sou · H5B349 · 2017-06-02 00:00:00 — För att en förklaring om rätt till bidrag ska lämnas krävs bl.a. att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Utbildning vid särskilda ungdomshem Utbildning kan i vissa fall ske vid särskilda ungdomshem. Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga (avseende särskilt ungdoms- hem) ska skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skol- plikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hem- met. (SiS) är huvudman för all utbildning som sker vid särskilda ungdomshem.1 Utbildningen ska motsvara utbildningen i eller i förekommande fall grundsärskolan eller specialskolan. För sådan utbildning ska relevanta bestämmelser i skollagen tillämpas med de nödvändiga avvikelser som följer av att barnet vistas i ett sådant hem. Den som är skolpliktig och vistas i ett särskilt ung- domshem och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i utbild- ning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Om ett barn vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus, ska huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i förskola, förskoleklass eller fritidshem (24 kap. 16 §). För elever i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjuk- hus, ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institu- tionen om det inte är obehövligt för elevens inhämtande av kunska- per (24 kap. 17 §). Sådan undervisning ska så långt det är möjligt mot- svara den undervisning som eleven inte kan delta i. Särskild under- visning anordnas av den kommun där institutionen är belägen (24 kap. 19 §). () har tagit fram allmänna råd (SKOLFS 2016:64) med kommentarer om utbildning på sjukhus. 1 SOU 2016:62 s. 94 och 125. Särskild undervisning i hemmet För elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete men som inte vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus, ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i (24 kap. 20 §). Särskild undervisning får ges i hemmet endast om eleven eller ele- vens vårdnadshavare samtycker. Sådan särskild undervisning anord- nas av den som är huvudman för den utbildning som eleven annars deltar i (24 kap. 22 §). Annat sätt att fullgöra skolplikten Ett skolpliktigt barn får medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i skollagen. Medgivande ska lämnas om verksam- heten framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i skollagen, behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses och det finns synnerliga skäl (24 kap. 23 §). I förarbetena till bestämmelsen (prop. 2009/10:165 s. 885) anges två exempel på situationer när synnerliga skäl kan förekomma. Den ena är en elev som flyttat till från något av våra grann- länder som har mycket starka skäl för att gå kvar i det gamla landets skola under återstoden av terminen. Även situationer då en elev önskar vara från skolan på grund av resor eller film- inspelning skulle kunna utgöra synnerliga skäl för att få medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt om det finns mycket starka skäl i det enskilda fallet. Det betonas att bestämmel- sen ska tillämpas med stor restriktivitet. Medgivande får lämnas för upp till i sänder. Frågor om med- givande prövas som huvudregel av barnets hemkommun. 4.1.3Annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap. skollagen Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritids- hem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds regleras i 25 kap. skol- lagen. Verksamheten kan bedrivas i och enskild regi. Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det (25 kap. 2 §). Pedagogisk omsorg ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Med pedagogisk omsorg avses bl.a. familjedaghem, flerfamiljslösningar och andra verksamheter där det bedrivs pedagogisk verksamhet i annan form än förskola eller fritidshem (prop. 2009/10:165 s. 886). Förskolans läroplan är vägledande för pedagogisk omsorg. har tagit fram allmänna råd (SKOLFS 2012:90) med kommentarer om peda- gogisk omsorg. En kommun får anordna öppen förskola som komplement till för- skola och pedagogisk omsorg. Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföl- jande vuxna som de vuxna ges möjlighet till social gemen- skap (25 kap. 3 §). Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fri- tidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem, om eleven inte på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem (14 kap. 7 §). En huvudman kan erbjuda dessa elever öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Den öppna fritidsverksamheten ska genom pedagogisk verksamhet komplettera utbildningen i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och andra särskilda utbild- ningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Verksamheten ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och lärande samt en meningsfull fritid och rekreation. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds Kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Som exempel på omständigheter som är hänförliga till famil- jens situation i övrigt anförs i förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 888) att en förälder fullgör värnplikt eller är intagen på behandlingshem eller i kriminalvårdsanstalt. Skolväsendet för vuxna utgörs enligt 1 kap. 1 § skollagen av skol- formerna vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Målet med dessa utbildningsformer är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Individerna ska ges möjlighet att ut- veckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att bl.a. stärka sin ställning i arbetslivet. vuxenutbildning ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå och som utbildning i svenska för invandrare. Utbildning på grundläggande nivå motsvarar i huvudsak och syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Vuxna som saknar kunskaper motsvarande grund- skolan har rätt att fr.o.m. delta i den grundläggande vuxenutbildningen. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan Den som fått minst utbildning ska prioriteras till vuxenutbildning på gymnasial nivå. gäller en utökad rätt att delta i vuxenutbildning på gymnasial nivå i syfte att antingen uppnå grundläggande och sär- skild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare, eller uppnå grundläggande behö- righet eller särskilda kunskaper för utbildning inom yrkeshögsko- lan (prop. 2016/17:5). Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invand- rare grundläggande kunskaper i svenska språket, men också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning. Landsting får vara huvudmän för sådan utbildning på gymnasial nivå inom områdena naturbruk och omvårdnad och efter avtal med en kommun även inom andra områden. Utbildningen ska som huvud- regel vara avgiftsfri. Bestämmelser om vuxenutbildning finns huvudsakli- gen i 20 kap. skollagen, förordningen (2011:1108) om vuxenutbild- ning och läroplanen för vuxenutbildningen (SKOLFS 2012:101). Särskild utbildning för vuxna För vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada finns särskild utbildning för vuxna i stället för vuxenutbild- ning. Målet med utbildningen är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att ut- veckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställ- ning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveck- ling. Utbildningen på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grund- särskolan ska ge. På motsvarande sätt syftar utbildningen på gymna- sial nivå till att ge kunskaper motsvarande utbildningen på nationella program i gymnasiesärskolan. Kommunerna är huvudmän för särskild utbildning för vuxna, men landstingen kan efter överenskommelse ansvara för viss utbildning. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå och gym- nasial nivå samt vara avgiftsfri. Bestämmelser om särskild utbildning för vuxna finns huvudsakligen i 21 kap. skollagen, förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning och läroplanen för vuxenutbild- ningen (SKOLFS 2012:101). En huvudman för vuxenutbildning eller särskild utbild- ning för vuxna får för sina elever anordna elevhälsa motsvarande så- dan som ska anordnas för eleverna i bl.a. och gymnasie- skolan (2 kap. 25 och 26 §§ skollagen). för vuxna enligt 24 kap. skollagen I 24 kap. skollagen finns bestämmelser om bl.a. utbildning för intag- na i kriminalvårdsanstalt och utbildning vid folkhögskola som mot- svarar utbildning i svenska för invandrare. Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt För intagna på kriminalvårdsanstalt får det anordnas utbildning som motsvarar vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. För sådan utbildning ansvarar Kriminalvården (24 kap. 10 §). Utbildning vid folkhögskola som motsvarar vuxenutbildning i svenska för invandrare Den som har rätt att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en folkhögskolas motsvarande utbildning. Detta om folkhögskolan enligt sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 24 § skollagen av Skolinspektio- nen har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg, och folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen (24 kap. 11 §). En folkhögskola som till sin utbildning i svenska för invandrare har antagit en elev som har förklarats behörig att delta i utbildning- en, har rätt till ersättning för kostnaden för elevens utbildning från elevens hemkommun (24 kap. 15 §). Enligt bestämmelserna i 23 kap. skollagen får en kommun, ett lands- ting eller en enskild huvudman sluta avtal om att någon annan än kommunen, eller den enskilde huvudmannen utför upp- gifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (entre- prenad). Entreprenad innebär att kommunen, eller den enskil- de huvudmannen ansvarar i egenskap av huvudman för verksamhe- tens innehåll, men låter någon annan sköta själva utförandet. De bestämmelser som finns för en utbildning i skollagen och andra författningar på skolområdet, t.ex. läroplaner och kursplaner, gäller även vid entreprenad. Bibehållet huvudmannaskap innebär att även om en entreprenör ges i uppdrag av en kommun att utföra uppgifter inom utbildning som kommunen är huvudman för, så är det fortfa- rande fråga om en verksamhet i förhållande till barn, ele- ver och vårdnadshavare (prop. 2009/10:165 s. 508). Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. får uppgifter överlämnas på entrepre- nad till en enskild fysisk eller juridisk person. När det gäller undervisning inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får uppgifter som inte är hänförliga till undervisning läggas ut på entreprenad. Uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på moders- målet får överlämnas på entreprenad till annan huvudman om huvud- mannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbild- ningen inom den egna organisationen. Undervisning i gymnasie- skolan i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil får överlämnas på entreprenad till enskild fysisk eller juridisk person. Vidare får uppgifter som avser fjärrundervisning inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan överlämnas till staten på entreprenad. Inom dessa skolformer får uppgifter som avser fjärrundervisning även överlämnas till annan huvudman på entreprenad om uppgifterna är sådana som avser modersmålsunder- visning eller studiehandledning på modersmålet om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen Kommuner kan således erbjuda t.ex. vuxenutbildning i egen regi eller genom upphandling av andra utbildningsanordnare såsom privata utbildningsföretag, studieförbund eller folkhögskolor (SOU 2016:62 s. 98). Regeringen har i proposition 2016/17:156 föreslagit att det införs bestämmelser i skollagen om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov. Undervisning inom ramen för lovskolan får överlämnas på entreprenad. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen behandlas i . Regeringen har vidare i proposition 2016/17:161 föreslagit en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksam- heten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbild- ning (entreprenad). Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning efter . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2023. Propositionen behandlas för närva- rande i . I syfte att öka möjligheterna för huvudmän för vissa skolformer att erbjuda den undervisning som elever har behov av och att ge alla elever en likvärdig tillgång till utbildning utreds frågan om vilka som får bedriva utbildning på entreprenad. En särskild utredare har bl.a. fått i uppdrag att föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör få utföra undervisning åt andra skolhuvudmän (Utredningen möjligheter till fjärrundervis- ning och undervisning på entreprenad [U2015:09]). Utredaren ska även bedöma om bestämmelserna i 23 kap. om entreprenad och sam- verkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamålsenliga avtals- former för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning (dir. 2015:112). Uppdra- get i denna del ska redovisas . Utredaren har i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att bl.a. bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till den kommande lagen om offentlig upphandling (dir. 2016:107). 4.2Utredningen om offentlighet och sekretess i skolans syn Utredningen om offentlighet och sekretess i skolan har i sitt betän- kande Sekretess i elevernas intresse – Dokumentation, samverkan och integritetet i skolan (SOU 2003:103 s. 198 f.) prövat behovet av särskild reglering av skolmyndigheternas personuppgiftsbehandling. Utredningen konstaterade att ett stort antal elevuppgifter inom skol- verksamheten, såväl i undervisningen som i elevvården, behandlas på ett sådant sätt att de omfattas av bestämmelserna i personuppgifts- lagen (1998:204, PUL). Det kan röra sig om behandling genom regelrätt registerföring (t.ex. datalistor över skolans samtliga elever), behandling i löpande text med hjälp av ordbehandling (t.ex. upprät- tade beslut och protokoll samt personalanteckningar), e-post eller publicering av uppgifter på hemsidor på internet. Utredningen ansåg att det var självklart att mycket av den behand- ling som förekommer också måste få förekomma eftersom skolverk- samheten på samma sätt som annan verksamhet borde kunna dra för- del av ny teknik. Utredningen analyserade därför om det fanns rätts- ligt stöd för den behandling som behövs i samband med dokumen- tation avseende enskilda elever, dvs. om den kunde ske i överens- stämmelse med personuppgiftslagens regler. Enligt utredningens bedömning torde det inte föreligga någon tvekan om att skolmyndigheter enligt den då lydande skollagen och andra författningar har en rättslig skyldighet i personuppgiftslagens mening att fullgöra sina åligganden gentemot eleverna i fråga om såväl undervisning som elevvård. Likaså måste det anses vara av stort all- mänt intresse att skolorna kan fullgöra sina arbetsuppgifter. Skolorna bedöms kunna stödja behandling av personuppgifter på 10 § b och d PUL, med undantag för behandlingen av känsliga personuppgifter. Beträffande skolornas behandling av känsliga personuppgifter konstaterade utredningen att 8 § personuppgiftsförordningen (1998:1191, PUF), enligt vilken känsliga personuppgifter får behand- las även utan samtycke av en myndighet i löpande text, t.ex. i pro- memorior, protokoll och beslut, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller om de är nödvändiga för handläggningen av ärendet, inte är tillämplig på behandling som sker i den del av skolornas verksam- het som utgör faktiskt handlande, dvs. när det inte är fråga om ett pågående ärende. Gemensamt för de flesta fall då känsliga personuppgifter behand- las automatiserat inom ramen för det faktiska handlandet i skol- verksamheten (undantaget skolhälsovården samt legitimerade psyko- loger och psykoterapeuter) är att det krävs samtycke från eleven eller, i förekommande fall, dennes vårdnadshavare. Utan ett sådant uttryckligt samtycke är det alltså normalt inte tillåtet att behandla uppgifterna automatiserat, även om det från skolans eller personalens synvinkel ter sig nödvändigt. Som exempel kan nämnas att det krävs samtycke för att skolpersonalen i en frånvarojournal ska få anteckna orsaken till en elevs frånvaro, i den mån en sådan anteckning innebär att hälsouppgifter registreras. Utredningens bedömning var att skolmyndigheter, med stöd av personuppgiftslagens bestämmelser, har möjlighet att med datorstöd behandla det absoluta flertalet av uppgifterna som behövs i skolverk- samheten. Rättsliga problem som begränsar skolornas hantering av personuppgifter och som kan kräva särskild reglering kunde enligt utredningens bedömning egentligen uppstå endast när det gäller behandling av känsliga personuppgifter. Flera av de uppgiftskatego- rier som enligt personuppgiftslagen bedöms som känsliga berörde enligt utredningens uppfattning dock inte skolornas behov av registrering i särskilda dataregister. De känsliga personuppgifter som skolmyndigheterna kan ha be- hov av att behandla i särskilda register rör framför allt uppgifter om elevernas hälsa, men också etniskt ursprung, som behövs för genom- förandet av modersmålsundervisning. Uppgifter om hälsa kan före- komma i elevadministrativ information, t.ex. att vissa elever är aller- giska och därför behöver särskild mat, men kanske främst informa- tion om elevers hälsotillstånd inom ramen för den elevvårdande verksamheten. Utredningen bortsåg dock i detta sammanhang från behovet av personuppgiftsbehandling inom skolhälsovården och annan verksamhet som utgör hälso- och sjukvård. I fråga om annan behandling av känsliga personuppgifter än sådan som utförs i regelrätta register bedömdes det svårare att uttala sig bestämt om skolornas behov. Ingen användning av de ovan nämnda kategorierna av känsliga personuppgifter kan uteslutas när det är fråga om behovet av att behandla information automatiserat i löpande text, t.ex. i beslut eller andra handlingar som har samband med handlägg- ningen av ärenden inom en skolmyndighet. Det finns ingen möjlighet att i förväg avgöra vilka uppgifter som är av betydelse för, och som kan motivera utgången i, ett elevvårdsärende eller ett administrativt ärende. Som exempel kan nämnas ett elevvårdsärende om mobbning av en elev på grund av hans eller hennes sexuella läggning. Med stöd av den generella bestämmelsen i 8 § PUF får alla myndigheter be- handla sådana känsliga personuppgifter i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller om de är nödvändiga för handläggning av ärendet. Det uppstår därför inte några rättsliga problem i det avseendet när det är fråga om hantering av känsliga personuppgifter vid handläggningen av ärenden inom en skolmyndighet. En stor del av skolornas verksamhet utgörs av s.k. faktiskt hand- lande, såväl i fråga om undervisning som elevvård. Även som ett led i det faktiska handlandet kan det finnas ett visst behov av att med datorstöd behandla känsliga personuppgifter som rör elevernas hälsa m.m., t.ex. när kuratorer eller specialpedagoger för anteckningar vid elevsamtal. I princip är detta inte tillåtet utan att uttryckligt samtycke inhämtas från elever eller, i förekommande fall, vårdnads- havare. (Det bör noteras att 5 a § PUL inte fanns när betänkandet skrevs, bestämmelsen trädde i kraft först .) Det- samma gäller möjligheten att i vissa fall behandla t.ex. uppgifter om etniskt ursprung i elevadministrativ verksamhet. Datainspektionen var emellertid av den uppfattningen att registrering av känsliga uppgifter som behövs för modersmålsundervisning i är tillåtet enligt personuppgiftslagen utan att samtycke inhämtas, eftersom det handlar om att fastställa eller göra gällande elevers rättsliga anspråk enligt grundskoleförordningen2. Utredningen hade ingen avvikande uppfattning i den frågan. Särskild reglering som tillåter myndigheter att registrera känsliga personuppgifter utan samtycke borde enligt utredningens uppfatt- ning komma i fråga endast om det är nödvändigt för att verksam- heten ska kunna fungera på ett rationellt och av statsmakterna förut- satt sätt. Inte minst bör restriktivitet iakttas när det är fråga om barn. Av integritetsskäl bör därför sådana uppgifter i första hand behandlas 2 Datainspektionens rapport 2002:2, Behandling av elevers personuppgifter i . av skolmyndigheter endast om de registrerade personerna lämnar sitt samtycke till uppgiftsbehandlingen. Utredningen var även av den åsikten att det i de allra flesta fall är fullt praktiskt möjligt för skol- myndigheter, eller enskilda skolor, att inhämta sådant samtycke i de fall det behövs. Sammantaget var utredningen av den uppfattningen att det i skol- verksamheten inte finns ett så stort behov av att behandla känsliga personuppgifter, att det inte på ett praktiskt sätt går att tillgodose behovet utan sådan särskild författningsreglering som tillåter behand- lingen av uppgifter även om samtycke saknas. På motsvarande sätt som samråd och samverkan med elever och vårdnadshavare är huvud- regeln för skolverksamheten i övrigt, bör samtycke utgöra grunden för all registrering av känsliga personuppgifter i särskilda register och även för all övrig behandling av känsliga personuppgifter i den faktis- ka verksamheten (dvs. när det inte är fråga om ärendehantering). Utredningen lämnade därför inga författningsförslag om behandling av personuppgifter i skolan. 4.3Skydd för uppgifter om barn – yttrande av artikel 29-gruppen Artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd har inrättats genom arti- kel 29 i dataskyddsdirektivet. Arbetsgruppen, som brukar benämnas artikel 29-gruppen, är EU:s oberoende rådgivande instans för data- skydd och skydd för privatlivet. Arbetsgruppen antog ett yttrande om skydd för uppgifter om barn som innehåller allmän- na riktlinjer och specialfallet skolor.3