sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — För att ha rätt till för- måner ska dock uppdragstagaren eller egenföretagaren ha påbörjat sitt arbete eller sin verksamhet, det vill säga någon form av aktivitet som kan anses vara ett led i verksamheten, till exempel införskaff- ande av maskiner och råvaror. Enbart inregistrering av en firma hos eller skatte- och avgiftsanmälan hos bör alltså inte anses som ett påbörjat arbete.45 Det finns dock ett behov av att närmare tolka detta begrepp utifrån att dagens arbetsmarknad har genomgått stora förändringar , vilket bland annat innebär att det finns flera anställningsformer som inte nödvändigtvis innebär att en person fysiskt vistas på den ordinära arbetsplatsen under vissa tidpunkter. 41Jfr dom , C-482/93 ECLI:EU:C: 1995:349. 42En arbetstagare som blir sjuk får sjuklön betald av arbetsgivaren . 1998/99:119 s. 114. 44EU-domstolens dom, Hendrix, C-287/05, ECLI:EU:C:2007:494, och , C-138/02, ECLI:EU:C:2004:172 och dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339. 45För en utförligare redogörelse, se prop. 1998/99:119 s. 115. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring Om rätten till att bli socialförsäkrad i stort sett sammanfaller med arbetets början, så gäller inte detsamma angående upphörandet av socialförsäkringen. Principiellt borde socialförsäkringen upphöra i samband med att arbetet upphör eller ett uppdrag avslutas. Emeller- tid fortsätter den arbetsbaserade försäkringen att gälla efter det att arbetet har upphört av annan anledning än semester, ferier eller mot- svarande uppehåll eller om det finns andra särskilda skäl.46 Exempel på särskilda skäl kan vara att arbetstagaren lämnar och all anknytning hit bryts.47 För att säkerställa ett socialförsäkringsskydd vid till exempel byte av en anställning eller andra kortare arbetsuppe- håll har en efterskyddstid införts.48 Efterskyddstiden är fastställd och gäller även i de fall en person flyttar utomlands.49 Efterskyddstiden kan dock upphöra tidigare på grund av särskilda skäl, som till exempel att den enskilda börjar arbeta i ett annat land och omfattas av motsvarande försäkring (det vill säga arbetsbaserad försäkring) där. Andra exempel på särskilda skäl är när personer lämnar och anknytningen hit upphör, eller när en person har uppnått pensionsålder och inte har för avsikt att arbeta längre.50 Syftet med efterskyddsreglerna är inte att förlänga försäkrings- skyddet för den som frivilligt avstår från arbete , utan att skydda personer från att utförsäkras när de är mellan olika arbeten. Den arbetsbaserade socialförsäkringen fortsätter att gälla under semester och liknande korta uppehåll. Dock bör inte tjänst- ledighet utan lön ses som ett uppehåll som kan jämställas med semester, ferier eller motsvarande uppehåll.51 Det kan även finnas situationer då socialförsäkringen fortsätter att gälla efter att efterskyddstiden upphört. Enligt 6 kap. 9 § SFB är försäkringstiden förlängd i de fall en förmån utbetalas till en person 46Det krävs att arbetet har upphört men det krävs inte att anställningen har upphört innan det kan bli fråga om efterskydd. 47Det kan även vara andra skäl, exempelvis åldern att arbetstagaren inte har för avsikt att arbeta längre. 1998/99:119 s. 116 och 185. 48Det skulle vara orimligt att en person ställs utanför sjukpenningförsäkringen på grund av att denna inte förvärvsarbetar i samband med ett byte av anställning. 1998/99:119 s. 117. 88 och RÅ 1999 not. Båda målen gällde rätten till sjukpenning i efter det att den berättigade flyttade till . 506 kap. 8 § andra stycket SFB. 1998/99:119 s. 116 och 185. 51Riksförsäkringsverkets allmänna råd om bosättningsbaserad och arbetsbaserade försäkring (RAR 2000:1). Se även SOU 1997:72 s. 276. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring som har flyttat från . I dessa fall ska den svenska socialför- säkringen fortsätta att gälla så länge som förmånen utbetalas enligt de svenska reglerna. Tidpunkten vid vilken en arbetstagare kan anses ha upphört att arbeta är troligen inte svår att fastställa, men det kan finns svårig- heter gällande egen företagare och uppdragstagare. I princip handlar det om att dessa kategorier anses ha upphört med sitt arbete när den personliga verksamheten i rörelsen har upphört. Det kan till exempel vara fallet när de har sålt rörelsetillgångarna eller inte längre taxeras för sina inkomster. Detta gäller inte tillfälliga avbrott i verksamheten. Enligt för- arbetena är ett tillfälligt avbrott inte grund för att arbetet ska ha an- setts upphöra.52 18.4.3Särskilda situationer för att fortsätta att omfattas av den arbetsbaserade försäkringen Det finns särskilt skyddsvärda situationer där man frångår det generella efterskyddet och de berörda personerna har då ett särskilt efterskydd . Detta innebär att en per- son är fortsatt försäkrad för bland annat inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning. Det ettåriga skyddet gäller enbart direkt efter att förvärvsarbete har upphört.53 Förlängd försäkringstid finns även för intjänade pensionsrätter och en person som har intjänade rättig- heter är försäkrad livet ut för inkomstgrundad ålderspension och efterlevandepension. Detsamma gäller för arbetsskadeersättningar, där man också är försäkrad från det att arbetet påbörjats i och försäkringsskyddet upphör först när personen avlider. Även när det gäller föräldrapenning över lägstanivån, kan det i vissa fall finnas en förlängd försäkringstid efter de första tre månaderna.54 Det finns även särskilda regler för vissa särskilda personkategorier (se kapitel 21). 1998/99:119 s. 119. 536 kap. 19–20 §§ SFB. 546 kap. 11 § SFB. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring 18.4.4De svenska efterskyddsreglernas förenlighet med förordning 883/2004 Det finns problem i gränsöverskridande situationer gällande tillämplig lagstiftning och efterskyddsreglerna. Med anledning av distinktions- linjerna i förordningen är det en skillnad mellan vilken lagstiftning som blir tillämplig för personer (arbetstagare) som gör tillfälligt arbetsuppehåll och rör sig över gränserna utan att uppbära en kontant- förmån jämfört med de som har en förmån och rör sig över gränserna. Arbetstagare som gör tillfälligt arbetsuppehåll och rör sig över grän- serna utan att uppbära en kontantförmån ska enligt förordningens regler omfattas av bosättningslandets lagstiftning. Det kan i praktiken innebära att bosättningslandet lagstiftning blir tillämplig innan efter- skyddstiden i löpt ut, vilket kan försämra rättsläget för den enskilde. Försämringen kan bestå i att personen flyttar till ett land där det överhuvudtaget inte finns några bosättningsbaserade för- måner eller som också kan vara troligt att de förmåner som finns i inflyttningslandet är mindre förmånliga än de svenska arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna. Det kan därför hävdas att förord- ning 883/2004 till viss del utmanar de svenska efterskyddsreglerna, vilket kan innebära en eventuell försämring av den rättsliga positionen för arbetstagare/personer som inte uppbär kontantförmåner när de lämnar . har påpekat att det vid tillämpningen av förordningen inte ska leda till ogynnsamma resultat för enskilda som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU/EES. Det skulle kunna hävdas att fråntas de arbetsbaserade förmånerna i för att bosättningslandets lag är tillämplig när en person flyttar från kan ge ett ogynnsamt resultat för den enskilde. I enlighet med praxis ska förordningen tolkas i ljuset av fördragets bestämmelser om den fria rörligheten och om de svenska efterskyddsreglerna är mer gynnsamma för den fria rörlig- heten bör dessa fortsättningsvis kunna gälla för arbetstagare som gör tillfälligt arbetsuppehåll och rör sig över gränserna utan att uppbära en kontantförmån.55 55 Se även Paskalia, V. (2013). ”Socialförsäkringsbalkens efterskyddsregel om tillhörighet till den arbetsbaserade försäkringen i ljuset av EU:s samordningssystem”, Nordisk socialrättslig tidskrift. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring 18.4.5Efterskyddstiden ska inte förändras Bedömning: Reglerna om efterskyddstid fyller en funktion i såväl icke gränsöverskridande som gränsöverskridande situationer, och den nuvarande tidsgränsen bör fortsatt gälla. Skälen för bedömningen: Syftet med de svenska efterskyddsreglerna är att säkerställa socialförsäkringsskydd vid kortare arbetsuppehåll, som till exempel vid byte av anställning, samt vid arbetshinder som sjukdom och arbetslöshet. Reglerna har utformats utifrån en nationell kontext och reglerna tillämpas även i gränsöverskridande situationer.56 I gränsöverskridande situationer innebär nuvarande regler att personer som har arbetat i och som bosätter sig i en annan stat i vissa fall fortsätter att uppbära förmåner (efter- skyddstiden) från under förutsättning att de inte arbetar och omfattas av motsvarande försäkring i det andra landet.57 I takt med ökad gränsöverskridande rörelse ställs frågan på sin spets om per- soner som kan anses ha en svag anknytning till det svenska social- försäkringssystemet, genom att de inte längre varken arbetar eller bor i , ändå ska omfattas av den svenska socialförsäkringen . Noterbart är att efterskyddet är ännu längre i arbetslös- hetsförsäkringen, och kan gälla i upp emot (se vidare kapitel 24). Det finns ett antal mål från Kammarrätten i angående frågan om innebörden av begreppet anställd i förord- ning 883/2004, och om efterskydd samt rätten till barnbidrag.58 Målen handlade om polska arbetstagare som hade arbetat i och därefter återvänt till . Domstolen bedömde att enligt arti- kel 11.3 a i förordning 883/2004 omfattades de av det svenska social- försäkringssystemet så länge de arbetade som anställda i . Frågan i målen var om de för tiden efter att anställningen upphört var att betrakta som anställda utifrån definitionen i artikel 1 a) i för- ordning 883/2004. Av förordningens artikel 1 a) framgår att med an- ställd avses även en likvärdig situation som betraktas som arbete som anställd vid tillämpningen av nationell lagstiftning. 56Se RÅ 1999 not. 88 och RÅ 1999 not. 576 kap. 8 § SFB. 58Kammarrätten i målnr 6410-15, Kammarrätten i målnr 6391-15 Kammarrätten i målnr 6409-15 och Kammarrätten i målnr 6351-15. Målen är överklagade till HFD och prövningstillstånd är meddelat . Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring vad som är att anse som en likvärdig situation tar här således sikte på de svenska bestämmelserna om social trygghet, det vill säga efter- skyddstiden. Kammarrätten kom i målen fram till att en person som uppfyller dessa kriterier ska anses försäkrad som anställd under efter- skyddstiden och får därmed anses vara i en sådan likvärdig situation som avses i artikel 1 a i förordning 883/2004. Av utredningen i målen har det inte framgått att någon av personerna i målen har arbetat i . De har ansetts som anställda i i förordningens mening och därmed haft rätt till förmåner, i dessa mål barnbidrag.59 Jag har övervägt att förändra efterskyddstiden eftersom det utifrån ett gränsöverskridande perspektiv skulle kunna finnas ett visst behov av att förändra efterskyddtiden. Jag bedömer dock att med hänsyn till de förändringar som är föreslagna gällande förordning 883/2004 kan de svenska efterskyddsreglerna med tremånaders frist fylla en bra funktion och i stället stärka den rättsliga positionen för de som lämnar . Det talar för att inte förändra de svenska efterskyddsreglerna. 18.5Kvalifikationskrav för den arbetsbaserade försäkringen finns det inte några särskilda kvalifikationskrav för att tillhöra den arbetsbaserade socialförsäkringen, såsom arbete , lön eller inbetalade avgifter. I det svenska socialförsäkringssystemet finns inte något samband mellan de avgifter som har betalats in för en person och rätten till dennes förmåner eftersom skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter inte är knutet till den försäkrades rätt till förmåner. I förmånsvillkoren finns däremot särskilda kvalifikations- krav. Det görs heller inte någon skillnad på om arbete utförs av arbetstagare, uppdragstagare eller egenföretagare. Dock finns särskilda krav för tredjelandsmedborgare genom arbetstillstånd (se nedan). Sjukpenninggrundande inkomst används som grund för beräkning av vissa socialförsäkringsförmåner som utges som ersättning för inkomstbortfall.60 Det är ett framåtblickande kvalifikationskrav för SGI och i kravet finns en viss varaktighet av arbetet. 59Kammarrätten i målnr 6410-15, Kammarrätten i målnr 6391-15, Kammarrätten i målnr 6409-15 och Kammarrätten i målnr 6351-15. 60Se 25 och 26 kap. SFB. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring vissa situationer där en person är försäkrad genom den arbetsbaserade försäkringen utan att denne arbetar.61 fanns cirka 12 000 tillfälliga arbetstillstånd beviljade för personer från länder utanför EU/ESS.62 Enligt 6 a kap. utlän- ningslagen ska en utlänning ha arbetstillstånd för att arbeta som anställd i om han eller hon varken har permanent uppehålls- tillstånd eller är medborgare i något annat nordiskt land. finns även ett uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad tredjelandsmedborgare, som betecknas EU-blå- kort.63,64 Arbetstillståndet är bundet till viss arbetsgivare och avser ett visst arbete.65 För att beviljas arbetstillstånd finns krav på att anställningen möjliggör för arbetstagaren att försörja sig. Av förarbetena framgår att en person anses kunna försörja sig om anställningen är av sådan omfattning att inkomsten från den erbjudna anställningen inte är så låg att han eller hon behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § social- tjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bland annat boende och uppehälle.66 Enligt innebär det ett krav på en minsta månadslön på samt att arbetstagaren har ett försäkringsskydd. Det räcker att arbetsgivaren har kollektiv- avtalade försäkringar, såsom sjukförsäkring (inte hälso- och sjukvård) livförsäkring, trygghetsförsäkring och pension.67 Om arbetsgivaren 616 kap. 9, 11 och 20 §§ SFB. 63 Bestämmelserna finns i 6 a kap. utlänningslagen och i det så kallade blåkortsdirekti- vet 2009/50/EG (bet. 2012/13:SfU13). Europeiska kommissionen presenterade förslag till ett nytt direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning. Direktivet är tänkt att ersätta direktivet om EU-blåkort. 64Enligt utlänningslagen är det visserligen förbjudet för arbetsgivare att anställa utlänningar som inte har föreskrivet arbetstillstånd, men det innebär inte att den som arbetar utan sådant tillstånd helt saknar rättigheter. Grundläggande skyddsregler inom arbetsrätt och arbetsmiljö kan i betydande delar tillämpas oavsett utlänningens migrationsrättsliga status. Enligt lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i finns också rätt till viss minimi- lön och en presumtion för tre månaders utfört heltidsarbete. Något undantag från tillstånds- kravet i fråga om förmånstiden enligt denna paragraf finns dock inte för mer än arbetsskade- ersättning. 2012/13:125 och det så kallade sanktionsdirektivet 2009/52/EG. 656 kap. 2 a § utlänningslagen. 2007/08:147 s. 27 och 59. 676 kap. 2 § utlänningslagen. Se även , i Migrationsärenden . Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring inte är kollektivavtalsbunden måste dessa försäkringar tecknas separat. Enligt rättspraxis ska dessa villkor vara uppfyllda som arbetstagaren arbetar i Sverige.68 Om arbetstagarna har kortare arbets- tillstånd än så folkbokförs de som regel inte, vilket medför att de inte har tillgång till svensk subventionerad hälso- och sjukvård. För kortare arbeten i , krävs därför att arbetstagare har egna sjukvårdsförsäkringar som gäller i för att de inte ska behöva betala eventuella sjukvårdskostnader i med egna medel. En tredjelandsmedborgare kan beviljas uppehållstillstånd i tillsammans med sin familj om han eller hon är erbjuden en anställ- ning i som uppfyller de ovan nämnda kraven för att beviljas arbetstillstånd. Arbetstagarens familjemedlemmar (även barn ) beviljas också arbetstillstånd, men tillståndet är inte bundet till en särskild arbetsgivare, vilket ger dem rätt att ta upp olika arbeten i . Det finns undantag från arbetstillstånd för tredjelandsmedborgare med familj om arbetstagaren uppfyller kraven för undantag i 5 kap. utlänningsförordningen. Detta gäller dem som är varaktigt bosatta i annan medlemsstat i EU/ESS (enligt Rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning) eller är gästforskare med uppehållstillstånd under en tolv månaders period. En person som söker asyl i kan, vid avslag på asylansökan, få uppehållstillstånd på grund av arbete om han eller hon är anställd och framöver. De asylsökandena är då undantagna kravet på arbetstillstånd, men kraven på minsta lön och krav på för- säkringsskydd måste uppfyllas.69 Arbetstillståndet beviljas inte särskilt för studenter men uppe- hållstillstånd för studier medför att studenter, som inte anses bosatta i , kan arbeta i väldigt liten omfattning bredvid studierna och därmed omfattas av den arbetsbaserade försäkringen. En doktorand vars utbildning på forskarnivå finansieras med stipendium är inte anställd och stipendier berättigar inte till sociala förmåner på samma sätt som en anställning. När det gäller ersättning vid långvarig sjukdom och föräldraledighet är doktorander med stipendier för- 69Detta framgår av , som är ett bevis på att personen är asylsökande i och får vara i som han eller hon väntar på beslut. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring säkrade via Kammarkollegiet. Försäkringen avser att kompensera doktorander om stipendiet bortfaller till följd av längre sjukfrånvaro, föräldraledighet eller vård av barn. För att SGI ska kunna fastställs krävs att personen är försäkrad för arbetsbaserade förmåner enligt 4 och 6 kap. SFB. Enligt SFB är SGI den årliga inkomst i pengar som en person tills vidare kan antas få för eget arbete här i landet, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete).70 Inkomsten ska komma från arbete i som kan antas vara i följd eller år- ligen återkommande. Den årliga inkomsten ska antas uppgå till av prisbasbeloppet71 72 En försäkrads SGI ligger till grund för beräkning av de arbetsbaserade förmånerna, sjukpenning, gravidi- tetspenning, föräldrapenning på sjukpenningnivå, tillfällig föräldra- penning, rehabiliteringspenning, arbetsskadelivränta, smittbärarpen- ning och närståendepenning. Om en person inte längre har någon inkomst av arbete ska hon eller han i princip inte omfattas av den arbetsbaserade försäkringen efter efterskyddstiden. Men det finns undantag i form av SGI- skyddad tid som gäller för vissa förvärvsavbrott (som fortsätter att gälla även efterskyddstiden). För migrerande arbetstagare finns möjlighet att tillgodoräkna sig inkomster av arbete i annat medlemsland i EU/EES eller vid återflytt till utomlands. Vid fastställande av SGI i dessa situationer kan det bli gränsdragningsproblem och ytterst handlar det om hur vidsträckt man kan tolka principerna om sammanläggning, likabehandling och likställande (se vidare kapitel 23). 7025 kap. 2 § SFB. 71Prisbasbeloppet för är av SCB beräknat till . 7225 kap. 3 § SFB. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring Försäkrad utan att arbeta, speciella försäkringssituationer Inom socialförsäkringen finns även några speciella situationer utifrån vilka den enskilde ska kunna bli socialförsäkrad även om han eller hon inte har ett arbete. Det rör bestämmelser om att olika slags förmåner kan komma att jämställas med inkomst av arbete. Vissa förmåner inom utbildning och tjänstgöring medför att en person är socialförsäkrad och kan få rätt till inkomstrelaterade förmåner, som pension, samt inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning.73 Pen- sionsgrundande belopp beräknas för plikt, studier och för år med vård av småbarn. Dessa belopp beräknas oavsett om personen har eller haft ett arbete och har som syfte att ge pensionsrätter även när arbete inte utförs men som ändå ska grunda rätt till pension. Det finns ett krav på att personen ska uppfylla ett förvärvsvillkor innan personen fyller , om det vid utbetalningen av pension ska tas hänsyn tas till pensionsgrundande inkomst för plikttjänstgöring, studier eller barnår i beräkningen. Bestämmelsen ses inte som ett försäkringsvillkor utan enbart villkor för beräkning av inkomstpensionen.74 Arbetsskadeförsäkringen försäkrar främst de som arbetar men även annan verksamhet som kan ses som förvärvsarbete om det finns risk för arbetsskador.75 Bedömning: Ytterligare kvalifikationskrav bör inte införas för att enskilda ska omfattas av den svenska socialförsäkringen genom arbete. Det bör inte heller införas någon väntetid för att tillhöra den arbetsbaserade socialförsäkringen. 736 kap. 9, 11 och 20 §§ SFB. De förmåner som innebär att personen omfattas av den arbets- baserade försäkringen fast han eller hon inte har arbete. Omfattas av skyddade personkretsen för inkomstrelaterade pensioner, det är dagpenning från a-kassa, vårdbidrag, stipendium m.m. Bestämmelsen innebär att en person som inte arbetat och på så vis blivit försäkrad innebär att ett försäkringsfall inträffar är de försäkrade för inkomstrelaterad sjuk och aktivitetsersättning och inkomstrelaterad efterlevandepension om personen får någon av för- månerna om räknas upp i 6 kap. 20 § SFB. 746 kap. 20 § SFB. Se även Hessmark, L-G. Socialförsäkringsbalken, en kommentar, avdelning A. 756 kap. 22 § SFB. Arbete som villkor för att omfattas av svensk socialförsäkring Skälen för bedömningen: Utgångspunkten är att det arbetsbase- rade socialförsäkringsskyddet gäller som en person har ett arbete eftersom den arbetsbaserade försäkringen ska ge skydd mot förlorad arbetsinkomst. Det finns inga särskilda villkor för att komma in i den svenska arbetsbaserade socialförsäkringen. Med den definition har av vad som utgör förvärvsarbete kan en person anses vara arbetstagare även när arbete utförs i mycket liten omfattning och det finns inget krav på en minimigräns i form av inkomstkrav. Dock kan arbetstillstånd för tredjelandsmedborgare anses vara en typ av kvalifikationskrav. Jag har övervägt att införa kvalifikationskrav för att omfattas av socialförsäkringssystemet genom arbete (detta ska inte blandas ihop med kvalifikationskrav för förmåner), men bedömt att införandet av sådana kvalifikationskrav för att omfattas av den arbetsbaserade socialförsäkringen inte är önskevärt eftersom det kan få negativa konsekvenser för vissa grupper av arbetstagare, såsom nytillträdda på arbetsmarknaden. Det kan till exempel leda till ekonomiska svårig- heter för sådana arbetstagare i relation till möjligheten att vara borta från arbetsplatsen i samband med sjukdom76, eftersom detta kan medföra att de inte uppfyller kvalifikationsvillkoren. Införandet av kvalifikationskrav är särskilt problematiskt i relation till arbetsskade- försäkringen eftersom det skulle kunna innebära att arbetstagare som utför riskabla arbetsuppgifter inte har rätt till ersättning vid en skada. Arbetsskadeförsäkringen försäkrar främst de som arbetar, men även annan verksamhet som kan ses som förvärvsarbete om det finns risk för arbetsskador.77 Det avser personer som genomgår utbildning, arbetsmarknadspolitiska utbildningar, arbetsprövning, arbetslivsinriktad rehabilitering, lärlingar och praktikanter.78 Dessa kategorier har inte alltid en lön och att införa kvalifikationsvillkor, såsom krav på lön eller minsta antal arbetade timmar som villkor för att de ska tillhöra den arbetsbaserade försäkringen, skulle inne- bära att deras försäkringsskydd försämras. Ett annat exempel är föräldraförsäkringen som skiljer sig från övriga socialförsäkringar genom att en person ska har varit försäkrad för sjukpenning under minst före barnets födelse för