sou · H5B383 · 2017-11-01 00:00:00 — En åtgärd måste också vara selektiv för att utgöra ett stöd i EU-rättslig mening. Selektiviteten ska bedömas utifrån åtgärdens effekter, vilket kräver en analys av förutsättningarna både inom och utanför målgruppen för åtgärden. För att kunna bedöma om en skatteåtgärd är selektiv måste skattenormen fastställas. I det aktu- ella fallet, med skatt på utsläpp av kväveoxider från energiprodukt- ion, är skattesatsen för all energiproduktion, innan avdrag gjorts. Detta följer av att syftet med skatten är att styra mot minskade utsläpp av kväveoxider från energiproduktion. Skattenedsättningen för viss energiproduktion innebär därmed ett avsteg från som inte kan motiveras av skattesystemets logik. Enligt innebär alla selektiva åtgärder som gynnar vissa företag eller viss produktion i förhållande till konkur- Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … renterna en potentiell påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Den lägre skattesatsen för viss produktion i denna skattemodell utgör därmed ett statligt stöd. Ett statligt stöd måste prövas och godkännas av kommissionen innan det får genomföras. Detta genomförandeförbud följer av artikel 108.3 i fördraget och har direkt effekt, vilket innebär att det ger upphov till rättigheter för enskilda som kan åberopas även inför nationella domstolar. Förslaget till skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion, bör alltså prövas och godkännas av kom- missionen innan regelverket införs. Förslag: Bestämmelserna i skatteförfarandelagen ska som huvud- regel vara tillämpliga på skatten på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. ska vara beskattningsmyndighet. Skälen för förslaget: Se avsnitt 19.2.9 Förfarandet. En bestämmelse om förfarandet finns i 14 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energi- produktion. 19.3.11Statligt stöd i form av skattebefrielse medges inte till företag i svårigheter och endast till företag som inkommit med uppgifter om stödmottagare Förslag: Begreppet ’’företag utan rätt till statligt stöd” införs i lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion. utan rätt till statligt stöd avses 1. företag i ekonomiska svårigheter, och Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … 2.företag som är föremål för betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Begreppet ’’uppgifter om stödmottagare” införs i lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion. Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till Europeiska kom- missionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2- nivå enligt bilaga 1 i och rådets förord- ning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nacegrupp- nivå enligt bilaga 1 i och rådets förord- ning (EG) nr 1893/2006 av om fast- ställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90, i den ursprungliga lydelsen. Avdragsrätten för konkurrensutsatt industriverksamhet villkoras av att stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd, och att uppgift om stödmottagare inlämnats till . Skälen för förslaget: För att kommissionen ska godkänna nedsätt- ningen av skatten för utsläpp av kväveoxider från energiproduktion i konkurrensutsatt industriverksamhet, ska kraven i EEAG upp- fyllas. Förutom den materiella bedömningen gäller det den utvär- dering, rapportering och övervakning som ska ske av godkända Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Dessa bestämmelser finns i punkterna 242–245 samt 252–253 i EEAG. Det åligger medlemsstaterna att till kommissionen lämna dels information om stödåtgärden via ett elektroniskt anmälnings- system (arbetsdagar efter stödåtgärdens ikraftträdande), dels en årlig rapport till kommissionen om stödåtgärden. Dessutom framgår det av punkterna 16 och 17 i EEAG att statligt stöd inte får beviljas till företag som befinner sig i svårigheter eller som är före- mål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett kommis- sionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Av den anledningen föreslås att en begränsning införs så att stöd inte ges till företag som är i svårigheter eller är föremål för återkrav samt att det säkerställs att uppgifter kan sam- las in på ett tillfredsställande sätt så att krav på offent- liggörande och information på en webbplats kan uppfyllas. genomför kommissionen granskningar av ett urval av medlemsstaternas stödordningar. Enligt punkt 104–106 i EEAG är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentlig- görs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden och den full- ständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande informa- tion om varje beviljat individuellt stöd som överstiger . Den tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattebefrielse är i huvudsak följande: 1.Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer), 2.typ av företag (små eller medelstora respektive stora), 3.region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå, 4.verksamhetsområde på Nace-gruppnivå, samt 5.stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i belopps- intervall. Medlemsstaterna är skyldiga att iaktta kraven avseende insamlande av uppgifter rörande offentlighet och information enligt ovan. Enligt unionsrätten får alltså statliga stöd inte ges till en stöd- mottagare som är i ekonomiska svårigheter (under vissa särskilda omständigheter kan det dock godkännas av kommissionen enligt Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … regler i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014). Ett annat krav är att det inte får betalas ut till någon som har tagit emot ett olagligt statligt stöd och kommiss- ionen därför riktat ett återbetalningskrav mot stödmottagaren som denne inte återbetalat. Dessa krav gäller vid det tillfälle då stödet anses beviljat. (2015/16:159) Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet, bör detta för skattestöd anses inträffa då någon lämnar en skattedeklaration eller ansöker om återbetalning av skatt. har flera stödordningar som är godkända av kommissionen enligt reglerna i EEAG. Det gäller bl.a. skattebe- frielsen för flytande biodrivmedel och biogas som motorbränsle. Även för dessa stöd har ovanstående krav och begränsningar införts i svensk lagstiftning. Utredningen bedömer att samma terminologi och samma definitioner så långt som möjligt bör användas i den här föreslagna lagstiftningen som i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Utredningen föreslår därför att begreppet ”företag utan rätt till statligt stöd” införs i lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion med samma betydelse som i LSE (se prop. 2015/16:159). Avdragsrätten för konkurrensutsatt industriverksamhet bör därmed villkoras av att den skattskyldige inte är ett företag utan rätt till statligt stöd. Enligt vad som anges ovan behöver få del av upp- gifter om de företag som tar emot statligt stöd. I fallet med skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion är stödmottagaren den aktör som är skattskyldig och som gör avdrag från skatt på utsläpp av kväveoxider i sin deklaration. Stödbeloppets storlek är därmed detsamma som det avdrag som görs. För att säkerställa att får tillgång till nödvändiga uppgifter för denna inrapportering och att därmed uppfyl- ler kraven på offentliggörande av individuella stöd som följer av EU- rätten, föreslås att skatteavdraget för konkurrensutsatt industri- verksamhet villkoras av en skyldighet att inkomma till med uppgifter om stödmottagare. En definition om vad som menas med begreppet uppgifter om stödmottagare bör också införas i lagen och omfattar följande: 1.vilken typ av företag (små eller medelstora/stora) uppgifts- lämnaren hör till, Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … 2.den region där uppgiftslämnande företag är beläget, och 3.uppgiftslämnande företags verksamhetsområde, allt enligt vissa kategoriseringar som används inom EU. Enligt utredningens bedömning är de flesta aktörer som blir stöd- mottagare enligt lagen om skatt på kväveoxider från energipro- duktion även stödmottagare enligt någon av de stödordningar som redovisas i LSE. Av denna anledning bör insamlandet om de nöd- vändiga uppgifterna om stödmottagare kunna ske genom en direkt- kontakt mellan , i egenskap av stödgivande myndighet, och det stödmottagande företaget. Detta i syfte att skapa en väl fungerande ordning för insamlandet av uppgifterna som den administrativa bördan för såväl uppgiftslämnare som Skatte- verket i möjligaste mån begränsas. säkerställs att uppgift- erna finns tillgängliga för fortsatta arbete med att säkerställa att uppgifter kan publiceras på webbplatsen samt finnas tillgängliga för kommissionens uppföljande granskningar av stöd- ordningarna. Bestämmelserna om stödmottagare ges i 6, 7 §§ samt 11 § i den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanlägg- ningar för energiproduktion. Förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna tillämpas bara på utsläpp av kväveoxider som sker efter lagens ikraftträdande. Skälen för förslaget: Enligt utredningens bedömning bör förslaget om skatt på kväveoxider från energiproduktion kunna träda i kraft . För att undvika retroaktiv beskattning ska bestämmelserna endast tillämpas på utsläpp av kväveoxider som sker efter lagens ikraftträdande. 20Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion 20.1.1Beskrivning av utredningens skatteförslag Utredningen redovisar två alternativa förslag på hur en skatt på kväveoxider skulle kunna utformas med beaktande av industrins konkurrenskraft. Skatteförslag 1: Enhetlig skatt En enhetlig skatt införs på utsläpp av kväveoxider från förbrän- ningsanläggningar för energiproduktion med en installerad tillförd effekt på 5 MW eller mer. Skatten omfattar utsläpp vid framställ- ning av elektrisk kraft eller nyttiggjord värme eller vid samtidig framställning av nyttiggjord värme och elektrisk kraft (kraftvärme). Skatten uppgår till per helt kilogram kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som släpps ut från en förbränningsanlägg- ning. Den som är skattskyldig får dock göra ett grundavdrag med per redovisningsperiod. Grundavdraget får dock inte överstiga det belopp som den skattskyldige ska betala enligt denna lag. Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … Skatteförslag 2: Nedsatt skatt för tillverkningsindustrin En skatt införs på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanlägg- ningar för energiproduktion med en installerad tillförd effekt på 5 MW eller mer. Skatten omfattar utsläpp vid framställning av elektrisk kraft eller nyttiggjord värme eller vid samtidig framställning av nyttiggjord värme och elektrisk kraft (kraftvärme). Skatten uppgår till per helt kilogram kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som släpps ut från en förbränningsanlägg- ning. Skatten differentieras så att energiproduktion i konkurrensut- satt industri ges lägre skatt. Skattenedsättningen för konkurrens- utsatt industri åstadkoms genom ett procentuellt avdrag på 60 pro- cent i den skattskyldiges punktskattedeklaration. Den som är skattskyldig får också göra ett grundavdrag med per redovisningsperiod. Om den som är skattskyldig är en verksamhetsutövare inom konkurrensutsatt industri, får av- drag i stället göras med per redovisningsperiod. Grundavdraget får dock inte överstiga det belopp som den skatt- skyldige ska betala enligt denna lag. Med konkurrensutsatt industri avses de sektorer som anges i beslut nr 2014/746/EU av om fastställande, enligt och rådets direktiv /87/EG, av en förteckning över sektorer och delsektorer som anses löpa avsevärd risk för koldioxidläckage, för perioden –2019. 20.1.2Beskrivning av underlagen för konsekvensanalysen För att bedöma konsekvenser av utredningens två skatteförslag har utredningen gjort analyser baserat på statistik från och Natur- vårdsverket samt på resultat från svenska forskningsstudier. Den statistik som används avser antingen 2014 eller 2015. Bränsle- användningen och därmed utsläppen av kväveoxid varierar mellan åren. Det förklaras bl.a. av en variation i utomhustemperaturen men även av att produktionen inom många branscher är konjunk- turkänslig. Det senare betyder att även de ekonomiska värdena (t.ex. intäkter och kostnader) varierar mellan åren. De beräkningar som presenteras gäller således under de förutsättningar som rådde Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … Samtliga beräkningar som presenteras ska tolkas med försiktighet eftersom det finns begränsningar i statistiken som berör både ekonomiska förhållanden och utsläpp av kväveoxider. Även beräkningsmetoderna medför viss osäkerhet. Avseende konsekvenser för energiförsörjning samt system- effekter i elnätet har utredningen utgått från den underlagsrapport1 som gjort för utredningens räkning. Underlagsrapporten finns bifogad i bilaga 5. Konsekvensanalysen inleds med en beskrivning av de utsläpp som utgör skattebasen för utredningens skatteförslag. När skattebasen är definierad kan de offentligfinansiella effekterna på kort sikt be- räknas. De offentligfinansiella effekterna på lång sikt är mer osäkra eftersom de beror på hur de skattepliktiga utsläppen av kväveoxid utvecklas . Hur utsläppen utvecklas beror bl.a. på hur företagens produktionsbeslut påverkas av skatteförslagen. Även om effekterna på företagen är avgörande för skatteförslagens miljömässiga konsekvenser presenteras de sistnämnda konsekven- serna först. Avsnitten sammanlänkas dock med en gemensam resultattabell och bör läsas och förstås som en enhet. Skatteförslagen påverkar både och Skatte- verket, varför konsekvenserna för dessa myndigheter behandlas i ett separat avsnitt. Konsekvensanalysen avslutas med en sammanfattande beskriv- ning av de samhällsekonomiska konsekvenserna. Det avslutande avsnittet syftar till att sätta de mer specifika konsekvenser som tidigare presenterats i ett långsiktigt samhällsperspektiv. Avsnittet beskriver kvalitativt hur olika marknader interagerar med varandra på lång sikt och tydliggör skillnaden mellan fördelningseffekter och reala effekter för ekonomin som helhet. 1 , 2017, Konsekvenser av fjärrvärmens kostnader och konkurrensförhållanden om kväveoxidavgiften görs om till en skatt. Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … En nationell skatt på utsläpp av kväveoxider från förbrännings- anläggningar för energiproduktion bedöms vara förenlig med punktskattedirektivet, se vidare under avsnitt 19.2.8. En beskrivning av de delar av som är av betyd- else i detta förslag redovisas i kapitel 3. Syftet med skatten är att styra mot minskade utsläpp av kväve- oxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. Skatte- förslag 1, med en enhetlig skatt för utsläpp av kväveoxider från energiproduktion, innehåller inga differentieringar eller undantag från skatten. Utredningen bedömer därmed att skatteförslag 1 inte innehåller några statliga stöd som behöver prövas av kommissionen innan det genomförs. I skatteförslag 2 föreslås att konkurrensutsatt industri ska få lägre skatt än övriga genom ett procentuellt avdrag i punkskatte- deklarationen. Utredningen bedömer att denna skattenedsättning utgör ett statligt stöd (se bedömning i avsnitt 19.3.9) som behöver prövas och godkännas av kommissionen innan det genomförs. Utredningens skatteförslag innebär att en större mängd industriella utsläpp av kväveoxider kommer att omfattas av skatten än som omfattas av kväveoxidavgiften. Alla utsläpp inom industrin kommer dock inte att omfattas. Den främsta anledningen till detta är att produktionsenheter som är mindre än 5 MW inte kommer att omfattas av den föreslagna kväveoxidskatten. Eftersom det inte finns en fullständig inventering av samtliga utsläppskällor avseende installerad effekt och utsläppsmängd finns en viss osäkerhet kring hur skattens avgränsning påverkar skattebasen. Utredningen bedömer dock att de små utsläppskällorna, även om de är många till Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … antalet, bidrar med en mycket liten andel av de industriella utsläp- pen. Statistik på företagsnivå ger stöd till denna bedömning2. Tabell 20.1 beskriver förhållandet mellan kväveoxidutsläppen i avgiftssystemet och de totala utsläppen inom industrin samt en upp- skattning av hur stora utsläpp som kväveoxidskatten skulle omfatta. Bedömningen av skattebasen har gjorts baserat på branschdata och mikrodata från SCB samt på analyser av en breddning av kväveoxidavgiftssystemet (se kapitel 18)3. Tabell 20.1 visar att kväveoxider skulle omfat- tas av utredningens skatteförslag. Detta är mer än de utsläpp av kväveoxider som är avgiftspliktiga. Utsläppen från de produktionsenheter som skatteförslagen omfattar kommer att beskattas baserat på uppmätta utsläppsmängder eller baserat på schablonberäkningar av utsläppen. 2Om företag som har lägre kväveoxidutsläpp än ignoreras, påverkas summeringen till branschvisa utsläppsmängder marginellt i samtliga sektorer utom träindustrin (SNI 16) och livsmedelsindustrin (SNI 10-12). 3Naturvårdsverket 2004 0ch 2005. Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … 1Data för avgiftssystemet 2014 från . 2Data från SCB, miljöräkenskapernas analysverktyg. I Tabell 20.2 summeras de offentligfinansiella effekterna på kort sikt, dvs. innan skatten hunnit få ett nämnvärt genomslag på före- tagens teknikval och produktionsbeslut. Skatteintäkterna är beräk- nade utifrån den skattebas som presenterades i Tabell 20.1 samt skattenivåer på 50 respektive . I beräkningarna bedöms endast tillverkningsindustrin vara utsatt för internationell konkur- rens och därmed avgränsas den lägre skattenivån i Skatteförslag 2 till dessa sektorer. Med andra ord, endast kraft- och värmesektorn m.m. (SNI 35–39) ställs inför den högre skattenivån i förslag 2. Den offentligfinansiella effekten uppskattas till cirka 1,6 mil- jarder kronor brutto för Skatteförslag 1 och brutto för Skatteförslag 2. Den offentligfinansiella effekten motsvarar differensen mellan skatteintäkten och skatteutgiften, i form av grundavdraget. Skatteutgiften har beräknats genom att anta att varje produktionsenhet får ett grundavdrag motsvarande skattekostnaden för kväveoxider. Det antagna antalet pro- duktionsenheter som använts i beräkningarna är en uppskattning som grundar sig på uppgifter från register över Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … anläggningar i kväveoxidavgiftssystemet samt information från tidigare utredningar om en breddning av kväveoxidavgiftssystemet4. 20.4.1Kvalitativ analys av skatteförslagens effekter på utsläppen av kväveoxider De två skatteförslag som utredningen presenterat skiljer sig åt av- seende de slutsatser som kan dras om styreffekterna, dvs. för- slagens effekter på utsläppen av kväveoxider. Skatteförslag 1 skulle tveklöst leda till en minskning av kväveoxidutsläppen i . För Skatteförslag 2 är effekten på kväveoxidutsläppen obestämd. För att förstå skillnaden mellan skatteförslagens effekter är det viktigt att hålla i minnet att skatteförslagens effekter måste ställas mot 4 2004, 2005. Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … styreffekterna av dagens kväveoxidavgiftssystem5. För att tydlig- göra skillnaderna mellan skatteförslagen avseende hur de skulle påverka utsläppen av kväveoxider analyseras förslagen nedan. En skatt om per kilo kväveoxid skulle medföra en stark- are styreffekt för de avgiftspliktiga utsläppen och övriga utsläpp. För de avgiftspliktiga utsläppen behålls incitamenten för verksam- hetsutövare att vidta reningstekniska åtgärder. Därutöver medför skatten att de som släpper ut kväveoxider måste betala per kilo utsläpp. I kväveoxidavgiftssystemet återbetalas avgifts- intäkterna till de skattskyldiga aktörerna. Avgiftssystemet är därför kostnadsneutralt inom utsläppskollektivet. I praktiken innebär det att vissa anläggningar får en återbetal- ning som är större än avgiften de betalat för sina utsläpp, medan andra betalar en avgift som är större än deras återbetalning. Den nettoavgift som betalas beror på anläggningens specifika utsläpp, dvs. förhållandet mellan utsläppsmängden och produktionen av nyttiggjord energi. En kväveoxidskatt är inte kostnadsneutral utan innebär för avgiftskollektivet en utgift på . Kväveoxidskatten bygger på principen om att förorenaren ska betala och är därför kostnadsdrivande för de anläggningar som släpper ut kväveoxider. För dessa anläggningar medför kväveoxid- skatten tuffare konkurrensvillkor vilket kommer att påverka vissa företags produktionsnivåer negativt. En minskad produktion betyder lägre utsläppsmängder. Skatteförslag 1 innebär alltså en ökad styreffekt eftersom den kommer att påverka lönsamheten negativt i utsläppsintensiva verksamheter och därmed styra resurser (t.ex. kapital och arbetskraft) till andra verksamheter. För de utsläpp som inte omfattas av kväve- oxidsystemet skulle en skatt på per kilo kväveoxid både stärka incitamenten att vidta reningstekniska åtgärder och verka kostnadsdrivande och därigenom reducera utsläppen ytterligare. 5 Analyserna som följer antar kväveoxidavgiften inflationsjusteras så att den bibehåller en real nivå motsvarande per kilo kväveoxid i dagens penningvärde. Om kväve- oxidavgiften inte inflationsjusteras kommer dess styreffekt att minska . Konsekvenser av en skatt på utsläpp av kväveoxider … I Skatteförslag 2 är det bara i huvudsak kraft- och värmesektorn som ställs inför en skatt som motsvarar nivån på dagens kväveoxid- avgift. För verksamheter i tillverkningsindustrin, som bedöms vara utsatt för internationell konkurrens, sätts skattenivån till per kilo kväveoxid. Eftersom skattenivån sätts lägre än per kilo kommer incitamenten att vidta ytterligare reningstekniska åtgärder bli svagare för anläggningar inom kväveoxidavgiftssystemet (). Hur mycket beror bl.a. på tillståndsvillkoren. Kväveoxidavgiftssystemet kompletteras av tillståndsvillkor i miljö- balken vilket förmodligen kommer att ha en konserverande effekt på anläggningarnas reningsteknik. Utan tillståndsvillkoren skulle den negativa effekten förmodligen bli större. Den negativa effekten på incitamenten för investeringar och optimal drift av reningsutrustning måste vägas mot två positiva effekter. Den första effekten uppstår genom att kväveoxid som inte är avgiftspliktiga blir skattepliktiga med Skatteförslag 2. För dessa utsläpp kommer incitamenten för att investera i reningstekniska åtgärder att öka. Den andra positiva miljöeffekten går via skattens kostnadsdrivande natur. En skatt på per kilo kväveoxid kommer att verka kostnadsdrivande för alla anläggningar som inte har en nettoavgift som över- stiger . I dagens kväveoxidavgiftssystem är det endast företag inom trävaruindustrin som i genomsnitt har en så hög netto- avgift (21,per kilo kväveoxid). 20.4.2Beräkningar av skatteförslagens effekter på utsläppen av kväveoxider