sou · H5B324 · 2017-03-28 00:00:00 — Verksamhet med regionala skyddsombud återfinns hos LO, TCO, och . Systemet finansieras del- vis genom statsbidrag och ramen för beloppet bestäms i reglerings- brevet för . bestämdes ramen till 109 087 000 kronor.10 Pengarna betalas ut av efter rekvisition från arbetstagarorganisationerna. Arbetstagarorganisa- tionerna är skyldiga att sedan redovisa verksamheten till Arbets- miljöverket, som i sin tur gör en sammanställning till Arbetsmark- nadsdepartementet. En sammanställning av finansieringen redovisas i nedanstående tabell. Av arbetstagarorganisationernas inlämnade redovisningar framgår att LO hade 1 123 regionala skyddsombud, 483, 54 och 3, dvs. sammanlagt 1 663 regionala skyddsombud. Antalet besök på arbetsställen upp- gick till drygt 56 000 och verksamheten omfattade närmare 540 000 arbetsställen.12 Detta kan jämföras . Antalet regionala skyddsombud var då cirka 2 100. Enligt de centrala arbets- tagarorganisationernas redovisning till gjorde de regionala skyddsombuden drygt 60 000 besök på arbets- platser. Enligt samma redovisning omfattade verksamheten det året cirka 280 000 arbetsställen. Som ytterligare en jämförelse kan nämnas att verksamheten 1995 omfattade cirka 180 000 arbetsställen.13 10Arbetsmarknadsdepartementet (2015). 11Arbetsmiljöverket (2016h), beloppen i tabellen avser kronor. 12Arbetsmiljöverket (2016h), s. 2. 13SOU 2007:43, s. 51. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter Bortsett från vissa smärre språkliga justeringar som gjordes 2010,14 är regeln i 6 kap. 2 § tredje stycket AML om hur regionalt skydds- ombud utses oförändrad sedan 1990 års ändringar. Bestämmelsen har följande lydelse. För ett arbetsställe där sådan skyddskommitté som avses i 8 § inte har tillsatts får en lokal avdelning inom ett förbund eller en med sådan av- delning jämförlig sammanslutning av arbetstagare utse ett skydds- ombud utanför kretsen av arbetstagarna på arbetsstället (regionalt skyddsombud). Rätten att utse ett regionalt skyddsombud gäller endast om avdelningen eller sammanslutningen har någon medlem på arbetsstället. Som nämnts i det föregående poängterades i de ursprungliga för- arbetena till AML att ett regionalt skyddsombuds ställning i princip är likvärdig den som gäller för ett lokalt skyddsombud. Beskriv- ningen av skyddsombuds uppgifter i 6 kap. 4 § AML gäller således även ett regionalt skyddsombud. Med undantag för att det infördes en specialreglering för skyddsombud på fartyg,15 har 6 kap. 4 § haft samma lydelse då det gjorde ändringar i sam- band med införandet av regler om systematiskt arbetsmiljöarbete i 3 kap. 2 a §. Av 6 kap. 4 § första stycket framgår bl.a. att skydds- ombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. I det syftet ska skyddsombudet inom sitt skyddsområde vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall samt över att arbetsgivaren uppfyller kraven i 3 kap. 2 a §. I en rapport från diskuteras de regionala skyddsombudens uppdrag. Enligt rapporten har de regio- nala skyddsombuden tre uppgifter. Dessa uppgifter består i att verka för en tillfredsställande arbetsmiljö i småföretagen, att vinna övriga arbetstagares medverkan i skyddsarbetet och att aktivera det lokala skyddsarbetet. I rapporten sägs vidare bl.a. att de regionala skydds- ombudens verksamhet tycks domineras av uppgiften att verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. finns det enligt rapporten flera röster som anser att de regionala skyddsombudens uppdrag endast är att aktivera det lokala skyddsarbetet. 2008/09:138. 2002/03:109. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter förutsättningar för att de regionala skyddsombuden väsentligt ska kunna minska övervakandet av arbetsmiljön i småföretagen. Detta eftersom det i företag med få anställda är svårt att rekrytera skydds- ombud, och även om skyddsombud utses är det svårt för dem att kunna agera självständigt i förhållande till arbetsgivaren. Vidare framhålls i rapporten att arbetsgivare i småföretag dessutom har begränsade resurser för att utveckla ett gott systematiskt arbetsmiljö- arbete.16 Trots att rapporten vid det här laget är synes flera av dess iakttagelser ännu vara aktuella. Som exempel har det vid utredningens möten med organisationen och vid flera av mötena med arbetsgivarorganisationerna understrukits att det innebär ett stort steg att gå från att vara soloföretagare till att bli arbetsgivare. Plötsligt gäller hela det arbetsmiljörättsliga regel- paketet, och det kan i vart fall inledningsvis vara svårt för en nybli- ven arbetsgivare att till alla delar uppfylla de krav som uppställs i AML, AMF och föreskrifter. Vidare har det vid utredningens möten med de centrala arbets- tagarorganisationerna i samtliga fall framförts att de regionala skydds- ombudens främsta uppgift är att initiera det lokala skyddsarbetet och att verka för att lokalt skyddsombud utses. Ur ett nordiskt perspektiv finns det inga system med regionala skyddsombud i , eller . I finns där- emot en konstruktion med s.k. regionale verneombud (regionala skyddsombud). I bygg- och anläggningsbranschen har det funnits regionala skyddsombud . infördes det regionala skyddsombud även i hotell- och restaurangbranschen samt i städ- branschen. Systemen är organisatoriskt skilda åt och har i toppen två olika stiftelser, inrättade av Arbeids- og sosialdepartementet. Fondsstyret (stiftelsernas styrelser) utgör ett trepartssamarbete som består av representanter för tillsynsmyndigheten samt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. 16 (1996), s. 13 f. och 47 f. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter finansieras genom en avgift som företag i de berörda branscherna är skyldiga att betala. För bygg- och anläggningsbranscherna finns det totalt 28 regionala skyddsombud. Av dessa har byggbranschen 14 regionala skydds- ombud, anställda hos arbetstagarorganisationen . Anläggningsbranschen har följaktligen också 14 regionala skydds- ombud, men de är i stället anställda hos arbetstagarorganisationen . Hotell- och restaurangbranschen respektive städbranschen har sex regionala skyddsombud vardera. Dessa tolv personer är formellt anställda av Arbeidstilsynet, men instruktioner för dem utfärdas av Fondsstyret.17 Av § 6–1 arbeidsmiljøloven18 följer att det i varje verksamhet som faller in under lagens tillämpningsområde ska utses ett lokalt skyddsombud. För arbetsplatser med färre än tio arbetstagare finns det vissa undantag. Enligt § 7–1 arbeidsmiljøloven ska arbeidsmiljø- utvalg (skyddskommitté) tillsättas på arbetsplatser där det regel- bundet sysselsätts minst 50 arbetstagare. I § 6–4 arbeidsmiljøloven ges regeringen rätt att utfärda före- skrifter om regionala skyddsombud. Regeringen har utnyttjat den möjligheten genom att utfärda bl.a. föreskriften om organisation, ledning och medverkan.19 I kapitel 5 i föreskriften finns regler om regionala skyddsombud för bygg- och anläggningsbranscherna. I kapitel 6 finns bestämmelser om regionala skyddsombud i hotell-, och restaurangbranschen samt städbranschen. Enligt § 5–2 respek- tive § 6–3 ska de regionala skyddsombuden verka på arbetsplatser där lokalt skyddsombud inte har valts och skyddskommitté inte har tillsatts. Av samma bestämmelser framgår vidare att på arbets- platser där lokalt skyddsombud inte har utsetts har det regionala skyddsombudet samma befogenheter som ett lokalt skyddsombud enligt arbeidsmiljøloven, t.ex. rätten att stoppa ett farligt arbete. Att som i det norska systemet ha regionala skyddsombud endast i vissa branscher liknar situationen som gällde i (se avsnitt 14.2). Till skillnad från i har förekoms- 17RVO Bygg & anlegg (2016), , restaurant (2016), Arbeids- og sosial- departementet (2017) och Sekretariatet for regionale verneombud (2017). 18Lov om arbeidsmiljø, arbeidstid og stillingsvern mv. (arbeidsmiljøloven), 19 om organisering, ledelse og medvirkning, FOR-2011-12-06-1355. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter ten av medlemmar dock ingen betydelse för ett regionalt skydds- ombuds tillträdesrätt. Inte heller förekomst av kollektivavtal på- verkar tillträdesrätten i . Enligt 6 kap. 2 § tredje stycket AML ska två förutsättningar vara uppfyllda för att en lokal avdelning inom ett förbund ska få utse ett regionalt skyddsombud. För det första får det på arbetsstället inte ha tillsatts skyddskommitté. För det andra måste arbetstagarorga- nisationen ha minst en medlem på arbetsstället. Ett regionalt skyddsombud har samma befogenheter som ett lokalt skyddsombud, t.ex. rätten att göra en framställning med stöd av 6 kap. 6 a § och att stoppa ett arbete med stöd av 6 kap. 7 §. 14.6.2Samtal med arbetsmarknadens parter m.fl. LO har framfört bl.a. följande. Grunden för LO:s skrivelse till regeringen (se ovan) är att det finns arbeten med stora risker. Det finns många oseriösa företag där medlemmar saknas och där arbetstagare hotas om de vill gå med i facket. De regionala skyddsombuden behöver en tillträdesrätt till arbetsplatser där såväl kollektivavtal som medlemmar saknas. LO har tagit fram en central handledning som bl.a. beskriver de regionala skyddsombudens uppgifter. Handledningen hänvisar i ett flertal avsnitt till respektive förbunds arbetsordning, t.ex. när det gäller rutiner för introduktion och utbildning, hur regionala skydds- ombud utses, hur berörda arbetsgivare ska underrättas om valet och hur avisering ska gå till.20 Den absoluta majoriteten av har uppgett att de regionala skyddsombuden så gott som alltid anmäler besöken till arbetsgivaren i förväg. Ett undantag är Svenska Byggnadsarbetare- 20 LO (2011b). De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter förbundet (), som har uppgett att av de regionala skyddsombudens besök sker oanmält. Det har förklarats med att de regionala skyddsombuden ofta kontaktas när en akut situation uppstår. och har vissa anställda regionala skyddsombud, men i övrigt och i övriga förbund är de regionala skyddsombuden förtroendevalda, vilket innebär att de har en anställning någon annanstans i botten och att uppdraget som regionalt skyddsombud är något som sker därutöver. På utred- ningens fråga om eventuella konkurrensproblem, dvs. situationen att ett regionalt skyddsombud anställd hos företaget A besöker konkurrentföretaget B, har några bekräftat att så kan ske i enstaka fall, men att man försöker undvika det. är vidare eniga i synen på att ett regionalt skydds- ombuds främsta uppgift är att få fram lokala skyddsombud, för att på så sätt få igång den lokala skyddsverksamheten. Flera av har beskrivit att bildandet av s.k. falska skyddskommittéer, dvs. skyddskommittéer som inte har tillsatts i enlighet med 6 kap. 8 § AML, är ett problem. Enligt förbunden inrättas dessa skyddskommittéer ensidigt av arbetsgivaren och syftet är att hindra att det regionala skyddsombudet ska få tillträde till arbetsplatsen. I fråga om de regionala skyddsombudens befogenheter anser de flesta att den nuvarande lagstiftningen är tillräcklig och att det inte finns skäl för ändringar. TCO har uppgett att det hos deras medlemsförbund förekommer såväl förtroendevalda som anställda regionala skyddsombud. De flesta regionala skyddsombud anmäler besöken till arbetsgivaren i förväg. Ett exempel på när föranmälan inte behövs är när det finns en upparbetad och god relation till arbetsgivaren. som utredningen har träffat anser att de regionala skyddsombudens viktigaste uppgift är att få igång den lokala skyddsverksamheten och att stötta de lokala skyddsombuden. Flera förbund inom TCO beskriver att det förekommer att det finns skyddskommittéer som är ensidigt tillsatta av arbetsgivaren. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter TCO ställer sig bakom förslag21 om en utökad tillträdes- rätt, dvs. skrivningen ”[r]ätten att utse regionalt skyddsombud gäller endast om avdelningen eller sammanslutningen har någon medlem på arbetsstället eller är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren på arbetsstället”. har beskrivit att vissa medlemsförbund har personer som arbe- tar som regionala skyddsombud på heltid, medan andra har upp- draget på deltid. känner inte till några händelser där regionala skyddsombud har besökt konkurrenter till det företag de själva är anställda i. Enligt är den bakomliggande tanken med de regionala skyddsombuden att man ska få igång ett systematiskt arbetsmiljö- arbete och att det på arbetsstället ska utses ett lokalt skyddsombud. Det kan dock vara svårt på arbetsställen med få anställda. upplever inte tillträdesrätten som något stort problem, men eftersom rörligheten på arbetsmarknaden är hög har frågan om det är lämpligt att de regionala skyddsombudens tillträdesrätt enbart ska vara knuten till att det finns en medlem på arbetsstället aktuali- serats hos vissa förbund. När en person slutar sin anställning kan man hamna i en period där medlem tillfälligt saknas på ett arbets- ställe. är dock tveksamt till en tillträdesrätt där såväl medlem som kollektivavtal saknas. I fråga om de regionala skyddsombudens befogenheter anser att de befogenheter som finns är tillräckliga och att det inte finns skäl för ändringar i lagen. har sammanfattningsvis lämnat följande beskriv- ning av de regionala skyddsombudens verksamhet, tillträdesrätt och befogenheter. Systemet fungerar sannolikt väl på de flesta håll. Det är framför allt när det inte gör det som arbetsgivarorganisationerna blir in- 21 Se SOU 2007:43 och dir. 2016:1, s. 6. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter Ett återkommande problem är tvister med fackliga för- troendemän som kommer ut på arbetsplatserna i olika egenskaper, utan att det står klart om de agerar som ombudsmän eller regionala skyddsombud. Överlag är det så att regionala skyddsombud inte alltid håller sig till skyddsombudsrollen. Det händer att regio- nala skyddsombud gör oanmälda besök. Det förekommer också att regionala skyddsombud tar på sig en inspektörsliknande roll och efter besöket lämnar en skrivelse som är påfallande likt något som kommer från . Eventuella problem i skyddskommittéerna handlar ofta om att arbetstagarsidan tycker att kommittén inte fullgör sin uppgift, inte att den skulle ha utsetts i felaktig ordning. Det kan även handla om att den lokala arbetstagarorganisationen inte har velat medverka vid bildandet av skyddskommitté. Vidare är det ett problem att förtro- endevalda regionala skyddsombud besöker konkurrerande företag. Det finns exempel från några branscher som belyser detta. Att ge de regionala skyddsombuden en utökad tillträdesrätt vore fel väg att gå. Det borde vara som ansvarar för att besöka de arbetsplatser där arbetstagarorganisationerna saknar medlemmar. När det gäller befogenheterna anser att de regionala skyddsombudens främsta uppgift bör vara att få igång ett lokalt skyddsarbete. I stället förekommer det att de regionala skydds- ombuden går utöver sina befogenheter. En lämplig ordning skulle kunna vara att det krävs att medlemmar på arbetsstället har ställt krav på en åtgärd för att de regionala skyddsombuden ska få agera. Om de regionala skyddsombuden skulle få en utökad tillträdes- rätt eller utökade befogenheter skulle det behöva inrättas ett etiskt råd eller liknande. Organisationen Företagarna har i allt väsentligt uppgett följande i frågan om de regionala skyddsombuden. Systemet med regionala skyddsombud fungerar jämförelsevis bättre hos företag som har kollektivavtal än hos företag som inte har det. Det är vanligt att regionala skyddsombud blandar samman rollen som skyddsombud med rollen som förtroendeman i arbets- De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter dyker ett regionalt skyddsombud upp på en arbetsplats i samband med kollektivavtalsförhandlingar eller tvister, men ställer i samband med besöket t.ex. frågor om före- tagets systematiska arbetsmiljöarbete. Det blir förvirrande för arbets- givaren. Vidare förekommer det att regionala skyddsombud uppträder som arbetsmiljöinspektörer. Det händer ofta att ett regionalt skydds- ombud inte har föranmält sitt besök, även om detta sköts bättre numera. Om de regionala skyddsombuden skulle ges en obegränsad tillträdesrätt till samtliga arbetsställen, kan det ifrågasättas om verk- samheten med regionala skyddsombud ska ligga hos arbetstagar- organisationerna. Företagarna anser inte att det finns skäl för att ge de regionala skyddsombuden vare sig en utökad tillträdesrätt eller utökade be- fogenheter. har ställt sig positivt till en utökad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Myndigheten har i det samman- hanget uppgett bl.a. följande. Skyddsombuden blir allt färre på arbetsplatser, inte minst bland företag med få anställda. Även i branscher med osund konkurrens skulle en utökad tillträdes- rätt för regionala skyddsombud kunna bidra till att förbättra arbets- miljön för utsatta arbetstagare. Förslag: Ett regionalt skyddsombud ska få utses även för ett arbetsställe där arbetstagarorganisationen saknar medlemmar men är eller brukar vara bunden av kollektivavtal med arbets- givaren på arbetsstället. Liksom tidigare ska en förutsättning vara att det på arbetsstället inte har tillsatts skyddskommitté en- ligt bestämmelserna i lagen. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter När det gäller tillträdesrätten framgår av direktiven att utredningen ska ta ställning till medlemskravet. Regeringen framhåller i det sam- manhanget att de regionala skyddsombuden har en viktig roll i att uppmärksamma arbetsmiljörisker när det gäller arbetsställen som saknar ett organiserat lokalt skyddsarbete i form av lokala skydds- ombud eller skyddskommittéer. Vid utredningens möten med arbetsmarknadens parter har flera av beskrivit att förekomsten av skyddskommittéer som inte har bildats i enlighet med 6 kap. 8 § AML är ett problem. Enligt förbunden inrättas dessa skyddskommittéer ensidigt av arbetsgivaren som utser företrädare för de anställda. Syftet är att hindra att det regionala skyddsombudet ska få tillträde till arbets- platsen. Även flera av har beskrivit att det förekommer att ledamöterna i en skyddskommitté är ensidigt till- satta av arbetsgivaren. har tillbakavisat arbetstagarorganisationernas uppgifter och anser att eventuella problem i skyddskommittéerna ofta handlar om att arbetstagarsidan tycker att kommittén inte full- gör sin uppgift, inte att den skulle ha utsetts i felaktig ordning. Det kan också vara så att arbetstagarorganisationen inte har velat med- verka vid bildandet av skyddskommitté. Parternas uppfattning om förekomsten av skyddskommittéer som inte är utsedda på rätt sätt går således isär. Utredningen konstaterar att det av 6 kap. 8 § andra stycket bl.a. framgår att de anställdas företrädare i en skyddskommitté utses bland arbetstagarna av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Om en arbetstagarorganisation således finner att ett regionalt skydds- ombud har nekats tillträde till ett arbetsställe på den grunden att skyddskommitté har tillsatts, och att arbetstagarorganisationen anser att de anställdas företrädare har utsetts på felaktiga grunder, återstår ytterst att driva ärendet arbetsrättsligt enligt 6 kap. 10–15 §§. Förutsättningarna för skyddskommitténs bildande framgår av 6 kap. 8 § och det finns därför skäl att låta hänvisningen till den bestämmelsen stå kvar i 6 kap. 2 §. Enligt 6 kap. 9 a § kan parterna i kollektivavtal dels komma överens om att en skyddskommitté kan behandla även andra frågor än sådana som anges i 6 kap. 9 §, dels ge De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter detta organ en annan benämning än skyddskommitté. I förarbetena till 6 kap. 9 a § anges att alla bestämmelser i lag, förordning och myndighetsföreskrifter som gäller skyddskommitté och ledamot i skyddskommitté är tillämpliga även på detta organ.22 Enligt utred- ningens mening är det dock lämpligt att samtliga förutsättningar för ett regionalt skyddsombuds tillträdesrätt framgår direkt av lag- texten. I förtydligande syfte bör därför i 6 kap. 2 § tredje stycket även finnas en koppling till 6 kap. 9 a §. Det nuvarande regelverket skiljer sig åt i fråga om hur lokalt respek- tive regionalt skyddsombud ska utses. Rätten att utse ett lokalt skyddsombud bärs enligt 6 kap. 2 § andra stycket i första hand av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. I andra hand utses det lokala skyddsombudet av arbetstagarna själva. Av 6 kap. 2 § första stycket framgår att det lokala skyddsombudet utses bland de arbets- tagare som finns på arbetsstället. Ett lokalt skyddsombud har så- ledes en klar och naturlig koppling till arbetsplatsen. Som har beskrivits i avsnitten 14.4 och 14.6.1 ovan är en förut- sättning för att få utse ett regionalt skyddsombud för visst arbets- ställe att en lokal avdelning av ett förbund har minst en medlem på arbetsstället. Förekomsten av kollektivavtal saknar i detta fall följ- aktligen intresse. koppling till arbets- stället bärs i stället upp av medlemskravet. I kapitel 3 har redogjorts för viss statistik från om den fackliga organisationsgraden. Av statistiken framgår bl.a. att av alla anställda i var medlemmar i en arbets- tagarorganisation 2016. Även om den fackliga organisationsgraden i är en av de högsta i världen, så har den minskat . Tjänstemännens organisationsgrad uppgår till och uppvisar en ökande trend . 2010/11:89, s. 52. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter organisationsgrad var och har kontinuerligt minskat , även om minskningen var som kraftigast . Minskningen är störst bland de unga. har organisationsgraden bland personer i åldern 16–sjunkit med tio procentenheter.23 Vidare är organisationsgraden bland de visstidsanställda förhåll- andevis låg. Resultatet av en undersökning som SCB gjorde på upp- drag av visar att av 547 300 visstidsanställda i åldern 20–var 281 700 fackligt anslutna, dvs. en organisationsgrad på . Om man från de visstidsanställda räknar bort dem som på frågan om facklig anslutning antingen inte svarade eller gav ett ofullständigt svar, var organisationsgraden något högre (53,).24 Enligt en forskningsrapport om kollektivavtalens täckningsgrad och organisationsgraden på arbetsmarknaden finns det såväl kort- siktiga som långsiktiga orsaker till organisationsgradens utveckling. En kortsiktig orsak var enligt rapporten höjningen av a-kasseavgiften som ledde till ett medlemsras hos arbetslöshetskassor och fack- förbund 2007–2008. Som en mer långsiktig faktor framhålls att det har skett en sysselsättningsförskjutning från näringar med hög eller mycket hög organisationsgrad, till dem med en med svenska mått mätt låg grad av facklig anslutning. Ett annat exempel som ges i rapporten är att det har dykt upp nya branscher och nya företag, inte sällan med en negativ inställning till arbetstagarorganisationer och till kollektivavtal. I det sammanhanget spelar också bristande fackliga traditioner in. Enligt rapporten kan det därutöver noteras ett mer kritiskt prövande förhållningssätt till fackligt medlemskap, där kostnaden för medlemskapet vägs mot nyttan på ett annat sätt än tidigare.25 Med kollektivavtal avses ett skriftligt avtal mellan arbetsgivarorga- nisation eller arbetsgivare och arbetstagarorganisation om anställ- ningsvillkor för arbetstagare eller om förhållandet i övrigt mellan 23Medlingsinstitutet (2017), s. 216 f. och (2017), s. 14 och 34 f. 24SCB (2014c), s. 16, egna beräkningar. 25Kjellberg (2017), s. 61. De regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter arbetsgivare och arbetstagare. Ett kollektivavtal tecknat mellan en arbetsgivarorganisation och en arbetstagarorganisation kan t.ex. om- fatta en viss bransch. Som arbetsgivare blir man bunden av kollektiv- avtal genom att bli medlem i en arbetsgivarorganisation eller genom att teckna ett s.k. hängavtal.