sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Villkoren kan också bli för- månligare för den upphandlande parten. Hjälpmedelscentralerna kan enligt vägledningen, förutom att svara för organisation av upphandling, distribution, installation, underhåll, service samt information och utbildning, även omfatta välfärdsteknik, oavsett om den förskrivs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal eller beslutas av biståndsbedömare. Samord- ningsvinster uppstår eftersom det ofta är samma äldre personer som använder såväl hjälpmedel som välfärdsteknik. Som exempel på detta nämner vägledningen , där hjälpmedelscentralen sköter all installation, service och underhåll för produkter oavsett om dessa är hjälpmedel som distribueras av hjälpmedelscentral eller om det är välfärdsteknik som leverats av leverantör som kommunen upphandlat. Vägledningen ger också exempel på lösningar när helt nya produkter behövs för att täcka behoven och det krävs någon form av utvecklingsarbete. Upphandling, konkurrenspräglad dialog och innovationspartnerskap är tre modeller som vägledningen pekar på. Vägledning – upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik. : , 2017. Inför upphandling av välfärdsteknik bör äldre personer som är berörda av tjänsten/ produkten involveras i olika skeden av upp- handlingsprocessen. Om det inte sker, påpekar myndigheten, riskerar vissa aspekter komma bort eller inte prioriteras tillräckligt högt. Även om leverantören använder sig av metoder för tjänste- design för att utveckla produkterna utifrån skilda äldre personers behov, innebär det kommunala huvudmannaskapet ett ansvar att undersöka målgruppens behov. Inom välfärdstekniken sker en snabb utveckling. Ett sätt att främja utveckling och innovation och säkerställa den bäst lämpade lösningen är att upphandling blir mer inriktad på funktion. Det innebär att krav på det upphandlade föremålet eller tjänsten främst avser efterfrågad funktion. Därmed blir leverantörerna friare att erbjuda innovativa lösningar som motsvarar behoven. Krav på funktion kan öppna för helt nya lösningar. Frågan om upphandling är viktig för utvecklingen av välfärds- tekniken, så att den kan främja den äldre personens behov av en god vård och omsorg. Jag har förstått att även för större kom- muner kan funktions- eller innovationsupphandlingar uppfattas som alltför komplicerade och resurskrävande. Det finns också en påtaglig risk att många kommuner binder sig för lösningar som snabbt blir föråldrade men alltför dyra att ta sig ur. vägledning bör ses som en del i en större insats för att utveckla kommunernas upphandlings- kompetens och främja den samordning och samverkan som jag ser som nödvändig. Ett exempel på samordning är den upphandling SKL Kommentus Inköpscentral genomförde 2013 av digitala trygghetslarm för ordi- närt boende. Av landets 290 kommuner anslöt sig 253 till upp- handlingen, vilket ger dem rätten, dock inte skyldigheten, att göra avrop på ramavtalet. Upphandlingen gjordes på hela eller delar av larmkedjan, beroende på hur kommunen organiserat sin larm- verksamhet.110 Att hävda att teknikutvecklingen går fort är inget djärvt påstående, ett banalt konstaterande. Det innebär att det krävs en öppen- het för, och möjligheter till att prova nytt, utvärdera och implemen- tera det som visar sig vara värdefullt för de som ska få del av ny teknik. För att kunna ta del av teknikutvecklingen och sätta in den i sitt eget lokala sammanhang är det önskvärt med en tydlig plan för vad man vill uppnå, hur man ska integrera ny teknik och hur man säkerställer att all teknik är säker, funktionell och bra för de som använder den. En modell är de digitala agendorna. I samband med att den digitala agendan för presenterades inbjöds länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att ingå ett regionalt signatärskap, med inriktning att ta fram regionala digitala agendor.111 Digitali- fick 2013 regeringens uppdrag att admi- nistrera detta frivilliga signatärskap.112 I en uppföljning konstaterades att en stor majoritet av länen hade en digital agenda. De sju län där en agenda inte antagits hade en tidsplan för när det skulle ske. Av utvärderingen framgår att digitaliseringsfrågorna är prioriterade i det regionala utvecklingsarbetet. Nästan åtta av tio som besvarat en enkät inom ramen för utvärderingen instämmer helt () eller delvis () att det också är prioriterat i kommunernas utveck- lingsarbete. Dock är det som instämmer helt i påståendet att kommunala politiker engagerat sig i detta arbete. 110Sjöberg, , , och , . Rapport till – Lägesrapport om välfärdsteknik. Swedish ICT, . Regionala digitala agendor. Sammanställning av enkätresultat från nationell upp- följning. 112De medverkande aktörerna, länsstyrelser, landsting och samverkansorgan signerar en fri- villig avsiktsförklaring. Organisatoriska förändringar, personalomsättning och bristande ekonomiska resurser för att driva arbetet framstår som de främsta hindren. Bara ett av länen lyfter fram hälsa, vård och omsorg som ”topp 1” av de områden som de tror kommer att ha störst nytta av den regionala agendan. Utvärderarna lyfte vikten av samverkan, förankring och lång- siktighet. Det behövs, menar de, en tydlig regional sam- ordning/styrning, och resurser måste avsättas för att kunna gå från ord till handling – satsa på konkreta insatser.113 Morgondagens mobilnät, femte generationen (5G), är snabbare och kan förväntas vara säkrare. Det bör t.ex. innebära större drift- säkerhet för trygghetslarm. Teknisk utrustning kan göras mindre och klara mer. Där mycket data behöver överföras snabbt och säkert, som telemedicin eller att kunna fjärrstyra en robot vid en operation och liknande kan 5G ge helt nya förutsättningar. Allt talar också för en skjuts för utvecklingen inom annan digital teknik, som sensorer och GPS, något som landsting och kom- muner kan behöva förbereda . och blir de första städerna i världen att få 5G, . Ett exempel på hur den nya generationen mobilnät prövas är ett samarbete mellan kommun och Kungliga Tekniska () i , med detektorer och sensorer. För att kunna nyttja denna teknik fullt ut har 5G simulerats i de hem där försök pågår.114 Regionala digitala agendor. Sammanställning av enkätresultat från nationell upp- följning. 114Handling till utredningen ”Tidplan för 5G i Norden- vård och omsorg” 12.12 Säkerhet och skillnader mellan kommunerna När vård och omsorg blir mer beroende av att tekniken fungerar blir det också en ny typ av sårbarhet som verksamheten måste ha säkra reservrutiner för att hantera. Det kan innebära nya sätt att planera arbetet och nya säkerhetsrutiner. Ett exempel på en förhållandevis snabb övergång till en säkrare teknik är utbytet av analoga trygghetslarm till förmån för digitala. De digitala larmen har förutsättningar att fungera säkrare och det går att kontrollera dem ner på minutnivå. Därmed kan det upptäckas om ett larm skulle gå sönder. Säkra digitala larm kräver dock den rätta infrastrukturen. Ett längre elavbrott kan t.ex. få mycket allvarliga konsekvenser, om det saknas backup. kartläggning av e-hälsa och välfärdsteknik 2016 visade att av kommunerna anslöt sina digitala larm via mobilnät och via fast bredband. Mobila nät kan gå ner och sluta fungera av olika skäl. Av de kommuner som svarat uppgav att de hade någon form av teknisk backup. Alternativet för de som saknade backup var fysiska besök. Andelen som hade teknisk backup hade ökat från år 2015.115 stad är en av de kommuner som tidigast började arbeta med att använda den digitala tekniken i sin vård och omsorg. stad gör en riskanalys för varje funktion (digital nattillsyn och mobilt larm etc.) som staden tänker införa för att identifiera riskerna och hur kravet på tillgänglighet och säkerhet kan tillgodoses till en försvarbar kostnad. Utifrån denna riskanalys sker kravställandet på leverantören, och på den egna organisationens rutiner och arbetsätt. Staden förlitar sig inte på att den enskilde användaren ska tillhandahålla telefon och/eller internetabonne- mang. Incidenter, störningar och avbrott följs upp kontinuerligt tillsammans med teknikleverantörerna.116 Det finns risker med all teknik, inte minst när den är ny, att den fallerar. Om den enskildes hälsa eller säkerhet är beroende av att den digitala tekniken är funktionssäker krävs system för regel- Redovisning av nyckeltal för utveckling av e-hälsa och välfärdsteknik i kom- munerna. : , 2016. 116Skriftlig kommunikation med stadsjurist i stad . bunden kontroll och att det snabbt går att upptäcka om t.ex. en sensor upphört att fungera eller ha kontakt med nätet. Om den digitala tekniken förskrivits som hjälpmedel gäller förstås regelverket för hjälpmedel. Om tekniken är en del av utförandet av äldreomsorg gäller samma regler för kvalitetssäkring som för annan socialtjänst. Det finns inga uppgifter på nationell nivå hur väl detta har uppmärksammats i kommunernas och utförarnas rutiner för kvalitetssäkringen. Det finns ingen myndighet eller organisation med ansvaret att godkänna nya produkter som t.ex. sensorer och kameror för tillsyn inför användning i vård och omsorg. I takt med att allt fler köper IT-baserade tekniska lösningar privat, och att för vissa applikationer ens egen läsplatta eller mobil kan användas, blir det allt viktigare att informera om var ansvaret ligger för utrustning som är inköpt privat. Skillnader i förutsättningar för digital teknik Mina bedömningar: Förutsättningarna att ta del av välfärds- tekniken varierar i landets kommuner, bl.a. eftersom alla inte har tillgång till bredbandslösningar. Statens utlovade satsning att hela landet ska få tillgång till snabbt bredband är i detta per- spektiv mycket positivt. Ett sätt att arbeta på är att kommunerna upprättar handlingsplaner för sin satsning på e-hälsa och välfärdsteknik. Dessa handlingsplaner bör innehålla frågor som gäller infra- strukturens kapacitet och behov av utbyggnad, verksamhets- förändringar och kompetensförstärkningar. Många kommuner har upprättat sådana handlingsplaner. En kartläggning 2012 visade att det fanns stora skillnader mellan kommunerna. Särskilt gällde det mellan större och mindre kom- muner. Genom att stora kommuner ofta har bättre förutsättningar för arbetet med IT och teknikstöd har de därför kommit längre i sin planering när det gäller IT-frågor.117 Välfärdsteknologi inom äldreomsorgen. En kartläggning av samtliga kommuner. : , 2012. Variationerna i täckningen av de digitala tjänsterna påverkar självklart införandet och användningen av välfärdsteknik. Även om det formellt finns täckning måste den vara tillräckligt god och robust för att uppfylla kvalitetskraven. Slutar uppkopplingen att fungera kan det få mycket allvarliga konsekvenser för den som t.ex. använder ett trygghetslarm. slöt regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en avsiktsförklaring för att främja en digital förnyelse av det offentliga Sverige.118 Innehållet i denna avsikts- förklaring berör inte uttalat användningen av välfärdsteknik men kan indirekt få konsekvenser, genom t.ex. en utbyggnad av infrastrukturen. Oavsett om man bor i staden, på landsbygden eller i glesbygd bör man kunna ha tillgång till bredband med god täckning och god kvalitet i de tjänster som erbjuds. Denna fråga har behandlats av landsbygdskommittén som föreslagit att hela landet ska ha tillgång till bredband år 2025.119 Regeringen har presenterat en strategi för hur hela landet ska få tillgång till snabbt bredband. bör av alla hushåll ha tillgång till bredband om minst /s. ska hela ha till- gång till ett snabbt bredband.120 Detta är en ambitionshöjning jämfört med dagens mål. 12.13 Kvalitet och effektivitet Bättre för den äldre personen? Som jag redovisat i detta kapitel finns det god grund för att hävda att välfärdsteknik, rätt använd, kan bidra till en större själv- ständighet, delaktighet, aktivitet och trygghet, och underlätta sociala kontakter. På så sätt kan välfärdsteknik ge äldre personer som vill använda den ett bättre välbefinnande. Avsiktsförklaring om digital förnyelse av det offentliga . Närings- departementet, bilaga till protokoll nr III 5, vid regeringssammanträde . På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdens utveckling, möjligheter och utmaningar. 120www.regeringen.se/pressmeddelanden/2016/12/regeringens-nya-bredbandsstrategi---ett- helt-uppkopplat-sverige/ (hämtad ). Blir det effektivare? Det knyts stora förhoppningar till att välfärdsteknik ska kunna bidra till en ökad effektivitet i vården och omsorgen och på så vis vara en del av lösningen på utmaningen med en åldrande befolkning och en förändring av den så kallade försörjningskvoten som innebär att allt fler ska försörjas av dem som yrkesarbetar.121 Det går inte att enkelt svara ja eller nej på om den för- hoppningen är välgrundad eller ej. Det beror på vilken teknisk lösning vi talar om. Bilder på en läsplatta kan väcka minnen och ge samtalsämnen, men kanske inte ger en ökad effektivitet. En kamera för tillsyn kan, för de som vill ha denna form av tillsyn, däremot förväntas ge möjlighet till att ge en lika god, och för vissa personer bättre, tillsyn med lägre personalinsats. Hur möjliga effektivitetsvinster kan hämtas hem beror till stor del på hur verksamheten organiseras, och anpassas till de nya tekniska lösningarna. Tekniken i sig leder inte till ökad effektivitet. För att förändringar i effektiviteten ska kunna bedömas krävs att det finns tydliga mål – vad vill kommunen uppnå med välfärds- tekniken. Om, för att ta ett exempel, det övergripande målet för kommunens vård och omsorg är att den äldre personen ska uppleva välbefinnande måste erbjudandet om en teknisk lösning som kan ersätta personal alltid vägas mot vad den äldre kan förlora genom minskad tid med personalen. Det är också önskvärt att utforma modeller på kommunnivå för att följa upp om målen nås när välfärdsteknik införs och används. Det saknas bra indikatorer. Intervjuer med äldre personer som tackar nej och med äldre som använder kan vara en modell för att ta reda på hur tekniken upplevs och fungerar för användaren respektive varför man avstår. Kan kommunerna göra besparingar? I ett delbetänkande anför program- matiskt att rationaliseringar och effektiviseringar genom digitali- seringen inom det offentliga kan få genomgripande betydelse. En allt högre andel äldre personer och personer med funktions- 121 Se kapitel 7. nedsättningar innebär att det finns växande behov av bättre behandlings- och stödalternativ. Digitaliseringen kan tillgodose flera av dessa behov. Många arbetsuppgifter kan automatiseras, digitaliseras eller utföras av robotar, vilket ger en bättre service till en lägre kostnad och frigör arbetskraft.122 I en kartläggning med en genomgång av ett tjugofemtal nordiska studier redovisas att de pekar på att investeringar i välfärdsteknik är lönsamma både för kommunerna och för sam- hällsekonomin i stort. De samhällsekonomiska intäkterna kommer från minskade stödinsatser, minskad belastning på sjukvården, minskade kostnader för särskilt boende samt ökad livskvalitet och minskad oro hos användare och anhöriga.123 Ingen av de redovisade studierna är utförd som en randomiserad forskningsstudie. Antagandena om besparingar genom t.ex. senare flytt till särskilt boende eller färre besök till och vårddagar i hälso- och sjukvård måste därför betraktas som osäkra. I en studie som genomförts på uppdrag av 2014 görs bedömningen att de årliga netto- besparingarna kan vara stora. Om av personer som har hemtjänst använder digitala tjänster kan för en glesbygdskommun med 8 000 innevånare besparingen uppskattas till 2,4–. Om använder digitala tjänster kan denna gles- bygdskommun spara in 34 miljoner . För en kommun med 90 000 innevånare är motsvarande belopp 16–25 miljoner respek- tive 220 miljoner.124 Frågan är dock om detta är en allt för stor, för att inte säga dåligt grundad förhoppning. Rapportförfattarna bygger till stor del på erfarenheter från . stad hade bl.a. beräknat vad kostnadsminskningen är för digital nattillsyn för den tiondel av de som har hemtjänst med kameratillsyn. Ett problem vid en sådan beräkning är att frigjord tid inte självklart kan innebära färre anställda. Det kan mycket väl vara så att den minskningen är för marginell för att kunna dra ner på personalen, däremot kanske Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. Samhällsekonomiska nordiska studier inom området välfärdsteknologi. : , 2014. 124Forzati, och , . Effekter av digitala tjänster för äldrevård – en ekonomisk studie. : Acreo dokument nr. acr057005, 2014. personalen får mer tid för varje person som ska få besök i hemmet. En kvalitetsökning, och därmed en ökad effektivitet, men inte någon besparing. En erfarenhet hämtad från kan belysa detta. Ett erbjudande om trygghetskamera gick ut till alla med nattillsyn. Det var då två äldre personer som tackade ja till tillsyn med kamera och de är positiva till insatsen.125 I en nyttokostnadsanalys av ett mobilt larm, Posifon126, redo- visades att investeringen är intjänad redan efter fyra månader.127 Den största besparingen för kommunen anges vara att den kan senarelägga en nödvändig flytt till särskilt boende – ett antagande som är relativt spekulativt. Slutsatsen är inte grundad i t.ex. jämförelser mellan äldre personer i liknande situation som har respektive inte har en sådan teknisk lösning. I gjorde staden en beräkning vad digitala kom- munikationstjänster kan ge för besparingar. Bedömningen var att staden tjänade på att de som använde sig av denna teknik kände sig tryggare och inte behövde fysiskt besök i samma utsträckning. Det är sannolikt att de fysiska besöken för vissa kan ersättas med t.ex. ett samtal per video. Det kan öka effektiviteten, men inget talar för att en kommun särskilt enkelt kan hämta hem detta i lägre personalkostnader. I projektet i gjordes en bedömning av hur den påverkade kommuns ekonomi. Totalt per person beräknades värdet av frigjord tid (besökstid och restid) för personalen uppgå till och den årliga kostnaden för systemet till . Beräkningen bygger på tid för besök som inte behövts tack vare den digitala nattillsynen. Den insparade tiden användes till andra omsorgsmottagare men kunde också innebära att nattpatrullen fick det lite lugnare och fick mer tid på kontoret under testperioden.128 Bättre arbetsmiljö, och sannolikt en förbättring för de personer som fick mer tid från nattpersonalen. För kommun en besparing eftersom 125Muntlig information från . 126Posifon är ett mobilt larm med en enkel mobiltelefon med GPS-funktion. Nyttokostnadsanalys vid införande av välfärdsteknologi – exemplet Posifon. : , 2013. Innocare – test av teknikprodukter i kommun. kommun, Intern- rapport . ersätter utförare för varje gjort besök, men för utföraren blir det en förlust eftersom de har samma personalkostnad men får en minskad ersättning. Det visar på de problem som kan uppstå med incitamenten i ersättningssystemen när ny teknik införs. Liknande slutsatser kan dras från en utvärdering av webbkamera i hemmet i tre kommuner 2012. Där har uppgifter från använts. Där ställs det ekonomiska värdet av frigjord transporttid och tillsynstid mot driftskostnaderna. Nettobesparingen så räknat blev (frigjord tid = , driftkostnad )129. Den enda säkra effekten på stads ekonomi var dock driftkostnaden. Myndigheten för delaktighet (MFD) har lanserat den s.k. väl- färdsteknologisnurran, (se avsnitt 12.7), som hjälper kommunerna att beräkna de investeringskostnader och effektiviseringar som kan förväntas vid implementering av nattillsyn via webbkamera och tillsyn baserat på videokommunikation. En försiktig slutsats är att det går att frigöra tid, och att kan komma andra omsorgsmottagare till godo. I vilken mån den frigjorda tiden också kan innebära behov av färre anställda behöver studeras mer. Det går alltså att hävda att välfärdsteknik kan innebära att den personal som finns används bättre. Ökad effektivitet men inte självklart lägre kostnader. Det finns behov av större vetenskapliga studier, som belyser frågor om kvalitet, effektivitet och eventuella besparingar i samband med investeringar i välfärdsteknik. 129 Abrahamson , och , . Om tillsyn för äldre personer med hemtjänst. : , 2012. 13 Boende för äldre personer Enligt direktiven ska utredaren utifrån betänkandet Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer, SOU 2015:85 (i fortsättningen benämnd Bostäder att bo kvar i.) och annat relevant underlag analysera om det finns behov av en ny boendeform där äldre personer, som inte behöver omfattande vård och omsorg dygnet runt, får tillgång till trygghet och social gemen- skap. Om utredaren finner att behov av en ny boendeform förelig- ger, ska förslag om hur en sådan boendeform kan inrättas lämnas. Utgångspunkten ska vara de äldres behov av trygghet och om- sorg som kostnadseffektivitet främjas. Utredaren ska i detta sammanhang överväga om kommunerna bör ges ökade möjligheter att lämna stöd till äldre personer som inte bedöms behöva särskilt boende med dygnet-runt-omsorg eller om boende- begreppet i socialtjänstlagen bör utvecklas. 13.2Bo tryggt, praktiskt och med gemenskap Bostäder att bo kvar i I betänkandet Bostäder att bo kvar i. framgår i en sammanfattning1 bland annat följande om äldres boendesituation. Äldre personer bor ofta bra, många bor i eget hem eller en bo- stadsrättslägenhet och är nöjda med sitt boende. Däremot finns det problem med att många äldre personers boende inte fungerar vid försämrad rörlighet. Till exempel saknas hiss för hälften av de som 1 SOU 2015:85. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer, s. 13 ff. Boende för äldre personer bor i flerbostadshus, och för hälften av dem som bor i hus med hiss, så kan denna inte nås utan att trappsteg passeras. Detta ställer ökade krav på utformningen av bostäder och boendemiljöer. I be- tänkandet konstateras att ”om morgondagens äldre ska kunna leva ett självständigt liv i egna bostäder behöver utbudet av bostäder som är tillgängliga och användbara för personer med funktionsned- sättningar bli större”. I betänkandet görs bedömningen att det behövs större mångfald av bostäder och boendeformer som är lämpliga för äldre personer och att det finns ett ökat intresse för boendeformer som bygger på gemenskap i boendet. Detta grundar utredaren på att även om många äldre personer har nära till anhöriga och ett rikt socialt liv, så är ändå ensamhet och otrygghet ett reellt problem för en hel del äldre personer och gör därför bedömningen att det finns behov av fler trygghetsbostäder och även andra boendeformer som erbjuder möjligheter till vardaglig samvaro och gemensamma aktiviteter. I betänkandet anges det även som ytterst angeläget att tillgäng- ligheten förbättras i det befintliga bostadsbeståndet. Bostads- anpassningsbidragen uppgår till , kostnader som slår väldigt ojämnt över kommunerna. En del av de kostnaderna skulle kunna undvikas om fastighetsägarna tog ett större ansvar för att förbättra tillgängligheten. Förbättrad tillgänglighet kan även bidra till att minska fallolyckorna bland äldre, som kostar samhället cirka 10 miljarder . I be- tänkandet anges det vara en nyckelfråga att husen förses med hiss om det saknas. Ännu en fråga som tas upp i betänkandet är att, även om mer- parten av äldre personer har god ekonomi och inte har svårigheter att klara boendekostnaden, så gäller detta inte alla. Särskilt fram- kommer att det är många kvinnor som har mycket låg pension, att de allra äldsta har betydligt sämre ekonomiska förutsättningar än yngre pensionärer och att detsamma gäller pensionärer med ut- ländsk bakgrund. Utredningen om bostäder för äldre föreslår därför att boende- utgiftstaket i reglerna för bostadstillägg för pensionärer () höjs från nuvarande till . Detta för att göra det möjligt även för pensionärer med låg inkomst att efter- Boende för äldre personer fråga en nybyggd eller upprustad bostad som det går att bo bra i även med nedsatt funktionsförmåga.2