sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — För att även äldre personer med låga pensioner och begränsade tillgångar ska kunna efterfråga en lämplig bostad har fattat beslut om att bostadstillägget för pensionärer () succes- sivt ska höjas, så att bostadstillägget har en bättre relation till t.ex. hyror i nybyggda bostäder inklusive trygghetsbostäder och mot- svarande samt till nybyggda särskilda boenden. Vidare har regeringen beslutat om en skyndsam översyn av re- gelverket för BTP och om det särskilda bostadstillägget för pen- sionärer () och äldreförsörjningsstödet. I utredningens upp- drag ingår även att se över kopplingen mellan bestämmelserna om skälig levnadsnivå avseende särskilt bostadstillägg för pensionärer (), äldreförsörjningsstöd och bestämmelserna om förbehålls- belopp (minimibeloppet) avseende avgifter för äldreomsorg och hemsjukvård. Den utredningens arbete är samordnat med utred- ningen om översyn av garantipensioner m.m. Regeringen har också tillsatt en utredning med uppdrag att se över konsekvenserna för äldre personer av nuvarande rättslig reglering av hur kommunerna kan ta betalt för att tillhandahålla mat i särskilt boende respektive via matlåda i ordinärt boende. I utredningens uppdrag ingår att utreda hur man ska hantera situa- tionen som uppstår när äldre personer med låga pensioner inte har sitt förbehållsbelopp kvar när matkostnaden är betald. Utredningen kartlägger också vilka skillnader det finns mellan kommunerna vad gäller avgift för mat i särskilt boende och matlådor och hur til- lämpningen av gällande bestämmelser skiljer sig åt. Storleken av kostnaden ställs i relation till den referenskostnad som Konsu- mentverket beräknat för äldre personers livsmedelskostnader. En ytterligare frågeställning som ska belysas är om kostnaden för mat som tillhandahålls av kommunen kan medföra att den äldre perso- nen inte har råd med en bra mathållning. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Steg 10 – hälsofrämjande och förebyggande insatser har, som en utökning av tidigare pågående uppdrag, tagit fram ett kunskapsstöd för kommunernas insatser inom hälsofrämjande och förebyggande arbete för äldre personer. Arbetet genomfördes i samråd med pensionärsorganisationer och andra berörda ideella organisationer. Inom ramen för arbetet med kunskapsstöd har Folkhälso- myndigheten i samarbete med tagit fram ett material för händelseanalys vid självmord avseende äldre personer. har på uppdrag av regeringen inrättat Nationellt om äldre personer och psykisk hälsa. Kom- petenscentret invigdes , med en budget om . har på regeringens uppdrag och med särskilda medel i samverkan med påbörjat en treårig infor- mations- och utbildningsinsats för den personal som arbetar med mat till äldre personer i ordinärt och särskilt boende. Steg 11 – rehabiliterande insatser sammanställer tillsammans med andra berörda myn- digheter och organisationer kunskap om effektiva rehabiliterings- metoder och arbetssätt liksom fungerande organisatoriska modeller. Denna kunskap sprids via det utvecklade nationella kunskapsstödet och de regionala och lokala FoU-miljöerna till huvudmän, vårdgivare och vård- och omsorgspersonal. Myndigheten för delaktighet (MFD) kartlägger levnadsför- hållanden och livssituation för äldre personer med funktionsned- sättning. har kartlagt tillgång till rehabilitering och habilitering för samma grupp. De båda myndigheterna samverkar, och de uppmärksammar särskilt om det finns skillnader för perso- ner under och . utreder också orsakerna bakom de skillnader i tillgång till hjälpmedel som finns mellan personer över och under samt mellan äldre kvinnor och män. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Steg 12 – välfärdsteknik Välfärdsteknik används alltmer som ett värdefullt komplement för att öka äldre personers självständighet och trygghet och därmed deras välbefinnande. För att ny teknik ska kunna komma alla till del har regeringen tillsatt en utredning som ska överväga behov av lagförslag och lagändringar i syfte att underlätta användning av välfärdsteknik inom och hälso- och sjukvården sam- tidigt som rättssäkerheten garanteras. Allt fler kommuner har, som en del av sitt ledningssystem, utar- betat riktlinjer eller policys för vägledning i införandet så att såväl säkerhet som etiska aspekter beaktas. Likaså erbjuder de flesta ut- förare av vård och omsorg om äldre personer sin personal fortbild- ning om välfärdsteknik. Personal med kunskap om välfärdsteknik ingår i landstingens och kommunernas hjälpmedelsverksamhet. Myndigheten för delaktighet (MFD) har utvecklat en nationell strategi för stöd till innovationer av välfärdstekniska lösningar och produkter med särskild inriktning att omhänderta verksamhetsnära innovationer. Strategin har ett tydligt jämställdhetsperspektiv. fördelar särskilda medel för verksamhetsnära innovationer inom välfärdsteknikens område. Regeringen har ställt stimulansbidrag till för- fogande för utvecklingsarbete avseende nya former av välfärds- teknik och dess användning. Detta utvecklingsarbete sker i nära samverkan mellan de som ska använda tekniken (den äldre perso- nen och personalen), utförarna, kommunerna som huvudmän, forskning och teknikföretag. Regeringen har tagit initiativ till ett utökat nordiskt samarbete avseende gemensamma standards, kunskapsutbyggnad och utveck- lingsarbete. Steg 13 – förenklad biståndsprövning och genomförandeplaner Det pågår ett kontinuerligt arbete med att stärka den äldre perso- nens delaktighet i utredning och genomförande av alla insatser. En del i detta är att det i socialtjänstlagen infördes en ny bestämmelse, som ger kommunerna möjlighet att besluta om införande av förenklad biståndsprövning för personer som har fyllt En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer avseende hemtjänst i form av serviceuppgifter och sociala insatser i mindre omfattning samt aktiva trygghetslarm. har tagit fram en vägledning till stöd för kom- munerna vid tillämpning av den nya bestämmelsen. har också i denna vägledning belyst hur kommuner som valt att tillämpa den nya bestämmelsen kan arbeta med information så att den blir känd för de äldre personerna och deras anhöriga. har även fått regeringens uppdrag att genomföra en uppföljning av hur äldre personers inflytande och delaktighet samt rättssäkerhet påverkas i de kommuner som inför en sådan förenklad biståndsprövning. Uppföljningen omfattar också hur förutsättningarna för en jämställd och jämlik omsorg, kommuner- nas ekonomi samt kvalitet och effektivitet påverkas. Regeringen har inom ramen för uppdragen till Forte tagit ini- tiativ till ett forskningsprogram om myndighetsutövning och be- hovsprövning inom äldreomsorgen. har initierat och stödjer ett långsiktigt utveck- lingsarbete avseende genomförandeplaner hos såväl kommuner i egenskap av huvudmän för äldreomsorgen, som hos kommunala och privata utförare. Utvecklingsarbetet har lagts upp så att det går att följa upp genomförandeplanernas betydelse för äldre personers inflytande och delaktighet, hur den påverkar personalens lyhördhet för den äldres önskemål i utförandet, den enskildes rättssäkerhet, jämställd och jämlik omsorg, kommunens ekonomi samt kvalitet och effektivitet. Steg 14 – uppföljning Den nationella uppföljningen av vård och omsorg om äldre perso- ner utvecklas kontinuerligt. Det arbete den nationella samord- ningsgruppen för öppna jämförelser genomförde åren 2015–2018 har lett fram till en bättre kunskap om vilka indikatorer som kan användas, vilka som bör utmönstras och hur nya ska kunna ut- vecklas. Forte har initierat forskning om hur kvalitet och effektivitet i vården och omsorgen om äldre personer kan följas på nationell nivå. kommer att med ledning av denna forskning ta ställning till validiteten i de frågor som används i brukar- En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer undersökningen och enhetsundersökningen och göra de för- ändringar som behövs i Äldreguiden och Öppna jämförelser. har gjort en översyn av de undersökningar som riktar sig till äldre personer med vård- och omsorgsinsatser så att de nu tillgodoser olika språk, nationella minoritetsspråk, tecken- språk, bildstöd och andra former för kommunikativ anpassning. Universitet och högskolor samt FoU-miljöer arbetar på uppdrag av med att utveckla former för kompletterande undersökningar till brukarundersökningen. Inriktningen är att ge- nomföra kvalitativa studier. Arbetet har påbörjats . startade också ett långsiktigt arbete med att för- bättra statistiken över yrkesverksamma personer inom vård och omsorg, vilken yrkeskompetens personalen har samt över tillgång och efterfrågan på personal för att göra prognoser inom äldre- omsorgen och hälso- och sjukvården. , samt Myndigheten för utvecklar detta tillsammans med . Genom en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har de som används inom vården och omsorgen om äldre personer fått ett långsiktigt statligt stöd. Det inkluderar att de lokala och regionala FoU-miljöerna har fått förutsättningar att stödja utförarna i deras arbete med förbättringar och utveckling. Regeringen har gett ekonomiskt stöd till pensionärsorganisa- tionerna för deras utvecklingsarbete med att på olika sätt delta i uppföljningen av vården och omsorgen om äldre personer. 5.6På lite 2021–2025 genomför den första uppföljningen av den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer. Med ledning av den tar regeringen initiativ till förändringar i planen och har gett nya uppdrag till berörda myndigheter. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Rätt bemanning och rätt kompetens Legitimerade undersköterskor och välutbildade enhetschefer Arbetet med att utreda förutsättningar för ett regelverk för legiti- mation för undersköterskor har slutförts. Det har resulterat i att undersköterskor blivit ett reglerat yrke. fick de första undersköterskorna sin legitimation under högtidliga former. har det skett en betydande ökning av volymen på yrkes- utbildningen. Antalet personer som slutför studier till under- sköterska har ökat från cirka 6 2015 till en nivå på cirka 16 000 . var åtta av tio utbildade undersköterskor. En ny struktur för livslångt lärande och stöd i omställning för yrkesverksamma personer växer successivt fram. En kompetens- försäkring för att finansiera yrkeslärande för vuxna övervägs. Även personer som har en gymnasieexamen har fått möjlighet att studera yrkesämnen. Det har blivit en ökad volym på specialistutbildningen inom . Aktörerna inom branschen arbetar med att för- bättra utvecklingsmöjligheterna för undersköterskor. De flesta enhetschefer har 2025 genomgått chefsutbildning, och få har fler än 30 medarbetare. Ingen har mer än 45 medarbetare. Fler högskoleutbildade med specialisering Kurser i gerontologi och geriatrik har blivit ett självklart inslag i grundutbildningar på vård- och omsorgsområdet. De åtgärder som och vidtagit har skapat stabila förutsättningar för specialist- och vidareutbildning inom geriatrik och gerontologi för yrkesverksamma. har gjort en uppföljning av specialist- och vidareutbildning inom geriatrik och gerontologi för yrkesverksamma och kunnat konstatera klara förbättringar. har i föreskrifter och allmänna råd om målbeskrivningar för specialistutbildning av läkare särskilt beaktat behovet av kunskapsmoment om geriatrik och gerontologi inom specialiteter där äldre personer ofta får vård. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Etablerade samverkansformer för kompetensförsörjningen , , samt Myndigheten för har lyckosamt medverkat till att skapa samverkansarenor på nationell nivå mellan berörda aktörer inom kompetensförsörjning inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Landstingen och regionerna har utvecklat en centraliserad stra- tegisk kompetensförsörjningsplanering med syftet att styra ST- tjänster till eftersatta specialiteter, bl.a. geriatrik, allmänmedicin och psykiatri. De har också utvecklat den nationella samordningen mellan huvudmännen i denna del. De berörda lärosätena har utvecklat sin samverkan med arbets- livet och deltar aktivt i de regionala kompetensplattformarnas arbete, och erbjuder i ökande utsträckning kurser på avancerad nivå i gerontologi och geriatrik. Allt fler kommuner och landsting/regioner ger alla medarbetare oavsett regiform goda förutsättningar att delta i specialist- och vidareutbildning. De ersättningar som utförarna erhåller medger att kunna bevilja tjänstledighet för vidareutbildningar inom geriatrik och gerontologi. Kommuner och lärosäten har i betydligt högre omfattning än tidigare inrättat så kallade delade tjänster till stöd för verksamhets- nära forskning- och utvecklingsarbete. och de nationella kompetenscentra har fått den finansiering som krävs för att utveckla former och innehåll i ett nationellt kunskapsstöd. De kan därmed ge ett bra stöd för de yrkesverksamma inom vård och omsorg om äldre personer att arbeta kunskapsbaserat Det går att välja det multiprofessionella teamet I av landets kommuner kan kommuner och landsting erbjuda en helhetslösning, där personal arbetar integrerat, för äldre personer med stora och komplexa behov. I det multiprofessionella teamet ingår undersköterskor, sjuksköterska, arbetsterapeut, fysio- terapeut och läkare. Teamet samverkar med t.ex. dietist, logoped, pedagog, kurator, psykolog och farmaceut. Genom de satsningar som gjorts på undersköterske- och högskoleutbildningar har fler- En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer talet personal goda kunskaper om gerontologi och geriatrik. I teamet sker ett kontinuerligt lärande mellan professionerna. Den forskning som bedrivits med medel från Forte ger kontinu- erligt ny kunskap för arbetet med att utveckla det teambaserade arbetssättet. och Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys har ytterligare bidragit till att verksamheterna kunnat byggas utifrån en stabil kunskapsbas. De statliga stimulansmedlen har varit värdefulla för att möjliggöra ett projektin- riktat arbete i startfasen. Förslagen i betänkandet Rätt information på rätt plats i rätt tid (SOU 2014:23) om möjlighet att välja direktåtkomst eller gemen- sam vård- och omsorgsjournal genomfördes , vilket underlättar arbetet för de integrerade teamen. har fått i uppdrag att följa effekterna av lag- ändringen för att ge kunskapsunderlag för utvecklingsarbete och eventuella ändringar av den rättsliga regleringen. I det arbetet ingår att följa hur samspelet mellan de multiprofessionella teamen och slutenvård och specialistläkare fungerar. följer också i vilken mån och hur den kompetens som finns inom psykiatrisk vård och omsorg ingår i teamarbetet. Den första uppföljningen skedde 2021. En ytterligare del i det följer är vilka äldre perso- ner som inte kommer att bli målgrupp för teamen och hur samver- kan fungerar för dem. I det arbetet tar tillvara den kunskap som kartläggningen av den kommunala hemsjukvården gett. Detta har lett till att det i flera län skett en översyn av bl.a. hur gränsdragningen ska utformas för vilka personer som ska ingå i landstingens respektive kommunernas ansvar. Den äldre personens delaktighet är stärkt Det personcentrerade arbetssättet är väl etablerat i all vård och omsorg om äldre personer. Den äldre personen har blivit delaktig och medskapare i sin vård och omsorg. Bidragande till den goda utvecklingen är att kompetensen har förstärkts – undersköterska har blivit ett legitimationsyrke, andelen högskoleutbildade har ökat och det är självklart att tid är avsatt för fortbildning, handledning och En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Att enhetscheferna fått en rimlig arbetsbörda och antal medarbetare har bidragit till denna positiva utveckling. Genom bl.a. det utvecklingsarbete som initierat och stött avseende genomförandeplaner inom äldreomsorgen har dessa gått från att allt för ofta vara ett måste som ska göras för syns skull till att bli ett instrument för att säkra de äldre personernas inflytande och delaktighet. Genomförandeplanerna har bidragit till att vården och omsorgen nu är flexibel och lyhörd för den äldre personens önskemål och rättssäker. har fortsatt att förvalta och utveckla modellen Individens Behov i Centrum (IBIC) och tillhandahållit utbildningar om modellen för att ge ett stöd till i första hand biståndshandläggare. Den biståndshandläggarutbildning som bedrivs har visat sig värdefull för att utveckla biståndshandläggarrollen. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har, efter samråd med , följt upp och utvärderat om modellerna Äldres behov i Centrum (ÄBIC) och dess efterföljare IBIC bidrar till att äldre personers behov tillgodoses på ett rättssäkert sätt och ger tillgång till omsorg som är jämställd och jämlik samt stödjer den äldre personens möjlighet till inflytande. Med ledning av denna utvärdering har fortsatt sitt utvecklingsarbete. Inom ramen för socialtjänstlagen har kommunerna utvecklat former för att ge större frihet för de äldre personerna att tillsam- mans med personalen hos utförarna utforma insatserna efter den äldre personens önskemål, utan att därvid tumma på rättssäkerhet och möjlighet för kommunen som huvudman att följa upp att den äldre personen får de insatser denne är berättigad till. De kommuner som tidigare haft någon form av förenklad bi- ståndsbedömning har fortsatt med det med stöd av den nya be- stämmelse som ger kommunerna möjlighet att besluta om införande av förenklad biståndsprövning. Eftersom kommunerna redan med gällande lagstiftning har stora möjligheter att i enskilda ärenden förenkla utredningen vid tillämpning av individuell bistånds- bedömning har flertalet kommuner valt att utveckla sin bistånds- bedömning inom de ramar som socialtjänstlagen gett . uppföljning av hur äldre personers inflytande och delaktighet samt rättssäkerhet påverkas vid förenklad bistånds- prövning har presenterats. Uppdraget har utökats med att göra en kunskapsöversikt om andra former kommunerna utvecklat vid til- En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer lämpningen av biståndsbedömning med stöd av IBIC och vad dessa inneburit för att öka den äldre personens inflytande och delaktighet. I den utredning regeringen tillsatt för att göra en översyn av social- tjänstlagen ingår bl.a. att belysa frågan om skälig levnadsnivå (SoL) och goda levnadsvillkor (LSS). Frågan om det behövs en individuell behovsprövning när det gäller individuellt inriktade insatser inom äldreomsorgen enligt socialtjänstlagen ingår också i denna översyn. Utredningen prövar även om det är mer ändamålsenligt att reglera äldreomsorgen i en egen lag. Utredningens betänkande har varit ute på remiss, och bereds i . Äldre personers behov av funktionella bostäder och en tillgänglig utemiljö blir alltmer uppmärksammat i alla kommuners bostads- försörjningsplaner. I bostadsförsörjningslagen har tydliggjorts att socialnämnden ska medverka i planeringen av bostadsförsörjningen och tillföra kunskaper och erfarenheter om levnadsförhållandena i kommunen. Kommunernas tillgänglighetsinventeringar underlättar i arbetet med bostadsförsörjningsplanerna, och är nödvändiga för att kom- munerna ska kunna stödja äldre personer genom bl.a. information och råd när de behöver förändra sitt boende. följer hur kommunerna utformat detta arbete. Genom den forskning som bedrivits med stöd av Forte, liksom undersökningar från lokala FoU-miljöer, har kommuner och fastig- hetsägare fått en ökad kunskap om hur trygghetsbostäder och liknande boendeformer kan utformas för att svara mot målet att ge äldre personer, som vill flytta p.g.a. otrygghet och ensamhet, en bättre livsmiljö. Tack vare att bostadstillägget för pensionärer () har kan även äldre personer med låg pension och begränsade tillgångar flytta till moderna, tillgängliga bostäder, nya trygghetsbostäder och bostäder i nybyggda särskilda boenden. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer har tagit fram kunskap om hur biståndsbeslutade dagverksamheter, öppna verksamheter och sociala aktiviteter som bedrivs av civilsamhället kan minska äldre personers behov av och önskemål om flytt till särskilt boende. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har presenterat sin studie om livssituationen för personer som har ansökt om plats i särskilt boende där huvudorsaken varit oro, ångest och/eller en- samhet, men fått avslag på ansökan om särskilt boende. Den kunskap dessa båda myndigheter bidragit med har tagits tillvara i många kommuner för att erbjuda adekvata insatser till äldre personer som upplever sig ensamma och otrygga men där särskilt boende inte är det mest adekvata biståndet. Denna studie och tidigare kartläggningar av har också gett en tydligare kunskap om de skillnader som finns mellan kommunerna. Vissa kommuner har fått incitament att sänka ”tröskeln” att bevilja särskilt boende när de kunnat jämföra sig med andra kommuner. Förebyggande, hälsofrämjande och rehabiliterande insatser Många kommuner har fortsatt att utveckla sitt hälsofrämjande arbete inom många olika områden – främja fysisk aktivitet, informera om bra kost, underlätta för äldre att vara aktiva socialt och kulturellt och vara delaktiga i samhällslivet. Arbetet sker i stor utsträckning genom kommunernas samverkan med och stöd till civilsamhället. ger ett fortsatt stöd till kommunernas arbete med sociala aktiviteter för att kunna möta äldre personers olika behov. Kunskapsstödet följs upp för att myndigheten konti- nuerligt ska kunna förändra och förbättra stödet. Det nationella kompetenscentret om äldre personer och psykisk hälsa har blivit en del i den strategi regeringen antagit – en noll- vision för självmord. tidigare treåriga informations- och utbild- ningsinsats för den personal som arbetar med mat till äldre personer i ordinärt och särskilt boende har blivit ett permanent uppdrag till . Detta för att vidmakthålla de positiva resultat som uppnåtts, och för att kunna tillhandahålla kunskapen för ny personal. Rehabilitering har blivit en integrerad del av vården och omsorgen om äldre personer, inte minst tack vare de team som etablerats tack En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer vare den nya lagstiftningen om multiprofessionella team. Rehabili- teringspersonal finns i teamet och kan ge insatser när behov uppstår, och handleder övrig personal. Begrepp som vardagsrehabilitering och ett rehabiliterande förhållningssätt håller tack vara detta på att bli en självklarhet i vården och omsorgen om äldre personer. Även de äldre personer som inte får del av det integrerade teamets insatser har fått en förbättring. De skillnader som fanns i möjlighet att få rehabilitering mellan personer och pensionärer, liksom mellan män och kvinnor har kartlagts, och börjar nu arbetas bort. De förändringar som gjorts i gränsdragningen av hemsjukvårdsansvaret mellan landsting och kommuner har också inneburit att ansvarsgränserna nu på ett bättre sätt utgår från den äldre personens behov, och inte från administrativt enkla gränser. Välfärdstekniken har utvecklats snabbt. Det är många faktorer som bidragit. Det stöd till utvecklingsarbete som staten har gett har varit en del. Landsting och kommuner har inom ramen för sina digitala agendor tillsammans blivit en starkare aktör vid upphand- lingar. De har tack vare denna samverkan mäktat med att genom- föra upphandlingar där funktionen efterfrågats utan styrande detaljkrav. Det har stimulerat företag, forskning, vård- och om- sorgsföretag att tillsammans med de äldre personerna själva ut- veckla välfärdsteknik som passar i vården och omsorgen. Genom det nordiska samarbete som kommit till stånd på den initiativ har gemensamma specifikationer och standar- der kunnat utarbetas. Teknikleverantörerna ser den stora nordiska marknaden och har blivit mer öppna för att acceptera öppna lös- ningar och att utgå från gemensamma plattformar för tekniken.