sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Det är sällsynt att en elev helt plötsligt slutar komma till skolan, tvärtom är det något som växer fram och som oftast börjar med ströfrånvaro. Uppmärksammar inte skolan frånvaron ökar risken för att den blir långvarig eller regelbunden. Skolorna bör därför se till att orsakerna som kan ligga bakom en elevs frånvaro utreds tidigt och att elevhälsan vid behov kopplas in. Det är också viktigt att huvudmännens stöd till skolorna utgår från de förutsätt- ningar och behov som finns vid respektive skola. För att kunna ta ett övergripande ansvar för frånvarande elevers rätt till utbildning behöver huvud männen ha tydliga rutiner för anmälan av elever med frånvaro. analysera om orsakerna till frånvaron uppmärksammas och ut- reds på ett ändamålsenligt sätt, belysa hur lärare, rektorer och övrig skolpersonal hanterar elev- ers frånvaro, utreda hur kommuner och andra huvudmän fullgör sina skyldig- heter när det gäller att bevaka att skolplikten efterlevs och att elever fullgör sin skolgång, undersöka om de åtgärder som Skolinspektionen kan vidta inom ramen för sin tillsyn respektive de åtgärder som hemkommunen kan vidta inom ramen för sin skolpliktsbevakning är ändamåls- enliga, och föreslå nödvändiga författningsändringar och andra åtgärder. Hur kan arbetet med närvarofrämjande åtgärder förbättras? När det gäller arbetet med frånvaro betonar Skolinspektionen bety- delsen av elevhälsan och av samverkan mellan skola, socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatri. Även det systematiska kvalitets- arbetet spelar en grundläggande roll i arbetet med närvarofrämjande åtgärder (Rätten till utbildning – arbete för att främja närvaro och motverka frånvaro, 2014). Skolinspektionen anser att det finns utrymme för förbättringar när det gäller hemkommunens, huvudmannens och rektorns rutiner för skolpliktsbevakning. Forskning visar att ömsesidigt förtroende mellan skola och vård- nadshavare är en viktig parameter för att elever ska nå framgång i skolarbetet (, Lärares kontakter och samverkan med föräldrar, 2008, Rapporter i pedagogik nr 14). Samarbetet med elever som har hög frånvaro och deras vårdnadshavare fram- hålls också av Skolinspektionen som ett område där det finns ut- rymme för förbättringar. För elever i förskoleklassen, och motsvarande skol- former ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska främst vara före- byggande och hälsofrämjande och stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (2 kap. 25 § skollagen). Hälsa och lärande förut- sätter varandra. För att elever ska kunna tillgodogöra sig undervis- ningen och rätten till utbildning krävs att de mår bra och trivs. Skolinspektionen anser att lärare främst bör fokusera på skol- relaterade orsaker till frånvaron medan ansvaret för att utreda andra orsaker till frånvaro bör ligga på elevhälsan. Elevhälsan kan därmed fylla en viktig funktion när det gäller att, i samverkan med andra aktörer, förebygga frånvaro och hjälpa elever tillbaka till skolan. Det är också viktigt att åtgärderna vid komplicerade elevärenden utformas utifrån en helhetssyn som avser elevens skolsituation, sociala relationer, hemsituation, fritid samt fysisk och psykisk hälsa. Skol- inspektionen anser dock att skolor generellt bör fokusera mer på förebyggande arbete för att närvaron ska bli så hög som möjligt (Rätten till utbildning – arbete för att främja närvaro och motverka frånvaro 2014). Även trygghet är en central förutsättning för att elever på bästa sätt ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Av skollagen fram- går också att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Forskning visar att skolor som arbetar förebyggande med frågor knutna till den pedagogiska miljön t.ex. sociala relationer och en positiv skolmiljö, ger sina elever bättre förutsättningar att nå goda skolresultat (, & 2012 Utmärkt undervis- ning. Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning). Rädda, otrygga elever har helt enkelt svårare att ta in ny kunskap, inte minst i de fall där rädsla och otrygghet leder till frånvaro i skolan. Huvudmannen för verksamhet enligt skollagen och den som är anställd i sådan verksamhet ska på socialnämndens initiativ sam- verka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa (29 kap. 13 § skollagen). Bestämmelser om skyldighet att anmäla till social- nämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Att samverka med andra myndig- heter t.ex. och barn- och ungdomspsykiatrin och i vissa fall polisen, är nödvändigt för att tillgodose de behov som elever med svår frånvaroproblematik har. Hur mycket de kan samverka beror bl.a. på lagstiftningen som reglerar offent- lighet och sekretess. Det är inte ovanligt att dessa aktörer gemen- samt vidtar åtgärder för att en elev ska kunna fullfölja sin utbild- ning. Enligt Skolinspektionen är dock dessa insatser ofta svåra att överblicka och de effekter det får för den enskilda eleven behöver i högre grad följas upp och utvärderas på en myndighetsövergrip- ande nivå. Samordningen mellan myndigheter och verksamheter behöver också utökas i syfte att ge den enskilda eleven rätt stöd så att målen för utbildningen kan nås. belysa elevhälsans roll när det gäller att främja närvaro och före- bygga frånvaro, undersöka hur värdegrundsarbete, t.ex. avseende trygghet och studiero, kan främja närvaro och förebygga frånvaro, undersöka hur samverkan mellan huvudmännen för skolor, hem- kommuner, socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin fun- gerar när det gäller frånvaro samt presentera exempel på hur man kan arbeta med samverkan för att förebygga frånvaro och främja närvaro, föreslå hur arbetet med närvarofrämjande åtgärder kan för- bättras, sprida kunskap och exempel på hur arbetet med närvarofrämj- ande åtgärder kan bedrivas, och föreslå nödvändiga författningsändringar och andra åtgärder. Frågeställningarna ur ett jämställdhetsperspektiv När den senaste undersökningen av elevers långvariga ogiltiga från- varo i gjordes av 2010 hade 1 650 elever lång ogiltig frånvaro. Fullständig frånvaro, dvs. frånvaro i minst en månad utan giltigt skäl, var lika vanligt bland pojkar som bland flickor. belysa och analysera frågeställningarna ur ett jämställdhetsper- spektiv. En särskild utredare har regeringens uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Utredaren ska kartlägga den målgrupp som inte går vidare till en gymnasieutbildning, lik- som den målgrupp som inte fullföljer en sådan utbildning. Utredaren ska även föreslå åtgärder som stärker ungdomars förutsättningar och motivation att fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Om utredaren i den nu aktuella utredningen finner att förslag om hur arbetet med närvarofrämjande åtgärder kan förbättras även har bäring på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är utredaren oförhindrad att – efter att ha inhämtat synpunkter från gymnasie- utredningen (U 2015:1) – lämna förslag även för dessa skolformer. Utredaren får även ta upp andra närliggande frågor som aktualise- ras under utredningsarbetet om det bedöms befogat. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och praktiska konsekven- ser av sina förslag. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Redogörelsen ska även innehålla en beskrivning av konsekvenser för barn utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , Statens skol- inspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund och andra berörda myndigheter och organisationer med relevans för uppdraget. Utredaren ska också i relevanta sammanhang föra en dialog med barn och unga Utredaren ska även hålla sig informerad om relevanta utredningar, t.ex. (U 2015:01, dir. 2015:31) och Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2015:70) samt Delegationen för unga till arbete (dir. 2014:157). Uppdraget ska redovisas . utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro (U 2015:11) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att vända frånvaro till närvaro (dir. 2015:119). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Redovisning av en enkät om elevhälsans arbete med frånvaro I direktivet för utredningen anges att utredningen ska belysa elev- hälsans roll när det gäller att främja närvaro och förebygga från- varo. För att kunna besvara den här frågeställningen gav utred- ningen () i uppdrag att september–genomföra en webbundersökning om elevhälsans arbete med frånvaro. Enkäten genomfördes som en urvalsundersökning riktad till elevhälsan på 1 324 skolenheter (i det följande skolor). Urvalet om- fattade skolformerna grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. Enkäten adresserades till rektor, eftersom det inte finns något centralt register med kontaktuppgifter till elevhälsan på skolor. I instruktionerna till enkäten angavs att enkäten ska besvaras av den/de personer på elevhälsan vid skolan som har det huvudsakliga ansvaret för kartläggning och åtgärder vid frånvaro. Om det inte fanns någon sådan person inom skolan skulle enkäten besvaras av den personal som har kunskap om skolans arbete med frånvaro. Svar inkom från totalt 849 skolor, vilket innebär en svarsandel på . SCB beräknade därefter en vikt för varje svarande skola. Syftet med viktningen var att kunna redovisa uppskattade resultat för hela populationen och inte enbart de svarande.1 I det följande redovisas centrala resultat från enkäten. Resultaten redovisas huvudsakligen för den obligatoriska skolan i sin helhet, eftersom eleverna ska ha tillgång till elevhälsa oberoende av skol- 1 SCB (2016). En beskrivning av genomförande och metoder. Elevhälsans arbete med frånvaro. Utredningen redogör dock för resultat enligt skolform eller typ av huvudman då dessa tydligt avviker från totalresultaten. När det gäller specialskolan och sameskolan är antalet skolor så litet (det finns nio specialskolor och fem sameskolor) att utred- ningen har valt att inte särredovisa resultat för dessa. Vid redovisning av uppgifter enligt typ av huvudman ingår resultaten för special- skolor och sameskolor i resultaten för kommunala huvudmän. En varierande organisation av elevhälsan I enkäten ombads de svarande ange om elevhälsan är placerad på skolan, centralt/på förvaltning eller både på skolan och centralt/på förvaltning. Kommunala och enskilda huvudmän avviker från varandra när det gäller placeringen av elevhälsan. I av de kom- munala skolorna är elevhälsan placerad på skolan, men en placering på skola i kombination med centralt/på förvaltning är också vanligt förekommande och finns i av skolorna. En place- ring enbart centralt/på förvaltning förekommer i av de kommunala skolorna. När det gäller fristående skolor är elevhälsan oftast placerad på skolan. På fristående grundskolor är elevhälsan i nio fall av tio place- rad på skolan. Rektor är oftast chef för elevhälsan I av alla skolor är rektor chef för arbetet i elevhälsan. Det är dock vanligare att rektor är chef för elevhälsan hos enskilda huvudmän () än hos kommunala (). I en av tio skolor med huvudman är rektor och en person utanför skolan tillsammans chefer för elevhälsan och i ytter- ligare en av tio skolor är en person utanför skolan chef för elev- hälsan. Dessa alternativ är relativt ovanliga i fristående skolor där rektor och en person utanför skolan är chef för elevhälsan i av skolorna och en person utanför skolan är chef i en pro- cent av skolorna. Det förekommer också att en annan person på skolan är chef för elevhälsan (i av skolorna) eller att rektor tillsammans med en annan person på skolan (i av skolorna) är chef för elevhälsan. När det gäller dessa alternativ är skillnaderna mellan en- skilda och kommunala huvudmän inte statistiskt signifikanta. I enkäten ingick en fråga om hur många personalresurser eleverna på skolan har tillgång till. Frågan gällde antal personal i yrkesgrupp- erna skolläkare, skolsköterska, kurator, psykolog, specialpedagog, speciallärare, studie- och yrkesvägledare samt annan yrkesgrupp. Enligt instruktionen skulle föräldra- och tjänstlediga inte rapporteras. Frågan särredovisas enligt fördelningen grundskola och grund- särskola, eftersom tillgången till yrkesgrupperna avviker något mellan skolformerna. När det gäller antal personal ser den rapporterade fördelningen av tillgången per grundskola i medeltal ut enligt följande: De yrkesgrupper som eleverna i störst utsträckning har tillgång till enligt de medeltal som räknats fram är skolsköterska, kurator och specialpedagog. Tillgången varierar dock enligt skola. Tillgången varierar också beroende på typ av huvudman. När det gäller studie- och yrkesvägledare är den rapporterade tillgången större i fristående än i kommunala skolor. När det gäller specialpedagoger och speciallärare rapporteras däremot en större tillgång i kommunala än i fristående grundskolor. Elevernas tillgång till övriga yrkes- grupper förefaller vara relativt likartad på fristående och kommu- nala grundskolor. Tillgången till personalresurser är relativt likartad när man jäm- för med grundsärskolan. Skillnaden mellan grund- skolan och grundsärskolan är störst när man jämför förekomsten av ”annan yrkesgrupp”, vilket åskådliggörs i följande figur. De svarande ombads inte precisera vad som avsågs med annan yrkesgrupp, men här kan ingå yrkesgrupper som exempelvis arbetsterapeut, social- pedagog och logoped. På grund av att antalet fristående grundsärskolor är litet presenteras fördelningen av yrkesgrupper inte skilt för och enskild huvudman. Enkäten innehöll en fråga om hur många av de personalresurser som eleverna har tillgång till som arbetar heltid på skolan. De rappor- terade svaren på frågan redovisas i följande figur. Specialpedagogerna och speciallärarna är de yrkesgrupper där den största andelen, arbetar heltid på en skola. Yrkesgrupper som i liten utsträckning arbetar heltid på en skola är skolläkare, psykologer och studie- och yrkesvägledare. Behovet av yrkesgrupper varierar på olika skolor utgående från antalet elever och deras behov. Figuren visar dock att flera yrkes- grupper kan behöva arbeta i olika verksamheter för att komma upp i en heltidstjänst. Yrkesgrupper som kartlägger frånvaro De vanligaste yrkesgrupperna som kartlägger orsaker till frånvaro i enskilda elevärenden är skolsköterska, kurator och specialpedagog, vilket framgår av figuren nedan. av de svarande anger att någon ”annan yrkesgrupp” del- tar i elevhälsans kartläggning av orsaker till frånvaro. De vanligaste yrkesgrupperna som nämns i det här sammanhanget är rektor och lärare/. Av de svarande anger att resultat från kartläggningen av orsaker till frånvaro används som utgångspunkt för insatser i ganska eller mycket stor utsträckning. Andelen svarande som anger att resultaten används i ganska eller mycket liten utsträckning är . I grundsärskolan är andelen svarande som anger att resultaten av kartläggningen i ganska eller mycket stor utsträckning används som utgångspunkt för insatser lägre än i , . Elevhälsans roll i arbetet med att främja närvaro på skolan Hälsofrämjande arbete syftar till att stärka elevernas fysiska, psykiska och sociala välbefinnande. Det kan beskrivas som ”den process som ger människor möjlighet att öka kontrollen över sin hälsa och för- bättra den”. Av de svarande på skolorna anger att elev- hälsoteamet på skolan i ganska eller mycket stor utsträckning arbe- tar med hälsofrämjande arbete som kan bidra till ökad närvaro. Resultatet på frågan kan jämföras med svaret på enkätens följ- ande fråga som gällde om elevhälsan på skolan haft något hälso- främjande arbete som bidragit till ökad närvaro. Majoriteten av de svarande, , anger att de inte haft något sådant arbete. Där- utöver anger svarande på av skolorna att man haft ett sådant arbete, men att det inte bidrog till ökad närvaro. Svaren på frågan åskådliggörs i följande figur. inte till ökad närvaro Av de svarande anger att elevhälsan genomfört hälso- främjande arbete som bidragit till ökad närvaro. Exempel som nämns på sådant arbete är värdegrundsarbete på skolan, vilket inkluderar arbete för ökad trivsel, likabehandling, trygghet och studiero. Elev- hälsan genomför hälsosamtal med eleverna och i vissa fall också enkä- ter och elevintervjuer. Man genomför enskilda samtal, gruppsamtal, samtal i klasser samt föreläsningar på olika teman. En del skolor anordnar föräldrakvällar och informerar om t.ex. kost, sömn och motion. Elevhälsan ordnar också föreläsningar och handleder både elever och personal samt genomför observationer och kartläggningar av elever. Man arbetar med uppföljning av närvaro och frånvaro på skolan. Därutöver nämns rastaktiviteter, rastvärdar och gemensamma elevaktiviteter som exempel på hälsofrämjande arbete. Elevhälsans möjligheter att prioritera uppgifter som kan främja närvaro Sju av tio skolor anser att man har ganska eller mycket goda möjlig- heter att prioritera arbetsuppgifter som kan främja närvaro. En större andel skolor med enskild än med huvudman anger att möjligheterna är mycket goda. Elevhälsans information till lärare Fler än nio av tio svarande uppger att elevhälsoteamet på skolan in- formerar lärare om tecken på att barn far illa, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och depression eller ångest. Förebyggande arbete mot frånvaro Förebyggande arbete består av insatser som inriktas mot förhållan- den – hos eleverna själva eller den omgivande miljön – som identifi- erats som problematiska i den meningen att de antas kunna påverka elevernas utveckling och lärande negativt. På frågan om i vilken ut- sträckning elevhälsan på skolan arbetar med förebyggande arbete mot frånvaro anger sju av tio svarande att de i ganska eller mycket stor utsträckning gör detta. Andelen som anger att de i ganska eller mycket liten utsträckning gör det är . Resultatet på frågan kan jämföras med svaret på följande fråga i enkäten, där av de svarande anger att elevhälsan på skolan inte haft något förebyggande arbete mot frånvaro, vilket åskådlig- görs i följande figur. inte till ökad närvaro Av de svarande anger att de haft ett förebyggande arbete mot frånvaro, men att det inte bidrog till ökad närvaro. En tredje- del, , anger att de haft ett förebyggande arbete som också bidragit till ökad närvaro. Det vanligaste exemplet som anges på så- dant arbete är att skolan följer upp, utreder och skyndsamt agerar på frånvaro samt har tydliga strukturer och rutiner för detta. Svaren på frågan exemplifieras genom följande citat: Skolan har utarbetade rutiner för att arbeta med elevernas närvaro/ frånvaro. Den som är frånvarande är saknad. Fångar upp elever som riskerar att utveckla frånvaro, hämtar elever vid behov. Tar itu med innan problem uppstår. Kartläggning av elever i riskzonen för att , innan frånvaron blir hög finna vägar att eleven skall kunna vara i skolan. Vi har en elevcoach som följer upp frånvaro i samarbete med mentorer, vi samarbetar med SkolFam kring elever med behov av stöd, vi använder (…) för att få syn på och kunna förebygga otrygga miljöer, vi reviderar skolans ordningsregler tillsammans med eleverna, vi tydlig- gör vilka frånvarorutiner vi har för personal, elever och vårdnadshavare. Tydliga rutiner för personalen hur de anmäler ärenden till elevhälso- teamet. Många svarande lyfter vikten av ett nära samarbete med vårdnads- havare. Flera skolor nämner att de informerar vårdnadshavare och elever om vikten av att närvara i skolan. Vår uppfattning är att det är ett förebyggande arbete att informera VH (vårdnadshavare) om volymen på närvaro/frånvaro. Syftet är att skapa medvetenhet och genom detta märker vi förbättringar både vad avser frånvaro och sena ankomster. Några svarande nämner också betydelsen av tydliga riktlinjer och rutiner för ledighet. Därutöver nämner man arbete för att öka elevernas trygghet, triv- sel, studiero, motivation och delaktighet. Arbete med likabehandling lyfts också av vissa svarande. Vikten av goda relationer mellan elever och personal betonas. Vissa skolor genomför förebyggande arbete kring droger, psykisk hälsa och kränkande behandling. Man informerar om vikten av sömn, mat och fysisk aktivitet för hälsan. I någon skola har insatser kring skärmtid, nätetik och dataspels- beroende genomförts. I en del skolor genomförs elevintervjuer för att identifiera vad som behöver hanteras och förbättras i skolan. En skola har infört samtalsgrupper i klasser där det finns elever i risk för hög frånvaro. En svarande anger att skolan ger elever i riskzonen för frånvaro alternativ till klassrumssituationen som de kan gå till i stället för att Vissa skolor har en funktion som arbetar med frånvaro, t.ex. en skolvärd eller en skolsocionom. Förebyggande arbete mot frånvaro som därutöver nämns är fort- bildning och handledning av skolpersonal samt observationer och kartläggningar av elever. I ett par skolor har utbildningsinsatser om NPF (neuropsykiatriska funktionsnedsättningar) genomförts. Vissa skolor arbetar med överlämnande konferenser mellan stadier. Föräld- rar informeras om vilket stöd som finns att få på skolan samt utan- för skolan. Man arbetar med att följa upp elevernas kunskaper och erbjuda stöd vid behov. tät kontakt med lärare angående undervisning på rätt nivå, anpassningar i klassrummet, ett professionellt förhållningssätt till elever med funk- tionsnedsättning, implementering av kränkningsrutin. I svaret för en skola nämns specifikt att närvaro ingår som en viktig punkt i alla utredningar om behov av särskilt stöd. Vuxennärvaro bland eleverna nämns som ett viktigt förebygg- ande arbete, t.ex. rastvakter. I några skolor arbetar man med orga- niserade rastaktiviteter. I svaret för en skola anges att man ser över övergångar och mellantider . Resurspersonal som har uppdrag att stötta eleverna till sina lektioner. Kartläggande arbete har lett till att skolan ändrat i schemat med syfte att öka närvaron. synpunkter har i detta fall beaktats i stor grad. En svarande anger att skolan har personaltätt i omklädningsrum och på otrygga ytor och arbetar med att miljön ska vara fräsch generellt. En annan svarande anger att man samtalar med elever inför schema- brytande aktiviteter. Det förekommer också att man ser över trygg- het och trivsel i samband med skolskjutsar och på fritids. I svaret från en skola nämns specifikt att skolan arbetar förebygg- ande med nätverk kring ensamkommande elever och deras boenden. Diskussioner med rektor om förebyggande av frånvaro Fem av tio svarande anger att elevhälsan på skolan och rektor till- sammans diskuterar förebyggande åtgärder mot frånvaro någon eller . Fyra av tio uppger att sådana diskussioner sker någon eller per termin, medan en av tio anger att sådana diskussioner sällan eller aldrig förs. Elevhälsans roll vid åtgärder som gäller långvarig eller omfattande frånvaro Behovet av kontakter mellan lärare och elevhälsa är beroende av om det finns elever med långvarig eller omfattande frånvaro på skolan. I enkäten ingick en fråga om hur ofta lärare kontaktar elevhälsan på skolan med frågor om frånvaro. Syftet med frågan var att belysa omfattningen av elevhälsans engagemang i ärenden som gäller från- varo. En av tio svarande uppger att lärare kontaktar elevhälsan med frågor om frånvaro en eller . I av skolorna kontaktar lärare sällan eller aldrig elev- hälsan med frågor som gäller frånvaro. Det förekommer en stor variation i hur ofta frånvaro diskuteras i elevhälsoteamet på skolorna. I av skolorna diskuteras frånvaro i elevhälsoteamet en eller , vilket fram- går av figuren nedan.