sou · H5B396 · 2017-12-05 00:00:00 — However, the Inquiry has settled on allowing the exception provision to still cover child marriage entered into abroad with ties to and child marriage covered by the proposed expansion. This is motivated by the standpoint that may otherwise risk coming into conflict with its commitments under international conventions and EU law. lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 a § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i 1. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i , 2. om någon av parterna var under när någon av dem 2. om det är sannolikt att det 3. om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång, eller har ingåtts under tvång, eller 3. om parterna inte var närva- 4. om parterna inte var närva- ingående och minst en av dem då ingående och minst en av dem då var svensk medborgare eller hade var svensk medborgare eller hade 1 Senaste lydelse 2014:379. Första stycket gäller inte om det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 1 kap. 8 a § första stycket 2 tillämpas dock inte på parter med ankomstdag före ikraftträdandet. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningens direktiv beslutades vid regeringssammanträde , se bilaga 1.1 En särskilt utredare gavs i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Genom tilläggsdirektiv som beslutades vid regeringssammanträde erhöll utredningen ett tilläggsuppdrag, innebärande att utredningen även ska analysera och ta ställning till den internationella dimensionen av tvångsäktenskap och könsstympning, se bilaga 2.2 I detta delbetänkande behandlas en första del av uppdraget, där utredningen analyserar och tar ställning till hur möjligheterna att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas. I den andra delen av uppdraget ska utredningen bl.a. •utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa, •undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar, •ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § , •följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det bör vidtas ytterligare 2017:25, se bilaga 1. 2017:78, se bilaga 2. Utredningens uppdrag och arbete åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring av brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa, •analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands, och •undersöka hur samverkan mellan olika berörda myndigheter fungerar. Ett slutbetänkande i dessa delar ska enligt direktiven lämnas . Utredaren ska, oavsett ställningstagande i sak, lämna förslag på hur en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § bör utformas och i övrigt lämna de författningsförslag som övervägandena ger anledning till. Utredningens arbete med delbetänkandet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden med experter. Ett första sammanträde med experterna i utredningen hölls . Därefter har ytterligare fyra sammanträden ägt rum. Utredaren och sekretariatet har även sammanträtt med den till utredningen knutna parlamentariska referensgruppen. Utredaren och sekreterarna har deltagit i flera möten och samråd med företrädare för olika myndigheter och intresseorganisationer, såsom och . Därtill har utredningen inhämtat synpunkter från . Utredningen har också närvarat på ett antal seminarium rörande barnäktenskap, bl.a. projektavslutningen av arvsfondsprojektet ”Kärleken är fri” och en paneldebatt om barnäktenskap anordnad av hedersnätverk. Utredaren har också talat på ett seminarium om barnäktenskap anordnat av och . Annat relevant arbete inom har följts och beaktats. Utredningens uppdrag och arbete Den särskilde utredaren och utredningens experter är ense om förslagen i betänkandet. Betänkandet är därför skrivet i vi-form. Delbetänkandet består av 11 kapitel. Kapitel 1 innehåller vårt författningsförslag och i kapitel 2 återfinns denna redovisning av utredningens uppdrag och arbete. I kapitel 3 ges bakgrund och allmänna utgångspunkter. I kapitel 4 beskrivs barnäktenskap och dess konsekvenser. Kapitel 5 innehåller en beskrivning av gällande rätt. Kapitel 6 innehåller en redogörelse över centrala rättsverkningar av ett erkännande respektive ett icke-erkännande av ett utländskt äktenskap. I kapitel 7 ges en internationell utblick. Kapitel 8 innehåller våra egentliga överväganden och förslag. Kapitel 9 innehåller vår bedömning när det gäller tid för ikraft- trädande och övergångsbestämmelser. Kap. 10 innehåller en beskrivning av de konsekvenser som kan förväntas om vårt förslag genomförs. Författningskommentaren finns i kapitel 11. Därefter följer de bilagor som har fogats till betänkandet; utredningens direktiv (bilaga 1–2). 3Bakgrund och allmänna utgångspunkter Utgångspunkten i svensk äktenskapsrätt har varit att den som är inte har nått den mognad som krävs för att självständigt ta ställning i sådana personliga och ekonomiska frågor som uppkommer i ett äktenskap. Barn ska vara barn, få gå i skolan och leva i frihet från vuxenlivets ansvar. Ingen ska heller tvingas att ingå äktenskap. Den svenska lagstiftningen signalerar således tydligt att barnäktenskap inte är önskvärda. Lagstiftningen framstår emellertid som otillräcklig avseende sådana äktenskap som ingåtts av parter utan anknytning till , inte minst mot bakgrund av en ökad förekomst av barnäktenskap på grund av stora flyktingströmmar från länder där barnäktenskap är vanligt förekommande. I den allmänna debatten har kritik riktats mot att den civilrättsliga lagstiftningen inte erbjuder ett tillräckligt skydd för barn som redan har ingått äktenskap utomlands när de kommer hit. Bl.a. har i en skrivelse till justitieministern uppgett att han anser det oacceptabelt att har olika måttstockar för huruvida ett äktenskap godkänns beroende på om barnet har sin hemvist i eller kommer hit som asylsökande.1 I en rapport från anges att 132 gifta barn har identifierats och att bedömer att det troligen finns fler fall som ännu inte identifierats.2 Av de 132 barnen är 1Barnombudsmannens skrivelse dnr. 3.5.1:0494/16. 2De barn som har identifierats är eller har varit barn utan vårdnadshavare i . Det är inte otänkbart att det finns gifta barn bland dem som sökt skydd tillsammans med en eller flera vårdnadshavare. Antalet kan jämföras med en undersökning då 13asylsökande barn i åldrarna 15–var registrerade som gifta (prop. 2013/14:208 s. 20). Bakgrund och allmänna utgångspunkter 129 flickor och 3 pojkar och huvuddelen är 16–. Nästan alla dessa barn har sitt ursprung i , och . Cirka en tredjedel av barnen har själva barn. De flesta hade sökt asyl efter den 1 augusti 2015.3 och andra myndigheter kan ställas inför svåra överväganden i fråga om att ta tillvara dessa barns bästa och förhålla sig till att de har ingått äktenskap utomlands, och ibland också har egna barn. När det uppdagades att i hade placerat en 14-årig asylsökande flicka ihop med hennes 21-åriga make blev det ytterst påtagligt att nu stod inför en konkret utmaning där vi i en helt annan utsträckning än tidigare skulle förhålla oss till att barn ingått äktenskap i utlandet.4 3.2Kan barn samtycka till äktenskap? Barnäktenskap är inte sällan också ett tvångsäktenskap. Enligt kan barn inte samtycka till äktenskap.5 I vissa fall utsätts barnet för våld eller hot. I andra fall handlar det om andra starka påtryckningar som kan vara väl så svåra för ett barn att stå emot, i synnerhet om de utövas av barnets föräldrar och andra som barnet står i ett beroendeförhållande till. I miljöer där barnäktenskap är utbredda är det vanligt att unga – främst flickor – har ett begränsat inflytande i frågan om de ska gifta sig och i så fall med vem. Något verkligt tvång behöver inte tillgripas. Hot och påtryckningar är ofta subtila och outtalade. Det handlar likväl ofta om ett äktenskap mot den fria viljan med allt vad det innebär. 3Rapport från av , Är du gift? Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i . utredning föranleddes av att frågade om övriga europeiska länder kände till om flickor i åldern 14–från ingått äktenskap i flyktingläger med män 10–äldre än de själva, samt om det fanns rutiner för handläggning gällande boendefrågan m.m. hade identifierat 55 asylsökande flickor som ingått sådant äktenskap. 4Sedan flickan hade blivit gravid beslutade kommun om tvångsomhändertagande av henne. Beslutet upphävdes dock av Förvaltningsrätten i (dom i mål nr 2–17). 5Se bl.a. debattartikel i , , ”Barn kan inte samtycka till äktenskap”. Bakgrund och allmänna utgångspunkter 3.3.1Vad är ett barnäktenskap? Det finns inte någon enhetlig internationell reglering av minimiålder för äktenskap. Däremot finns det en del rekommendationer, bl.a. har rekommenderat att medlemsstaterna bestämmer åldersgränsen för ingående av äktenskap till 18år7 (se vidare avsnitt 4.2). Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonvention- en), SÖ 1990:20, är varje människa under att räknas som barn om inte han eller hon blir myndig tidigare enligt sin nationella lagstiftning. Enligt svensk rätt blir man myndig då man fyller (9 kap. 1 § ). Personer räknas enligt vår lagstiftning som barn och någon möjlighet att gifta sig finns inte i . Fram fanns emellertid en möjlighet till dispens. I definieras således barnäktenskap som ett äktenskap där en eller båda parterna är (prop. 2013/14:208 s. 20). När vi i delbetänkandet talar om utländska barnäktenskap menar vi sålunda äktenskap som ingåtts i utlandet där en eller båda parterna var för ingående av äktenskapet. 3.3.2Äktenskap – några termer och begrepp Begreppet äktenskap kan ha mer än en innebörd. Ofta menar man ett äktenskap som är juridiskt giltigt och som således ger upphov till ett antal rättsverkningar när det gäller exempelvis makarnas egendom, rätt till arv och mycket annat. Det är enbart sådana äktenskap som kan bli föremål för erkännande i . Kraven för att ett giltigt äktenskap ska uppkomma varierar mellan olika länder. Enligt svensk lag krävs att en vigsel har förrättats av en behörig vigselförrättare, att båda parter har varit närvarande och på fråga från vigselförrättaren uppgett att de samtycker 6Detta avsnitt och det följande avsnittet har till del hämtats från SOU 2012:35 s. 79–93. 7Resolution (2005) Forced marriage and child marriages. Bakgrund och allmänna utgångspunkter till äktenskapet samt att vigselförrättaren därefter har förklarat att de är makar. Somliga länder godtar endast vigslar som följer en religiös ceremoni och därefter har registrerats i vederbörlig ordning medan det på annat håll krävs att vigseln sker under medverkan av en borgerlig vigselförrättare, varvid en eventuell religiös ceremoni saknar rättslig verkan. Det svenska äktenskapsbegreppet är könsneutralt, vilket innebär att även samkönade parter kan ingå äktenskap (1 kap. 1 § ). Äktenskapsbegreppet i , liksom i många andra länder, bygger på tvåsamhet, dvs. att det är två personer som ingår äktenskap. I vissa av världens länder kan även polygami vara tillåtet. Polygami innebär vanligen att en man kan ha flera hustrur och att alla dessa förhållanden i ett sådant rättssystem kvalificerar sig som giltiga äktenskap. Reglerna om äktenskapets ingående behandlas mer utförligt i avsnitt 5.2. Även om s.k. informella äktenskap inte kan bli föremål för formenligt erkännande i kan det i sammanhanget vara bra att känna till deras existens. Med ett informellt äktenskap avses här ett från svensk synpunkt rättsligt sett icke-formaliserat förhållande mellan parterna som de själva eller deras omgivning likställer, helt eller delvis, med ett formaliserat och juridiskt giltigt äktenskap. Det kan handla om en förbindelse som ingås genom en religiös eller traditionell ceremoni som inte uppfyller lagens krav, t.ex. för att vigselförrättaren saknar laglig behörighet att förrätta vigslar. Även om det i princip är klart vad begreppet ”informellt äktenskap” avses stå för är det inte alldeles klart hur det ska avgränsas. Situationen kan vara den att ett äktenskap inte godtas som giltigt i det land där det ingås men väl i något annat land. Personer som i ingår ett islamiskt äktenskap, exempelvis ett s.k. nikah, inför en imam som inte är behörig vigselförrättare här kan t.ex. i vissa fall registrera äktenskapet såsom giltigt i ett land med en islamiskt präglad rättsordning. Man kan diskutera om det i så fall ska ses som ett informellt äktenskap eller inte. Det finns också andra typer av förbindelser Bakgrund och allmänna utgångspunkter som kan likna äktenskapet och innebära varierande grad av bundenhet, såsom förlovning och trolovning. I många fall uppfattar parterna och deras omgivning ett informellt äktenskap som ingåtts enligt en viss tradition eller religion som lika bindande eller förpliktande som – och i vissa fall som viktigare än – ett juridiskt giltigt äktenskap. För personer som tillhör grupper där sammanlevnad förutsätter giftermål kan det informella äktenskapet legitimera att parterna lever tillsammans som man och hustru och skaffar barn. Att relationen har ingåtts på detta sätt kan också vara en förutsättning för sexuell samvaro. Från svensk rätts synpunkt kan relationen vara att likställa med ett samboende utom äktenskap, men den kan också avvika från ett sådant sammanboende på grund av att parterna inte kvalificerar sig som sambor i den svenska lagens mening, t.ex. för att de inte bor tillsammans. Sambolagens (2003:376) tillämpning kan vara utesluten också för att någon av parterna är gift med någon annan. Genom det informella äktenskapet kan ett religiöst eller traditionellt regelverk aktiveras, som styr över parternas möjlighet att skiljas.8 Utredningen återkommer till problemen kring och betydelsen av informella äktenskap i slutbetänkandet. 8 Se bl.a. (2010), Parallelle retsopfattelser i , Et kvalitativt studie av privatretslige praksisser. Det nationale forskningscenter for velfaerd. 4 Närmare om barnäktenskap Barnäktenskap är ett globalt problem som finns även i . Mer än 700 miljoner kvinnor som lever världen över har ingått äktenskap som barn. Mer än var tredje, omkring 250 miljoner, var då äktenskapet ingicks.1 Att andelen barnäktenskap ökar i flykt framgår av flera rapporter.2 Trenden är dock att allt fler länder arbetar mer aktivt mot barnäktenskap (se vidare kap. 7) och debatter förs i ämnet i högre utsträckning . För att förhindra barnäktenskap är det väsentligt att man också förstår varför barnäktenskap överhuvudtaget existerar. I kapitlet ges därför inledningsvis en beskrivning av tänkbara motiv för en förälder att gifta bort sitt barn. Därefter följer en redogörelse för hur utbrett barnäktenskap är i världen och i . Därefter redovisas tänkbara konsekvenser av ett sådant tidigt äktenskap. Sist i kapitlet tas sambandet mellan barnäktenskap och hedersrelaterat våld och förtryck upp. 4.2Varför gifts barn bort? Fattigdom är en stor bidragande orsak världen över till att föräldrar gifter bort sina barn och främst då sina döttrar.3 Flickor upplevs i fattiga familjer som en ekonomisk börda och ett tidigt giftermål ses som den enda möjligheten för familjens överlevnad. 1Ending Child Marriage: Progress and (, ). 2Rädda barnen (2015) Barndom i krigets skugga. 3Uppgifterna är hämtade från faktablad om barnäktenskap . äktenskapets ingående erhåller flickorna ofta en brudgåva, vilken ofta överlåts till hennes föräldrar eller syskon.4 Ekonomiskt stigmatiserade familjer är till följd av sin utsatthet lätta offer, vilket leder till att dessa ibland luras att ta emot en summa pengar i utbyte mot att gifta bort sina barn, återigen framför allt döttrar. Inte sällan resulterar det i att döttrarna till slut hamnar utomlands med risk för prostitution som följd.5 En annan anledning till att äktenskap i vissa samhällen ingås vid ung ålder är att sexuella förbindelser utanför äktenskapet inte accepteras.6 Ett tidigt äktenskap kan ses som en strategi för att undvika en situation där dottern inleder en oönskad relation med någon av det motsatta könet och kanske blir gravid utanför äktenskapet – med följder som stigmatisering av familjen. Ett tidigt äktenskap anses också erbjuda dottern skydd från våld och sexuella övergrepp. Det är vanligt att barnäktenskap ökar vid väpnade konflikter. I bl.a. har andelen barnäktenskap kraftigt ökat sedan kriget bröt ut. har i en rapport beskrivit äktenskap som ingås i flyktingläger, ”Kvinnor under syrienkonflikten – mönster av utsatthet”.7 Av rapporten framgår det att ett flertal flickor i främst åldern 14–från har ingått äktenskap i flyktingläger med män 10–äldre än dem själva. Orsaken är inte sällan att familjer vill skydda ogifta döttrar från trakasserier och exploatering, både i och i samband med flykten från . Av rapporten framgår att ett giftermål kan vara ett sätt att komma ifrån ett svårt liv i ett flyktingläger där risken att trakasseras, våldtas och utnyttjas är större jämfört med om flickan gifter sig och bor tillsammans med en man. Det har också förekommit att unga kvinnor som utsatts för sexuellt våld gifter sig med förövaren för att undvika stigmatisering, och förövaren kan då enligt syrisk lag undgå straff. Faktum är att många föräldrar världen över ser ett bortgiftande av sitt barn som den bästa, eller ibland enda, lösningen i den situation de befinner sig i. Föräldrarna tror i många fall att deras dotter är tryggare i ett äktenskap. I många fall utsätts dock dessa flickor för 4Ulf och , Internationell äktenskapsrätt, En kommentar, 2017, s. 44. 5Se not 3. 6Ungdomsstyrelsen (numera myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor), Gift mot sin vilja, 2009:5, s. 20 ff. 7Migrationsverket, landinformationsenhetens rapport s. 8. våld, övergrepp och social isolering inom äktenskapet, vilket är vanligare ju större åldersskillnad det är mellan henne och mannen.8 Barnäktenskap är i många samhällen en tradition som förts vidare från generation till generation och föräldrarna är inte alltid medvetna om de negativa konsekvenserna. Att gifta bort barn är vanligast i och i söder om . Men även i , och andra delar av förekommer traditionen inom vissa grupper. En del flickor tvingas att gifta sig långt före puberteten. I och men även i flera delstater i är det också vanligt att flickor mellan ingår äktenskap. Det är omöjligt att veta det exakta antalet barnäktenskap i världen eftersom många inte registreras eller är informella. Men enligt den senaste statistiken har mer än 700 miljoner kvinnor som lever världen över ingått äktenskap som barn. Mer än var tredje, omkring 250 miljoner, var . I de fattigaste länderna gifter sig av flickorna före sin 18-års dag.9 Enligt en undersökning som gjorts i har över 200 000 barn mellan åren 2000–2015 ingått äktenskap.10 När det gäller finns det förbud mot barnäktenskap i lagstiftningen. Trots det är många kvinnor där när äktenskap ingås.11 har ett stort antal människor sökt sig till från andra länder och många av dem som kommit hit är barn.12 En del av barnen har ingått äktenskap utomlands. 8UNICEF, fakta om barnäktenskap (). 9Uppgifterna hämtade från faktablad om barnäktenskap . 10Artikel av i . 11US departement of States rapporter som finns i LIFO:s (Human Rights s. 42). 12År 2015 kom det 163 000 asylsökande till , varav 70 000 barn. 35 000 av dessa barn var barn utan vårdnadshavare (se SOU 2017:12, Att ta emot människor på flykt). Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i (2016) har 132 barn befunnits vara gifta och mörkertalet bland de asylsökande befaras vara stort, varför antalet gifta barn torde vara betydligt fler.13 Av de 132 identifierade barnen är 129 flickor och 3 pojkar. Huvuddelen av barnen som har identifierats som gifta är 16–. Nästan alla dessa barn har sitt ursprung i , och . Cirka en tredjedel av barnen har själva barn. De flesta har sökt asyl efter och finns spridda i 80 kommuner. Utredningen har tillfrågat () om hur många barn i åldern 15–17 som registrerats som gifta efter (tidpunkten då äktenskapsdispensen togs bort) fram till . Sökningen identifierade 109 barn som registrerats som gifta , varav 95 är flickor och 14 är pojkar. Att antalet är lägre än vad som framkommit i tyder på att en del av barnen som uppges vara gifta aldrig registrerats som formellt gifta i folkbokföringsdatabasen. Riskerna med barnäktenskap är många och väl kända. Barn som ingår äktenskap fråntas inte bara sin barndom, utan förnekas i många fall även utbildning och utsätts, på grund av sin livssituation, för stora risker avseende hälsa och våld i hemmet.14 Förväntningar på att äktenskapet ska leda till sexuellt samliv och barn innebär i sådana äktenskap en stor risk för sexuella övergrepp och risk för tidiga graviditeter. Graviditetsrelaterade dödsfall är den främsta dödsorsaken för flickor i åldern 15–världen över (både gifta och ogifta). Barnadödligheten bland barn till mycket unga mödrar är högre (ibland så mycket som dubbelt så hög) än bland barn till äldre mödrar.15 13Antalet kan jämföras med en undersökning av då 13 barn i åldrarna 15–var registrerade som gifta. 14Faktablad från Nationella Kompetensteamet, . 15Se skrivelse till Justitieministern , dnr 3.5.1:0494/16 och Joint general recommendation no 31 of against Women/general comment no 18 of of the child on harmful practices. En annan aspekt som är relevant att ta upp i sammanhanget är den kulturella. I en del samhällen där människor lever enligt andra familjemönster än de vi är vana vid i och övriga , är en individs sexualitet nära sammankopplad med familjens anseende. Detta leder till att barn och unga kan utsättas för hedersrelaterat våld om de vägrar gifta sig eller väljer en partner mot familjens eller släktens vilja. När det gäller barnäktenskap, särskilt i de fall då maken är mycket äldre än hustrun, har flickorna generellt begränsad beslutsmakt över sina egna liv. I en rapport från Minority Rights Group International16 beskrivs utsattheten för kvinnor i . I rapporten har bl.a. 111 fall av tvångs- och tidiga äktenskap undersökts. Av rapporten framgår att av dem som ingått ett tidigt äktenskap hade utbildning till högst grundskolenivå eller överhuvudtaget inte var läskunniga. Det behöver knappast motiveras närmare att det kan ha stora negativa psykologiska effekter att gifta sig och sammanleva med en person i alltför tidig ålder. De flesta studier i detta ämne avser barnäktenskap i utvecklingsländer. Uppgifter från en studie som gjorts i tyder dock på att kvinnor där som gift sig hade en sämre psykisk hälsa än andra kvinnor.17 4.5Samband med hedersrelaterat våld och förtryck Till hedersnormer hör uppfattningen att en familjs rykte och anseende är avhängigt kvinnliga familjemedlemmars kyskhet och oskuld samt deras faktiska och påstådda beteende i förhållande till dessa ideal. Kontroll av kvinnor och flickor utifrån hedersnormer sträcker sig från begränsningar i vardagen rörande klädsel, umgänge och fysisk rörelsefrihet till styrning av val beträffande utbildning, arbete, äktenskap och skilsmässa. Det förekommer också att pojkar och unga män är utsatta för hot, kontroll och begränsningar samt äktenskapstvång som har sin bakgrund i hedersrelaterade normer. Hbtq-personer är en särskilt utsatt grupp i detta sammahang. 16The lost women of : Family based violence during armed conflict 2015 s. 20–25).