sou · H5B34 · 2017-01-31 00:00:00 — Kommissionen föreslår att förslagen finansieras inom ramen för den minskning om 70 miljoner som har gjorts inom Ut- giftsområde 9, anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar i Budgetpropositionen . I propositionen anges att minskningen görs för angelägna satsningar inom andra områden i utgiftsområde 9 (prop. 2016/17:1 UO 9). De förslag som berör kommuner, landsting och regioner – såväl direkt som indirekt – tar den kommunala självstyrelsen i beaktande. Det förslag som handlar om en tänkt utredning av det eventuella behovet av en folkhälsolag, samt eventuella förändringar i existerande lagstiftning med bäring på god och jämlik hälsa, har med anledning av sin utformning som ett förslag till utredning inga konsekvenser för självstyrelsen. Sådana konsekvenser måste dock naturligtvis beaktas i en utredning. Förslagen syftar övergripande till att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa för människor i olika sociala grupper, för kvinnor och män, flickor och pojkar. Ett förstärkt arbete för en god och jämlik hälsa utgör därmed ett bidrag i arbetet för att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Förslagen i delbetänkandet bedöms i sig inte ha några direkta konsekvenser för: brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. När det gäller dessa och de samlade samhällsekonomiska konsekvenserna gör Kommissionen emellertid bedömningen att de kommer att bli positiva sådana. I Kommissionens första delbetänkande förs ett vidare resonemang om att den ojämlika hälsan är ett samhällsproblem. Den ojämlika hälsan är t.ex. förknippad med kostnader i form av produktions- och kompetensbortfall, sjukvård och sjukskrivning. Kommissionens förslag i detta betänkande lägger grunden för ett breddat arbete för en god och jämlik hälsa. Denna grund bör skapa förutsättningar för en socialt hållbar utveckling och bättre användning av det allmännas resurser (se vidare SOU 2016:55, s. 20 ff.). Betänkande innehåller inga förslag till nya eller ändrade regler. , (2004) Genomförande av tillsyn enligt . En intervjustudie om kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörers arbete vid inspektioner. , (2012) Att genomföra politiska beslut: varför blir det som det blir när vi vill så väl. Callerstig, (2014) Making equality work: Ambiguities, conflicts and change agents in the implementation of equality policies in public sector organisations. studies in arts and science, Diessertation No 607. (2016) Om CAN. , F, , CE & , IG (2015) Tackling Health Inequalities Locally – the Scandinavian Experience. (2011) European Parliament resolution of 8 2011 on reducing health inequalities in the EU. 2010/2089(). Europeiska kommissionen (2009) Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikheten i hälsa i EU. (KOM/2009/0567). Europeiska kommissionen (2016) State of health in the EU. (2007) Expertgrupp för studier i offentlig ekonomi (dir. 2007:46). (2016) Tillit i styrning (dir. 2016:51). (2014) Folkhälsan i . (2016) Folkhälsan i . FN (1948) FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Mänskliga rättigheter – Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. Tillgänglig: /sv/vem- gor-vad/forenta-nationerna/fn-s-allmanna-forklaring FN (1976) Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR). Mänskliga rättigheter – Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. Tillgänglig: /sv/manskliga- rattigheter-i-sverige/internationell-granskning-av-sverige/fn-s- konventionskommitt-ers-granskning-av-sverige/konventionen- om-ekonomiska-sociala-och-kulturella-rattigheter-icescr FN (1979) Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination againt Women (CEDAW). Tillgänglig: /womenwatch/daw/cedaw/cedaw.htm FN (1989) Konventionen om barnets rättigheter (CRC). Tillgänglig: /rattsdokument/sveriges- internationella-overenskommelser/1994/01/so-199020/ FN (2007) Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Mänskliga rättigheter – Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. Tillgänglig: /sv/de-manskliga- rattigheterna/vilka-rattigheter-finns-det/rattigheter-for- personer-med-funktionsnedsattning FN (2015) Resolution adopted by the General on . A/RES/70/1. Tillgänglig: /ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES /70/1&Lang=E Fosse, (2016) Kommunenes rolle i å utjevne sociala helseforsjeller. Vol 93, Nr 5 (2016). Kickbush, I. & Buckett, K. (2010) Implementing Health in All Policies. , : , . , (kommande) Hälso- och sjukvård och jämlik hälsa. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. , J. , J. Hvinden, B. & Kangas, O. (2012) Changing social equality and the Nordic welfare model in 21st centruary. : Policy Press. & , C. (2016) Stepping up the implementation of the Health 2020 vision for health equity and well-being in the Nordic countries and Baltic States. Discussion paper for the Nordic Baltic Policy Dialogue, , , 26–27 October 2016. : WHO Regional Office for Europe. , (2012) Implementeringsforskning – En kunskapsöversikt. Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . Marmot, et al. (2010) – Healthy Lives, . Strategic review of health inequalities in post-2010. 2nd Print Run ed: ; February 2010. Myndigheten för delaktighet (2016) En funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle – MFD:s förslag på struktur för genomförande, uppföljning och inriktning inom funktionshindersområdet. 2016/0115). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014) Lupp på allas läpp. Utvärdering av Lupp 2010–2013. Myndigheten för vårdanalys (2014) En mer jämlik vård är möjlig – Analys av omotiverade skillnader i vård, behandling och bemötande, 2014:7. (2016) Deklaration om folkhälsosamarbete i . Tillgänglig: ministerraadet/ministerraad/nordiska-ministerraadet-foer- social-och-haelsopolitik-mr-s/deklarationer-och- foerklaringar/deklaration-om-folkhaelsosamarbete-i-norden (2015) In it together: why less inequality benefits all. (2016) Income inequality remains high in the face of weak recovery, Income inequality update. Tillgänglig: / social/OECD2016-Income-Inequality-Update.pdf Proposition (1985) Om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, m.m. (prop. 1984/85:181, bet. 1984/85:28 SoU, rskr. Proposition (1991) Om vissa folkhälsofrågor (prop. 1990/91:175, bet. 1990/91:SoU23,rskr. 1990/91:376). Proposition (2001) – roll och uppgifter 2000/01:99, bet. 2000/01:SoU16, rskr. 2000/01:233). Proposition (2003) 2002/03:35, 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Proposition (2006) och sitt eget liv 2005/06:155, bet 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). Proposition (2006) Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Proposition (2008) En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:Sou11, rskr. 2007/08:226). Proposition (2009) 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Proposition (2009) 2008/09:1). Proposition (2010) En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47, 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Proposition (2013) En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälsoområdet (prop. 2012/13:116, bet. 2012/13:SoU27, rskr. 2012/13:280). Proposition (2015) Regeringens budgetproposition 2014/15:1). Proposition (2016) Regeringens budgetproposition 2015/16:1). Proposition (2016) Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Proposition (2017) Regeringens budgetproposition 2016/17:1). Regeringen (1995) Nationella folkhälsomål (dir. 1995:158). Regeringen (2013) Uppdrag att ansvara för en samlad uppföljning av ANDT-strategin och för det samordnade uppföljningssystemet för alkohol-, narkotika-, dopings- och tobakspolitiken S2013/2377/FST). Regeringen (2015) Indelning och uppgifter i kommuner och landsting. Tillgänglig: /artiklar/2015/05/ indelning-och-uppgifter-i-kommuner-och-landsting/ (2016) Regeringens föreskrifter med arbetsordning för (skr. Regeringens skrivelse (2006) Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (skr. 2005/06:205). Regeringens skrivelse (2012) En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166). Regeringens skrivelse (2016) En samlad strategi för alkhol-, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (skr. 2015/16:86). Regeringens skrivelse (2016) Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) SFS 1977:1160 Arbetsmiljölagen. SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslagen. SFS 1991:900 Kommunallagen. : K. SFS 1993:581 Tobakslagen. SFS 1994:1738 Alkohollagen. : Miljö- och . SFS 1998:1474 Kommittéförordning. SFS 2001:100 Förordning om den officiella statistiken. SFS 2001:453 Socialtjänstlagen. SFS 2006:804 Livsmedelslagen. SFS 2007:515 Myndighetsförordning. SFS 2007:825 Förordning med länsstyrelseinstruktion. SFS 2007:1021 Förordning med instruktion för . SFS 2007:1431 Förordning med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd. SFS 2008:567 Diskrimineringslagen. SFS 2010:110 Socialförsäkringsbalken. SFS 2010:800 Skollagen. SFS 2011:446 Förordning med instruktion för . SFS 2012:989 Förordning med instruktion för . : Miljö- och . SFS 2013:606 Förordning om samordning inom alkohol, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet m.m. : . SFS 2013:1020 Förordning med instruktion för . SFS 2014:134 Förordning med instruktion för Myndigheten för delaktighet. SFS 2015:49 Förordning med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. SFS 2015:155 Förordning om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. SFS 2015:284 Förordning med instruktion för . (2003) Handlingar tillhörande den Nationella ledningsgruppen för folkhälsofrågor (dnr. S2003/8876/FS). (2007) Socialt råd (dir. 2007:161). (2012) En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. (2015) En kommission för jämlik hälsa (dir. 2015:60). (2015) Nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (dir. 2015:138). (2016) Strategi för arbetet mot antibiotikaresistens (dnr. S2016/02971/FS). (2016) Uppdrag att låta genomföra en befolkningsbaserad nationell enkätstudie på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (dnr. S2016/04991/FS). (2016) Uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (dnr. S2016/03245/FS). och (2016) Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016. Tillgänglig: 76/1450686340497/St%C3%B6d+till+riktade+insatser+inom +omr%C3%A5det+psykisk+h%C3%A4lsa+2016_1.pdf SOU 1981:1 Hälsorisker – en kunskapssammanställning. SOU 1984:41 Hälsopolitiska mål och behovsbaserad planering. SOU 1984:44 Hälsopolitik i samhällsplaneringen – boende, arbetsmiljö, arbetslöshet och kost. SOU 2000:91 Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan. SOU 2015:86 Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. (2003) Förslag till mål och indikatorer inom folkhälsoområdet (dnr. (2004) På väg mot en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, R 2004:33. (2005) Folkhälsopolitisk rapport , R 2005:5. (2010) Folkhälsopolitisk rapport . Framtidens folkhälsa – allas ansvar, R 2010:16. (2013) med svensk folkhälsopolitik. Folkhälsoarbete organiserat av kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, myndigheter och ideella organisationer 2004–2013, Statskontoret (2013) Utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken, 2013:4. Statskontoret (2015) Utvärdering av regeringens strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, 2015:9. Statskontoret (2016) Utvärdering av en samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Delrapport), 2016:13. kommuner och landsting (2015) folkhälsa. Förutsättningar och behov av stöd för folkhälsoarbete i kommuner, landsting/regioner. Torssander, J. & , R (2010) Stratification and Mortality – A Comparison of Education, Class, Status, and Income. , 26:465–474. (2014) Uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter, (dnr. U2014/7490/ JÄM). (2016) Tilläggsdirektiv till Expertgruppen för biståndsanalys (dir. 2016:71). WHO (1986) The Charter for Health Promotion. Tillgänglig: /data/assets/pdf_file/0004/129 532/_Charter.pdf?ua=1 WHO)/Commission on Social Determinants of Health (2008) Closing the Gap in a Generation. Health equity through action on the social determinants of health. WHO (2009) Reducing health inequalities through action on social determinants of health. 62nd World Health Assembly. WHO (2011) of Health. Tillgänglig: /sdhconference/declaration/en/ WHO (2012) Outcome of the World Conference on Social Determinants of Health. 65th World Health Assembly. Tillgänglig: tation/WHA65_r8-en.pdf?ua=1 WHO (2012) Health 2020 – policy framework for health and well-being. EUR/RC62/R4. Tillgänglig: /data/assets/pdf_file/0005/173 651/RC62rs04-Health-2020-ENG.pdf?ua=1 WHO (2014) Statement on Health in All Policies 2013; WHO (WHA67.12) 2014. Contributing to social and economic development: sustainable action across sectors to improve health and health equity. WHO (2016) Declaration on promoting health in the Agenda 2030 for Sustainable Development. Tillgänglig: /healthpromotion/ conferences/9gchp/shanghai-declaration.pdf?ua=1 (2016) Poverty and Shared Prosperity 2016: Taking on Inequality. doi:10.1596/978-1- 4648-0958-3. En kommission för jämlik hälsa En kommitté – en kommission för jämlik hälsa – ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissionens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället. Hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksammas i kommissionens arbete. Kommissionen ska i sitt arbete även förhålla sig till det strategiska arbetet för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Arbetet ska utgå från befintlig och vetenskapligt grundad kunskap om olika faktorers betydelse för folkhälsan och om strategier och åtgärder som bidrar till minskade ojämlikheter i hälsa. Kommissionen ska även beakta relevanta resultat och erfarenheter från liknande initiativ på lokal och regional nivå i , i andra länder samt i EU-samarbetet och övrigt internationellt samarbete. Till grund för kommissionens uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommissionen ska löpande hålla () informerat om sitt arbete. Resultatet av kommissionens arbete ska slutredovisas . Folkhälsan i utvecklas positivt för befolkningen som helhet. De flesta kan se fram emot ett både längre och friskare liv än tidigare generationer. Ur hälsosynpunkt är ett bra land att leva i. En god hälsoutveckling i befolkningen är av grundläggande betydelse för samhällsutvecklingen i stort. Att främja hälsa och förebygga sjukdom skapar förutsättningar för långsiktig hållbarhet. Den goda hälsan är dock inte jämlikt fördelad i befolkningen, vilket till stor del hänger samman med att människor lever under olika socioekonomiska förhållanden. Till exempel är den återstående medellivslängden kortare bland både kvinnor och män med kort utbildning jämfört med kvinnor och män med lång utbildning. Skillnaderna har dessutom ökat under . Bland kvinnor med endast grundskoleutbildning har t.ex., till skillnad från andra grupper, den återstående medellivslängden nästan inte ökat alls . Hälsoklyftorna mellan olika socioekonomiska grupper är tydliga nästan oavsett vilket hälsoproblem det gäller. Risken att insjukna i hjärtinfarkt är t.ex. i alla åldersgrupper högre bland både kvinnor och män med kortare utbildning. För kvinnor med enbart förgymnasial utbildning har risken dessutom ökat under . Kvinnor med enbart förgymnasial utbildning löper högre risk än andra att både insjukna och dö i cancer. Även när det gäller t.ex. tandhälsa, fetma och allmänt hälsotillstånd slår de socioekonomiska skillnaderna igenom. Skillnaderna märks även när det gäller flickors och pojkars hälsa. Barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer löper t.ex. större risk att av olika skäl bli inskrivna på sjukhus. Särskilt tydlig är skillnaden när det gäller inskrivningar på grund av psykisk ohälsa. Barn som lever under mindre gynnsamma socioekonomiska förhållanden löper också en större risk att drabbas av skador till följd av olyckshändelser. Exponering för olika skadliga miljöfaktorer under barnaåren kan också vara en bidragande orsak till hälsoskillnader bland barn. Möjligheten att arbeta ett helt arbetsliv varierar också för olika grupper i befolkningen. Detta får betydelse för individens ekonomi, särskilt som pensionär. Det finns även studier som tyder på att sjukfrånvaro hos föräldrar har betydelse för deras barns sjukfrånvaro som vuxna. Vid sidan av hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper finns även skillnader som kan kopplas till exempelvis kön, funktionsnedsättning och etnisk tillhörighet (se vidare under uppdraget). Samhällsförändringar som t.ex. en ökande migration, urbanisering och en åldrande befolkning medför också särskilda utmaningar i arbetet med att nå en jämlik hälsa i befolkningen. Hälsoklyftorna hänger nära samman med människors position i samhället och möjligheter till delaktighet och inflytande, vilket bl.a. påverkas av utbildnings- och inkomstnivå samt anknytning till arbetsmarknaden. Det finns också ett nära samband mellan hälsa och välfärd eftersom goda levnadsförhållanden och livsvillkor är förutsättningar för en god folkhälsa. Samhälleliga förutsättningar – folkhälsopolitikens fokus De samhälleliga förutsättningarnas betydelse för folkhälsoutvecklingen har i bl.a. lyfts fram i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), där den grundläggande inriktningen för det svenska folkhälsoarbetet beskrivs. Enligt propositionen ska folkhälsoarbetet i första hand inriktas på folkhälsans bestämningsfaktorer, dvs. de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som påverkar folkhälsan. Genom att fokusera på bestämningsfaktorerna och deras utveckling kan resultaten av politiska beslut följas upp mer effektivt. Mot bakgrund av att folkhälsans bestämningsfaktorer återfinns inom en rad samhällsområden måste folkhälsopolitiken bedrivas tvärsektoriellt. Även generationsmålet och miljökvalitetsmålen som har beslutats av har betydelse för människors hälsa. En ytterligare utgångspunkt för folkhälsoarbetet är alla människors lika värde. Det betyder bl.a. att varje individ har rätt att utvecklas efter sina personliga förutsättningar. Individens socioekonomiska förutsättningar påverkar både levnadsvanor och hälsa. Det är särskilt angeläget att folkhälsan förbättras för de grupper i befolkningen som är mest utsatta för ohälsa. Initiativ för jämlik hälsa De socioekonomiska förhållandenas betydelse för folkhälsoutvecklingen har även uppmärksammats på internationell nivå och i andra länder. Såväl () som Europeiska unionen (EU) har under ett flertal år uppmärksammat de sociala ojämlikheterna i hälsa. WHO tillsatte 2005 en oberoende kommission med uppgift att verka för en global mobilisering för jämlik hälsa, Commission on social determinants of health, den s.k. . Kommissionen, som leddes av , presenterade sina resultat 2008 i rapporten the gap in a generation. Kommissionen gav tre övergripande rekommendationer för att minska hälsoklyftorna: –förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv, –motverka den orättvisa fördelningen av makt, pengar och resurser, och –mät och förstå problemet och bedöm effekterna av olika åtgärder. Som ett resultat av arbete antog 2009 en resolution om att medlemsländerna ska arbeta för att minska ojämlikhet i hälsa genom åtgärder som påverkar hälsans sociala bestämningsfaktorer. WHO:s regionalkontor för har genomfört en kartläggning av ojämlikheterna i hälsa inom de 53 medlemsländerna i WHO:s Europaregion. Resultaten ligger bl.a. till grund för Europaregionens övergripande policyramverk för hälsa och välbefinnande, Hälsa 2020, i vilket främjande av social jämlikhet i hälsa utgör en av grundpelarna. I EU:s övergripande tillväxtstrategi, 2020, betonas bl.a. vikten av insatser som inriktas på att bekämpa fattigdom och social utestängning samt att minska ojämlikheterna i hälsa. publicerade ett meddelande (KOM (2009) 567) om ojämlikhet i hälsa. Som ett svar på meddelandet antog 2011 resolutionen Reducing health inequalities. I resolutionen uppmanas medlemsländerna att fortsätta sina ansträngningar att utjämna de sociala och ekonomiska skillnaderna. har spelat en aktiv roll i de processer inom FN, WHO och EU som resulterat i resolutioner och rådsslutsatser m.m. om social jämlikhet i hälsa. Genom dessa har länderna gjort vissa frivilliga åtaganden att tillämpa ett sektorsövergripande arbetssätt (health in all policies) i arbetet med folkhälsans sociala bestämningsfaktorer och i det sjukdomsförebyggande arbetet. Inom det internationella arbetet och i EU pågår ett löpande utvecklingsarbete inom detta område. I våra grannländer , och har analyser av förslag genomförts på nationell nivå. I den norska folkhälsolag som trädde i kraft är utjämnandet av de sociala hälsoskillnaderna ett grundläggande syfte. I presenterade 2010 en rapport om svenska lärdomar av arbete. I har tvärsektoriella initiativ tagits på regional och lokal nivå, t.ex. i Västra och i det kommunala samverkansorganet samt i kommun och i . och Kommuner och Landsting har tillsammans tagit initiativ till Mötesplats social hållbarhet, ett forum för att utveckla välfärden på ett socialt hållbart sätt. Kommissionen för jämlik hälsa ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissionens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper i samhället. Till grund för kommissionens uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommissionens förslag ska förhålla sig till det strategiska arbetet för en hållbar utveckling, i såväl ekologiskt, ekonomiskt som socialt hänseende. Kommissionen ska i sitt arbete även beakta andra hälsoskillnader i samhället, t.ex. mellan personer med funktionsnedsättning, hbtq-per- soner, personer med utländsk bakgrund, det samiska folket, personer som tillhör nationella minoriteter och den övriga befolkningen. Hälsans fördelning baserat på olika åldersgrupper bör även beaktas. Hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksammas i kommissionens arbete. Kommissionen ska även kommentera hälsoskillnader mellan könen som inte kan förklaras av skillnader mellan socioekonomiska grupper. Kommissionen ska genomgående tillämpa ett tvärsektoriellt samhällsekonomiskt perspektiv vid analysen av såväl ohälsa som av tänkta förslag. Den ska bedriva sitt arbete utifrån ett brett folkhälsopolitiskt perspektiv och beakta faktorer som har betydelse för befolkningens hälsa inom flera områden, däribland utbildning, arbetsmarknad och arbetsliv, fritid, miljö och hälso- och sjukvård. Det breda välfärdspolitiska perspektiv för folkhälsoarbetet, som beskrivs i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), ska vara en utgångspunkt för arbetet, liksom det tvärsektoriella arbetssätt (health in all policies) som antagits i resolutioner och rådsslutsatser inom WHO respektive EU. Genom ett sådant arbetssätt kan förslagen omfatta såväl miljöfaktorer som sociala faktorer. Kommissionen ska överväga betydelsen av såväl generella insatser som insatser riktade till specifika målgrupper i arbetet för att minska hälsoklyftorna.