat att det förekommer att domstolen beslutar om umgänge med umgängesstöd trots att behov av skydd inte ska föreligga vid umgängesstöd och då det är svårt att senare låta umgänget övergå i ett umgänge utan umgängesstöd. En omarbetning av 6 kap. 15 c § FB har därför efterfrågats. 14.5.4Utredningens bedömning om det finns en risk för att skyddade personuppgifter avslöjas i en domstolsprocess Ger den rättsliga regleringen tillräckligt skydd när domstolsprocessen inleds? Vår bedömning: Den rättsliga regleringen om vilka personupp- gifter som en part ska lämna när ett mål eller ärende om vård- nad, boende eller umgänge inleds behöver inte ändras. Regleringen om att behörig socialnämnd ska väcka talan om vårdnad, umgänge eller förmynderskap kan dock avslöja var ett barn med skyddade personuppgifter befinner sig. Den part som inleder ett mål i domstol är skyldig att lämna vissa kontaktuppgifter till domstolen om sig själv och sin motpart. Dessa uppgifter behöver domstolen som regel för att kunna sköta del- givningen av handlingar i målet eller ärendet. Om svaranden eller mot- parten saknar känd adress, ska uppgift lämnas om den utredning som har gjorts för att fastställa detta (33 kap. 1 § RB och 5 § ÄL). Regleringen är alltså i grunden problematisk när svaranden har skyddade personuppgifter. Tingsrätten får dock inte avvisa en talan om vårdnad, boende eller umgänge på grund av att uppgifterna som ska ligga till grund för delgivningen med svaranden är bristfälliga (33 kap. 10 § RB). I indispositiva mål har domstolen en utrednings- skyldighet (jfr JO 2000/01 s. 36). Denna innebär att domstolen måste försöka få fram adressuppgifterna på annat sätt. Domstolen har goda förutsättningar att fullgöra sin utrednings- skyldighet. Sekretess hindrar inte att en uppgift om en enskilds adress Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter m.m. lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgiv- ning enligt delgivningslagen (10 kap. 26 § första stycket OSL).15 Domstolen kan dessutom sända handlingar till svaranden utan att känna till hans eller hennes adress. Detta sker genom särskilda postförmedlingstjänst.16 Om domstolen har fått in en sekretessbelagd personuppgift kom- mer uppgiften, när det finns skäl för det, i normala fall att vara sek- retessbelagd även hos domstolen med stöd av någon av de bestäm- melser i offentlighets- och sekretesslagen som vi har redogjort för i avsnitt 14.2.2. Detta gäller oavsett om det är käranden eller svaran- den som har skyddade personuppgifter. I 10 kap. 3 § OSL finns en bestämmelse som reglerar kollisionen mellan å ena sidan sekretessbestämmelser och å andra sidan den rätt till partsinsyn som följer av annan lagstiftning, praxis eller allmänna rättsgrundsatser. Bestämmelsen ger alltså inte i sig någon rätt till in- syn i förfarandet (se prop. 2013/14:157 s. 30). Huvudregeln i 10 kap. 3 § första stycket OSL är att sekretess inte hindrar att en enskild som är part i ett mål eller ärende hos dom- stol eller annan myndighet och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen, tar del av en handling eller annat material i målet eller ärendet. En sådan handling eller ett sådant material får dock inte lämnas ut till parten i den utsträckning det av hänsyn till något allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs. När någon av parterna har skyddade personuppgifter omfattas dessa normalt av sekretess. I mål om vårdnad, boende eller umgänge måste utgångspunkten vara att partsinsynen innebär att både käran- den och svaranden i och för sig har rätt att ta del av alla uppgifter som har tillförts målet.17 Rätten bör dock kunna hålla adressen hem- lig i den mån det bedöms vara av synnerlig vikt att den inte röjs. En rimlig slutsats är därför att det inte finns någon beaktansvärd risk för att adressen röjs. 15Inget hindrar att bestämmelsen tillämpas när det gäller skyddade personuppgifter, se JO 2004/05 s. 29 och Lenberg m.fl., Offentlighets- och sekretesslagen. En kommentar (Zeteo, version ), kommentaren till 10 kap. 26 § OSL första stycket. 16http:///privat/folkbokforing/skyddadepersonuppgifter/ Sekretess m.m. hos allmän domstol. En handbok, 2013 s. 122. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Vad vi har anfört i detta avsnitt bör gälla också i verkställighets- ärenden om vårdnad, boende eller umgänge. Enligt vår bedömning saknas det därför behov av att ändra regler- ingen om en parts uppgiftsskyldighet för att domstolsprocessen ska vara trygg när någon av parterna har skyddade personuppgifter. Däremot kan själva partsställningen i vissa fall riskera att avslöja var ett barn med skyddade personuppgifter befinner sig. Enligt 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937) är socialnämnden skyldig att väcka talan eller göra en framställning i domstol om den får veta att någon åtgärd behöver vidtas i fråga om vårdnad, umgänge eller för- mynderskap för ett barn. Framställningen eller ansökan ska göras av socialnämnden i den kommun som enligt 2 a kap. socialtjänstlagen (SoL) ansvarar för att tillgodose barnets behov av stöd och hjälp (5 kap. 2 § andra stycket socialtjänstförordningen). Det är normalt barnets bosättnings- eller vistelsekommun som har ett sådant ansvar (2 a kap. 1–3 §§ SoL). Enligt 2 a kap. 4 § SoL behåller dock en kom- mun ansvaret för stöd och hjälp åt en enskild som till följd av ett beslut av kommunen vistas i en annan kommun i vissa särskilda boendeformer, t.ex. i familjehem. Om ett barn är placerat i ett sär- skilt boende behöver därför inte själva partställningen avslöja var barnet befinner sig. När ett barn har skyddade personuppgifter och bor i ett vanligt hem med en eller båda av sina föräldrar kan dock den omständigheten att en viss socialnämnd, normalt socialnämnden i bosättningskommunen, väcker talan avslöja var barnet finns. Vi behandlar denna fråga närmare i avsnitt 14.6.3. Ger den rättsliga regleringen tillräckligt skydd vid förhandlingar? Vår bedömning: I mål om vårdnad, boende eller umgänge där den ena parten har skyddade personuppgifter kan förhandlingar hållas på ett sådant sätt att känsliga uppgifter inte röjs. Det är vanligt att tingsrätten håller ett eller flera sammanträden i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Givetvis kan en part med skyd- dade personuppgifter vara orolig för att uppgifter som kan avslöja var han eller hon vistas röjs vid sammanträdet. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Innan ett förhör hålls ska rätten ta reda på partens fullständiga namn. Däremot behöver rätten bara fråga om partens hemvist om det behövs (37 kap. 3 § jämförd med 36 kap. 10 § RB). Rätten behöver inte ange parternas personnummer eller adressuppgifter i protokoll eller andra anteckningar från sammanträden (jfr 6 kap. RB). En part som ska delta i ett sammanträde ska som huvudregel in- finna sig i rättssalen (5 kap. 10 § första stycket RB). Om det finns skäl för det, får rätten dock besluta att parten i stället ska delta genom ljudöverföring (telefon) eller ljud- och bildöverföring (video). En omständighet som särskilt ska beaktas vid denna bedömning är om parten känner påtaglig rädsla för att vara närvarande i rättssalen (5 kap. 10 § andra stycket RB). Enligt vår bedömning möjliggör redan gällande rätt en trygg han- tering av sammanträdessituationen för en part med skyddade per- sonuppgifter. Det är dock viktigt att domstolen är noggrann i sin hantering så att t.ex. en persons vistelseort inte av misstag röjs. Som ett exempel på åtgärd kan nämnas att domstolen säkerställer att pårop av andra förhandlingar inte hörs i ett videoförhör som hålls från en annan domstol. Ger den rättsliga regleringen tillräckligt skydd för uppgifter som framkommer i en utredning om vårdnad, boende eller umgänge? Vår bedömning: Partsinsyn kan föreligga för känsliga uppgifter som framkommer i en utredning om vårdnad, boende eller um- gänge. Rätten har i alla mål om vårdnad, boende eller umgänge ett ansvar för att frågorna i målet blir ordentligt utredda. Innan rätten avgör ett sådant mål ska socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar (6 kap. 19 § andra stycket FB). Om det behövs ytterligare utredning får rätten uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verkställa en s.k. vårdnads-, boende- eller umgängesutred- ning (6 kap. 19 § tredje stycket FB). Innan domstolen fattar ett interimistiskt beslut kan den även hämta in upplysningar från social- nämnden i frågan. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter En part har rätt att ta del av uppgiften om var en utredning om vårdnad, boende eller umgänge handläggs (se t.ex. JK:s beslut 2003- 03-31, dnr .) Motsvarande bör enligt vår bedömning gälla för uppgiften om vilken socialnämnd som lämnat upplysningar i frågan (se även SOU 2005:43 s. 284). Om tingsrätten väljer att ge uppdraget till socialnämnden där barnet bor kan alltså valet av social- nämnd avslöja barnets vistelsort. I avsnitt 14.6.2 överväger vi när- mare frågan om det bör införas särskilda regler om vilken social- nämnd som ska ha ansvar för dessa uppgifter när det förekommer skyddade personuppgifter. Även moment i själva utredningsarbetet kan riskera att avslöja vistelseorten för en person med skyddade personuppgifter. Det är vanligt att utredaren, utöver att höra föräldrarna och barnet, hämtar in information på annat håll, exempelvis från personal på barnets förskola eller skola. Sådan information från s.k. referenspersoner kan givetvis komma att beaktas av rätten vid bedömningen av saken. Av bestämmelsen i 10 kap. 3 § andra stycket OSL följer att sekretess inte innebär någon begränsning i en parts rätt enligt rättegångs- balken att få del av alla omständigheter som läggs till grund för av- görande i ett mål. Bestämmelsen omfattar allt processmaterial, även sådant som kan antas komma att få betydelse för avgörandet.18 Det betyder att en förälder har rätt att ta del av denna information. Om referenspersonens namn, arbetsplats eller tjänstgöringsort redovisas i utredningen är det givet att dessa uppgifter kan medföra att barnets vistelseort avslöjas. Även om sådana uppgifter utelämnas bedömer vi att mycket talar för att utredningens huvudman – social- nämnden – skulle vara skyldig att upplysa om vem personen som har lämnat uppgifter är och var han eller hon arbetar.19 En förälder kan ju vilja begära vittnesförhör med personen för att kunna ifråga- sätta uppgifterna. Dessutom kan en förälder vilja veta om det möj- ligen finns någon annan referensperson på samma arbetsplats som skulle kunna lämna för föräldern mer gynnsamma uppgifter. När en av föräldrarna och barnet har skyddade personuppgifter kan alltså inhämtandet av upplysningar och en utredning om vård- nad, boende eller umgänge medföra att domstolsprocessen inte är trygg för den föräldern och barnet. Sekretess m.m. hos allmän domstol. fjärde upplagan, 2013 s. 122. 19Jfr JO 2000/01 s. 317. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Ger den rättsliga regleringen tillräckligt skydd för personuppgifter i domar och beslut? Vår bedömning: I mål om vårdnad, boende eller umgänge där den ena parten och barnet har skyddade personuppgifter kan domar och beslut utformas på ett sådant sätt att känsliga uppgifter inte röjs. I mål om vårdnad, boende eller umgänge ska rätten i domen ange parterna (17 kap. 7 § RB). Det finns dock inte några bestämmelser om vilka uppgifter om parterna som ska anges. Rätten behöver där- för inte redovisa adressen i domen när en av parterna har skyddade personuppgifter. Inte heller i detta avseende behöver därför gällande rätt ändras för att domstolsprocessen ska vara trygg för en förälder och ett barn med skyddade personuppgifter. 14.5.5Våra slutsatser om vilka svårigheter som finns när det gäller att handlägga och avgöra mål där det förekommer skyddade personuppgifter Vår bedömning: Vår kartläggning visar att när det gäller mål där det förekommer skyddade personuppgifter kan det, utöver forum- frågan, finnas svårigheter –vid lämnandet av upplysningar och genomförandet av utred- ningar om vårdnad, boende eller umgänge, –vid verkställandet av beslut om umgängesstöd, –när socialnämnden ska väcka talan, och –vid domstolens handläggning och själva avgörandet av saken. Förutsättningarna för och förfarandet kring sekretessmarkering av personuppgifter i folkbokföringen bör utredas vidare i ett annat sammanhang. Enligt direktiven ska vi ta ställning till om det behöver införas sär- skilda forumregler i för situationer när barn och för- äldrar har skyddade personuppgifter. Vi återkommer till denna fråga Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter i avsnitt 14.6.1. Som framgått ovan finns det önskemål om att i sammanhanget även överväga om det finns behov av att särskilt reg- lera vilken socialnämnd som enligt 6 kap. 19 § tredje stycket FB är behörig att utse någon att verkställa en utredning om vårdnad, bo- ende eller umgänge i dessa fall. Det är lämpligt att dessa övervägan- den också omfattar vilken socialnämnd som är behörig att lämna upplysningar enligt 6 kap. 19 § andra stycket och 20 § andra stycket FB och vilken socialnämnd som ska verkställa ett beslut om um- gängesstöd enligt 6 kap. 15 c § tredje stycket FB. I avsnitt 14.6.2 redovisar vi våra överväganden. Vi har även uppmärksammat att det finns ett behov av att överväga vilken socialnämnd som kan väcka talan när barnet har skyddade personuppgifter. I avsnitt 14.6.3 be- handlar vi denna fråga. Vi överväger i avsnitt 14.6.4 behovet av ytter- ligare vägledning när det gäller dels upplysningar, utredningar och umgängesstöd i mål med skyddade personuppgifter, dels domstolar- nas handläggning av sådana mål. Som framgått av vår undersökning har den omständigheten att barnet har skyddade personuppgifter ofta betydelse vid avgörandet av sakfrågorna i målet. De aktörer som vi har hämtat in synpunkter från har också tagit upp denna problematik. I vårt uppdrag ingår dock inte att analysera hur olika slag av skyddade personuppgifter kan förenas med möjligheten att ha vårdnad om eller umgänge med ett barn. Däremot ingick det i uppdrag att analysera hur fingerade personuppgifter kan kombineras med gemen- sam vårdnad och umgänge och, om det inte är möjligt, vad som bör ges företräde (dir. 2014:98). Vi redovisar därför kort Trygghets- utredningens överväganden i frågan. gjorde bedömningen att fingerade person- uppgifter i princip inte kan kombineras med gemensam vårdnad eller umgänge utan att riskera att åtgärden blir verkningslös. Enligt utredningen ska fingerade personuppgifter i princip ha företräde framför gemensam vårdnad och umgänge. Utredningen uttalade dock att det finns större möjligheter att förena fingerade personupp- gifter med umgänge när det är föräldern som riskerar den allvarliga brottsligheten, än när barnet riskerar sådan. framhöll att det alltid ska göras en individuell bedömning. Betänk- andet innehåller ingen analys om utredningens ställningstaganden innebär att bestämmelserna i bör ändras. Utredningen föreslog i stället att frågan skulle utredas särskilt (se SOU 2015:69 Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter 176–181). Betänkandet bereds inom . Som framgått anser många av de aktörer som vi har hämtat in synpunkter från att det är för enkelt att få och behålla skyddade personuppgifter och att detta utgör ett problem vid tvister om vård- nad, boende och umgänge. Att ha skyddade personuppgifter innebär att livsutrymmet för både barn och vuxna blir starkt begränsat.20 Det går inte att helt blunda för att det kan förekomma att en för- älder, utan att det finns egentligt fog för det, ansöker om skyddade personuppgifter för att själv vinna fördelar i en process. Det kan få negativa konsekvenser genom att ett barns rätt till kontakt och um- gänge med den andra föräldern förhindras på felaktiga grunder. När det finns ett verkligt behov av skyddade personuppgifter är det å andra sidan viktigt att bestämmelserna om vårdnad, boende och umgänge tillämpas så att ett barns och en förälders rätt till trygghet inte hotas. Vad vi kan slå fast utifrån aktörernas synpunkter är att mål i domstol där det förekommer skyddade personuppgifter kan vara svåra att handlägga och avgöra. I vårt uppdrag ingår dock inte att utvärdera tillämpningen av de olika regelverken om skyddade per- sonuppgifter. Vi har inte heller tillräckligt underlag för att avgöra i vilken utsträckning den av aktörerna framförda kritiken mot syste- met med sekretessmarkeringar är befogad.