sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — En utlänning som vill resa in i och vistas i ska som huvud- regel ha antingen en visering eller ett uppehållstillstånd, om de inte är medborgare i ett EES-land. För arbete i krävs arbets- tillstånd.8 EES-medborgare behöver som utgångspunkt inte uppehålls- tillstånd och inom EU råder som princip fri rörlighet för personer. En bärande del inom är den yttre gränsen. Regleringen är intimt sammankopplad med den grundläggande fria rörligheten inom unionen. Enligt får en tredjelandsmedborgare som innehar en giltig resehandling och ett uppehållstillstånd som har utfärdats av en Schengenstat röra sig fritt inom övriga Schengenstaters territorium , under förutsättning att han eller hon uppfyller vissa i Schengenkon- ventionen angivna inresevillkor och inte finns registrerad på någon av Schengenstaternas spärrlistor (se artikel 21 ).9 Ett uppehållstillstånd i en Schengenstat och en giltig resehandling kan således ersätta en visering. Medborgare i de nordiska länderna är undantagna från kravet på uppehållstillstånd. De som har uppehållsrätt eller visering än är också undantagna från kravet på uppehålls- tillstånd. Med uppehållsrätt avses en rätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar att vistas i utan uppehållstillstånd. Förutsättningarna för uppehållsrätt regleras i 3 a kap. UtlL. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska enligt 5 kap. 18 § första stycket UtlL ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får som huvudregel inte bifallas efter inresan. I 5 kap. 18 § andra och 8En utlänning som har fått uppehållstillstånd i får som huvudregel ett uppehålls- tillståndskort som ett bevis på att han eller hon har tillstånd att vara i . 9Motsvarande reglering sekundärrättsligt finns i och rådets förordning (EG) 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) i dess lydelse enligt och rådets förord- ning (EU) 1051/2013 av . Kodexen om Schengengränserna föreligger i en konsoliderad version, (EU) 2016/399. Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt tredje stycket och 5 kap. 18 a och 19 §§ UtlL framgår dock att det finns en rad undantag från huvudregeln. utlänning som har rätt till uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande eller kan beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter, vid förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i vissa fall, när utlänningen har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att han eller hon reser till ett annat land för att ge in sin ansökan där, om utlänningen har beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare i eller är undantagen från kravet på visering, om han eller hon ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett yrke där det råder stor efterfrågan på arbetskraft och arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller det annars finns särskilda skäl. är den myndighet som enligt 5 kap. 20 § UtlL beslutar om uppehållstillstånd.10 Regeringen eller – efter regeringens bemyndigande – får enligt 5 kap. 22 § UtlL med- dela föreskrifter om att andra myndigheter har rätt att besluta om uppehållstillstånd. Enligt 4 kap. 25 § UtlF får låta en svensk beskickning (ambassad) eller ett svenskt konsulat bevilja uppehållstillstånd för högst tre år.11 Beslut om uppehållstillstånd får vidare meddelas av en migrationsdomstol eller Migrationsöverdom- stolen i ett överklagat ärende om avvisning eller utvisning även om frågan om uppehållstillstånd inte tagits upp av utlänningen (5 kap. 21 § och 8 kap. 27 § första stycket UtlL). 10Beslut om uppehållstillstånd kan också enligt samma lagrum meddelas av , det avser beslut om uppehållstillstånd för diplomater och annan ambassadpersonal. 11Migrationsverket har bemyndigat svenska ambassader och karriärkonsulat att bevilja uppe- hållstillstånd för vissa studerande (10/2014). Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt 2.6.1Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande Av 5 kap. 1 § första stycket UtlL följer att flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i som huvudregel har rätt till uppehållstillstånd här. Uppe- hållstillståndet ska vara permanent eller gälla i minst tre år.12 Med flykting avses en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon känner väl- grundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning, kön, sexuell läggning eller annan tillhörig- het till viss samhällsgrupp. Förföljelsen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndigheterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot förföljelse från enskilda personer eller grupper (se 4 kap. 1 § UtlL). Den som inte är flykting kan i stället ha rätt till uppehållstillstånd som skyddsbehövande. Det finns två kategorier av skyddsbehövande i utlänningslagen, alternativt skyddsbehövande och övriga skydds- behövande (se 4 kap. 2 och 2 a §§ UtlL). Som alternativt skydds- behövande anses den som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1.det finns grundad anledning att anta att han eller hon vid ett åter- vändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civil- person löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, 2.utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i punkten 1, inte vill begagna sig av hemlandets skydd. 12 Den här regeln är ändrad genom den tidsbegränsade lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , som föreskriver tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel. Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt Den skyddsgrundande behandlingen eller bestraffningen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndig- heterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot sådan behandling eller bestraffning från enskilda personer eller grupper. En utlänning som inte uppfyller kraven för att anses som flykting eller alternativt skyddsbehövande kan i stället beviljas uppehålls- tillstånd som övrig skyddsbehövande. Det förutsätts då att han eller hon befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i, därför att han eller hon 1.behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp 2.inte kan återvända till hemlandet på grund av miljökatastrof. De allvarliga övergreppen kan komma från hemlandets myndigheter. Det kan också vara så att myndigheterna inte kan eller vill ge ett effektivt skydd mot sådana övergrepp från enskilda personer eller grupper. I vissa fall finns förutsättningar för att utesluta en utlänning från att anses som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. Det gäller bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till brott mot freden, krigsförbrytelse eller brott mot mänskligheten (4 kap. 2 b och 2 c §§ UtlL). Uppehållstillstånd får vägras om en flykting genom ett synner- ligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i . Detsamma gäller om flyktingen har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här (5 kap. 1 § andra stycket UtlL). En utlänning som omfattas av definitionen för att vara flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skydds- behövande ska som huvudregel beviljas en statusförklaring (4 kap. 3 och 3 a §§ UtlL). Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt 2.6.2Uppehållstillstånd på grund av anknytning Regler om uppehållstillstånd på grund av anknytning finns främst i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. I 5 kap. 3 § UtlL finns regler om uppe- hållstillstånd på grund av anknytning som grundar sig på direktivet om rätt till familjeåterförening (Rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening). I bestämmelsens första stycke anges när medlemmar ur en kärnfamilj ska beviljas uppehållstillstånd. Med kärnfamilj avses make/maka, sambo, minder- åriga barn och deras föräldrar. I första stycket 1 föreskrivs att make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehålls- tillstånd för bosättning i , ska ha rätt till uppehållstillstånd. Om ett äktenskap ingåtts eller ett samboförhållande inletts ute- slutande i syfte att ge utlänningen rätt till uppehållstillstånd får emellertid uppehållstillstånd vägras (se 5 kap. 17 a § UtlL). Av 5 kap. 3 § första stycket 2 följer vidare att utländska ogifta barn ska beviljas uppehållstillstånd om barnet antingen har en förälder som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd i , eller har en föräl- der som är gift eller sambo med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här. I första stycket 3 regleras rätten till uppehållstillstånd för barn som är eller som avses bli adopterade. Innebörden av bestämmelsen är att dessa barn ska jämställas med biologiska barn. Om en utlänning har adopterats uteslutande i syfte att ge utlänningen rätt till uppehållstillstånd får emellertid uppehållstillstånd vägras (se 5 kap. 17 a § UtlL). Ensam- kommande barn som är flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande har även de en rätt till återförening med sina föräldrar (5 kap. 3 § första stycket 4). Med ensamkommande barn avses ett barn som vid ankomsten till var skilt från sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. Bestämmelsen tar sikte på både barn som rest in ensamma utan vuxen och barn som blivit lämnade efter inresan. Av första stycket 5 följer vidare att föräldrar till barn som är flyktingar eller skyddsbehövande eller en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe har rätt till uppehållstillstånd, om de befinner sig i . För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs dock att barnet och den vuxne har någorlunda samtidiga asyl- processer i och att beslut om deras respektive asylansök- ningar fattas i nära anslutning till varandra. Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt I 5 kap. 3 a § UtlL regleras i vilka övriga situationer som uppe- hållstillstånd kan beviljas på grund av anknytning. Enligt första stycket 1 får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar emot att tillstånd ges. Om en utlänning ges uppehållstillstånd på denna grund ska uppehållstillstånd också ges hans eller hennes ogifta barn (andra stycket). Av första stycket 2 följer att uppehållstillstånd också får ges till en utlänning som på något annat sätt än som anges i 5 kap. 3 § UtlL är nära anhörig till någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande som redan fanns i hemlandet mellan släktingarna. Det kan t.ex. röra sig om hemmavarande ogifta barn eller föräldrar som i hem- landet tagits hand om av något barn (se prop. 1996/97:25 s. 113). Enligt första stycket 3 får uppehållstillstånd vidare ges till en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare för samt samman- bor med ett barn som är bosatt i . Uppehållstillstånd får även ges till en utlänning som ska utöva umgänge – som inte är av begrän- sad omfattning – med ett barn som är bosatt i (första stycket 4). Enligt första stycket 5 får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har svenskt ursprung eller som har vistats i med uppehållstillstånd. När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd också ges till en utlänning som är adopterad i i vuxen ålder, är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande eller på annat sätt har särskild anknytning till (tredje stycket). 2.6.3Uppehållstillstånd på grund av arbete eller studier Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges till en utlänning som önskar vistas i på grund av arbete, studier eller för att bedriva näringsverksamhet. Uppehållstillstånd för studier kan beviljas för utomnordiska medborgare och medborgare utanför EU om han eller hon t.ex. avser att studera vid ett svenskt gymnasium eller en folkhögskola Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt eller bedriva akademiska studier vid en högskola eller ett universitet i . Normalt beviljas inte uppehållstillstånd för studier på grund- skolenivå. För att uppehållstillstånd för studier ska beviljas krävs bl.a. att utlänningen har blivit antagen till de studier som avses, att han eller hon har sin försörjning tryggad och att studierna bedrivs på heltid. Uppehållstillstånd för studier beviljas i taget om studierna beräknas pågå än . I annat fall beviljas tillstånd för den tid som studierna ska pågå. Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas för besök i . För en viseringsfri utlänning krävs ett sådant uppehållstillstånd, om vistelsen i ska vara mer än . Detsamma gäller en utlänning som har haft en visering vid inresan till som därefter har löpt ut. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för besök kan beviljas om det framstår som klart att det är fråga om en kortare vistelse i och att utlänningen inte kan antas arbeta eller försöka bosätta sig här. Vidare krävs att utlänningens försörjning ska vara tryggad under vistelsen och att han eller hon har en returbiljett eller tillräckliga medel för återresan. Det finns inte någon maximal tid föreskriven vad gäller uppehållstillstånd för besök, men normalt saknas det anledning att ge tillstånd för längre sammanhållen vistelse än (se prop. 1994/95:179 s. 67). 2.6.5Uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter 5 kap. 6 § UtlL anger att uppehållstillstånd kan beviljas en vuxen utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. För att barn ska beviljas uppehållstillstånd i mot- svarande fall krävs i stället att omständigheterna är särskilt ömmande. Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt 2.6.6Permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd Ett uppehållstillstånd kan vara tidsbegränsat eller utan tidsbegräns- ning (permanent uppehållstillstånd). Ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd ger en utlänning rätt att resa in i och vistas i som anges i tillståndet. Däremot ger det inte utlänningen rätt att arbeta i , om inte tillståndet är förenat med ett arbets- tillstånd. Ett permanent uppehållstillstånd ger utlänningen rätt att resa in, uppehålla sig och även arbeta i . Enligt huvudregeln ska permanent uppehållstillstånd beviljas när utlänningen har för avsikt att mera varaktigt bosätta sig i , om det inte finns särskilda skäl som talar mot att ett permanent uppe- hållstillstånd beviljas (se prop. 1983/84:144 s. 88 och prop. 2004/05:170 s. 197). I praktiken gäller det vanligtvis utlänningar som beviljas uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande, utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning och utlänningar som beviljas uppehållstillstånd i på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Från huvud- regeln om permanent uppehållstillstånd finns i 5 kap. 7–15 d §§ UtlL en rad undantag när en utlänning i stället för permanent uppehålls- tillstånd ska beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Uppräk- ningen är dock inte uttömmande (se prop. 2004/05:170 s. 197–198). I 5 kap. 17, 17 a och 17 b §§ UtlL anges när uppehållstillstånd ska eller får vägras. Av dessa bestämmelser följer bl.a. att uppehållstill- stånd får vägras på grund av utlänningens brottslighet eller oriktiga uppgifter i samband med ansökan. 2.6.7Tillfällig lag om begränsningar av rätten till uppehållstillstånd gäller lagen (2016:752) om tillfälliga begräns- ningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Lagen gäller i tre och ska i stället för utlänningslagens regler, ett uppehållstillstånd som beviljats en flykting eller en alternativt skydds- behövande vara tidsbegränsat. För flyktingar kan uppehållstillstånd beviljas medan en alternativt skyddsbehövande kan beviljas uppehållstillstånd . Övriga skyddsbehövande har inte längre rätt till uppehållstillstånd. Reglerna innebär också att Det offentliga åtagandet gentemot människor på flykt uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter bara får beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa personen. Vidare innebär lagen begränsade möjligheter till familjeåterförening och skärpta försörjningskrav. Även om lagen trädde i kraft ska den som huvudregel tillämpas vid asylprövningen också för de människor på flykt som kom till . Lagen anger en brytpunkt, . Lagen ska dock inte tillämpas vid beslut som gäller en ansökan från ett barn eller en barnfamilj som ansökt om asyl . Detsamma gäller för anhörig- invandring om ansökan om uppehållstillstånd registrerats hos eller tidigare. 3Händelseförloppet – ankomst och mottagande 3.1.1Ett ökat antal asylsökande kom det många asylsökande till , fram- för allt som en följd av konflikterna i f.d. . ökade antalet asylsökande igen. Mellan 16 000 och 34 000 personer sökte asyl , förutom då en tillfällig minskning av antalet personer som sökte asyl kan noteras. har antalet asylsökande ökat. sökte 44 000 personer asyl och året efter sökte 54 000 personer asyl. var det 81 000 personer som sökte om asyl i . Händelseförloppet – ankomst och mottagande Särskilt var antalet asylsökande högt. Flest asylsökande brukar komma till . Till skillnad inleddes säsongsökningen 2014 och fortsatte att öka markant under juni och juli.1 2015/16:1 utgiftsområde 8, s. 12 och 14. Händelseförloppet – ankomst och mottagande Källa: Prop. 2015/16:1 utgiftsområde 8. Kulmen brukar infalla . Det finns dock en variation mellan olika år och 2014 kulminerade antalet asylsökande . 3.1.3En tredjedel brukar vara barn Som barn räknas alla personer . har barn som kommer tillsammans med en vårdnadshavare eller ensamma ut- gjort ungefär en tredjedel av det totala antalet asylsökande. var andelen barn . Händelseförloppet – ankomst och mottagande 3.1.4Allt fler ensamkommande barn Med ensamkommande barn avses barn , som vid ankomst- en till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person, som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare. har andelen ensamkommande barn utgjort ungefär en tiondel av det totala antalet asylsökande. Antalet ensamkommande barn har dock ökat , särskilt . var antalet ensamkommande barn cirka 7 000. Händelseförloppet – ankomst och mottagande 3.1.5Fler män än kvinnor söker asyl har fördelningen mellan män och kvinnor varit ungefär densamma: männen har utgjort ungefär två tredjedelar och kvinnorna en tredjedel. Händelseförloppet – ankomst och mottagande 3.2.1Asylsökande under olika delar av 2015 var antalet asylsökande lågt . såg utvecklingen nästan exakt ut som året innan. , låg antalet asylsökande mellan 4 000 och 4 900 . () noterades årets lägsta antal asylsökande (bortsett från vecka 1). sökte ungefär 700 personer asyl i . Under resten av april ökade antalet asylsökande. () var antalet asylsökande över 1 000 . ökade antalet asylsökande långsamt och låg mellan 1 100 och 1 500 . fortsatte antalet asylsökande att öka. Antalet låg mellan 1 300 och 1 700 . Sammanlagt var antalet asylsökande 6 600 . Antalet asylsökande var lägre än antalet asylsökande när det kom mellan 8 000 och 9 400 asyl- sökande under de tre sommarmånaderna juni, . Ökningen skedde gradvis i landets tre största städer, som sedan kom att bli de orter där flest ansökte om asyl . började antalet asylsökande i att öka snabbare och skiljer sig utvecklingen från utveck- lingen . Händelseförloppet – ankomst och mottagande Händelseförloppet – ankomst och mottagande Snabb ökning och höst och ökade antalet asylsökande kraftigt. sökte sammanlagt 11 700 personer asyl i och var antalet asylsökande 24 300. Det var alltså mer än dubbelt så många som . Vecka 35 () var den som antalet asylsökande översteg 3 000. Vecka 37 kom fler än 4 000 asylsökande personer . Följande vecka (vecka 38) var antalet asylsökande 6 900. uppvisade det största antalet asylsökande på en månad, 39 200 personer. kom mer än 7 000 personer under en enda vecka. Den snabba ökningen fortsatte och vecka 41 kom mer än 9 000 människor som anmälde sig som asylsökande. På vissa orter kulminerade antalet asylsökande , t.ex. i och i . Det är dock inte ett generellt mönster för . 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 Vecka 42 (mitten av oktober) kom närmare 9 200 asylsökande till enligt statistik. Det skedde alltså en liten nedgång mellan för landet som helhet. Händelseförloppet – ankomst och mottagande I var antalet asylsökande som störst . I och fortsatte dock antalet att öka . 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 För landet som helhet skedde en liten ökning av antalet asylsökande , följt av en minskning mellan . Vecka 45 ökade åter antalet asylsökande. Antalet asylsökande för landet som helhet nådde sin kulmen vecka 46. Under den veckan sökte 10 551 personer om asyl i . och fick flest asylsökande vecka 46, liksom flera mindre orter som och . Händelseförloppet – ankomst och mottagande 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 För flera orter i landet liknade utvecklingen en M-kurva där antalet asylsökande först ökade och sedan minskade fram oktober–november för att sedan ta fart igen. Det t.ex. och . Händelseförloppet – ankomst och mottagande skedde en snabb minskning av antalet asyl- sökande. halverades antalet asylsökande. Samman- taget ansökte 36 700 personer om asyl, vilket var något färre än . var antalet asylsökande betydligt lägre (13 900) än . Totalt ansökte 162 877 personer om asyl 2015, varav 35 369 var ensamkommande barn. kom betydligt färre asylsökande. kom 4 200 asylsökande, 2 700 och 2 200. Totalt sökte 28 939 personer asyl i . Av dem var 2 199 ensam- kommande barn. Antalet asylsökande barn utan vårdnadshavare var förhållandevis lågt . Mellan 450 och 550 ensamkommande barn sökte asyl i . Antalet ensamkommande barn var månad fler än antalet ensamkommande barn som anlände samma månad 2014. Vecka 19 () kom över 200 asylsökande ensamkommande barn. anlände runt 300–400 ensamkommande barn . Händelseförloppet – ankomst och mottagande ökade antalet asylsökande ensamkommande barn ännu snabbare och förloppet skiljde sig ytterligare från utvecklingen . (vecka 32) kom det mer än 500 ensam- kommande asylsökande barn. skedde en fortsatt, kontinuerlig ökning . minskade dock antalet ensamkom- mande barn . Vecka 45, som var den , ökade åter antalet ensamkommande barn och ökningen fortsatte till vecka 47 (mitten av november)då antalet asylsökande ensamkommande snabbt började sjunka. Den 2015 var antalet ensamkommande mindre än 400. var den månad då flest ensamkommande barn ansökte om asyl . Den vecka då flest ensamkommande barn, 2 932 barn, ansökte om asyl var vecka 46 (9–). Händelseförloppet – ankomst och mottagande 3.2.3Fler män än kvinnor sökte asyl