sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Inför ett beslut om intrångsundersökning ska domstolen göra en intresseavvägning mellan å ena sidan skälen för intrångsundersök- ningen och å andra sidan de men som intrångsundersökningen medför för den som drabbas av den.60 Beslut om intrångsundersökning kan komma att omfatta material som innehåller företagshemligheter. Det finns ingen särskild reglering avsedd att skydda företagshemligheter i samband med intrångs- undersökningar. Hänsyn till i vad mån företagshemligheter berörs av en undersökning är enligt lagstiftaren menad att ges utrymme i den allmänna proportionalitetsbedömningen: ”Enligt regeringens mening sig om en yrkeshemlighet, diskuteras av i Editionssökandens moment 22 och yrkes- hemligheter, Juridisk 1995/96 s. 449 f. Som lösning de lege ferenda föreslår att rätten ensam under tystnadsplikt skulle kunna få ta del av hemlig information för att på ett fylligare underlag än vad som annars typiskt sett ges bedöma den processuella frågan om editionsyrkandet ska bifallas. 57Angående sekretess vid editionsförhör inom ramen för ett skiljeförfarande, se avsnitt 10.2.4. 58Nämligen URL, patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), firmalagen (1974:156), lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter och växt- förädlarrättslagen (1997:306). 1998/99:11 s. 47. s. 64 ff. Se vidare , Intrångsundersökning, $-1/file/artiklar/aldre/00intrangsundersokninghenrik-bengtsson.pdf, s. 502 ff. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden åstadkommer man ett adekvat skydd [för företagshemligheter] om domstolen med beaktande av samtliga omständigheter i det enskilda fallet gör en samlad intresseavvägning och, för det fall intrångsunder- sökning beviljas, anger de villkor och begränsningar som skall gälla för denna”.61 I denna bedömning ska domstolen vad avser företagshemlig- heter vara uppmärksam på om det föreligger konkurrensförhållanden mellan sökanden och motparten.62 Domstolens proportionalitets- bedömning kan alltså ge till resultat att en intrångsundersökning inte får ske, trots att ett intrång i en immaterialrätt skäligen kan antas, pga. att intresset av att inte röja företagshemligheter väger över. Ett yrkande om intrångsundersökning kan även avslås om om- ständigheterna visar att sökandens intresse inte egentligen – eller i vart fall inte väsentligen – avser att klarlägga om ett intrång skett.63 De flesta intrångsundersökningar beslutas utan motpartens hörande.64 Mot denna bakgrund har påpekats att man kan utgå ifrån att domstolen i normalfallet saknar information dels om parternas inbördes relationer, dels om huruvida en intrångsundersökning i enlighet med sökandens yrkande kan tänkas omfatta information som utgör företagshemlighet. Sökandens begäran om intrångsunder- sökning torde därmed i normalfallet inte avslås eller ens begränsas med hänvisning till att det finns risk för röjande av företagshemlig- heter.65 Därtill utgör t.ex. upphovsrättsskyddat mate- rial också företagshemlighet.66 Risken att företagshemligheter om- fattas av en intrångsundersökning får sammantaget sägas vara stor. 1998/99:11, s. 65. Se även prop. 2004/05:117 med förslag till skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m., s. 44. 1998/99:11 s. 87. 63Domstolen måste här, liksom vid yrkande om edition, vara uppmärksam på missbruk av institutet i form av fishing expeditions och andra otillbörliga syften. Jfr Fahlbeck, s. 265, , , Åtgärder vid immaterialrättsintrång, s. 133. 64Henrik , , Interimistiska förbud och bevissäkring vid angrepp på företagshemligheter, JT 2008-09, s. 257 och 260, utredning, s. 253. 1998/99:11 s. 71 och 78 angående att interimistiska beslut utan motpartens hörande bör meddelas när det gäller material som kan undanskaffas , t.ex. datorlagrat material. 65Bengtsson, Intrångsundersökning, $-1/file/artiklar/aldre- /00intrangsundersokninghenrik-bengtsson.pdf, s. 506, jfr Fahlbeck, s. 265 f. 66Fahlbeck s. 267. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Sekretess för företagshemligheter vid intrångsundersökningar En intrångsundersökning verkställs som nämnts av Kronofogde- myndigheten. Hos gäller enligt 34 kap. 1 § OSL sekretess i bl.a. mål eller ärende om utsökning eller indrivning för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. I princip all tillämpning av UB och annan verkställighet omfattas av bestäm- melsen.67 En presumtion för sekretess gäller alltså hos Kronofogdemyndig- heten för de uppgifter som anges i 34 kap. 1 § OSL. gällde att sådan uppgift omfattades av sekretess endast om det kunde antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående skulle lida avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjdes. Regeringen anförde angående det tidigare gällande skaderekvisitet att ”vad gäller ekonomiska förhållanden torde man kunna utgå från att skade- rekvisitet är uppfyllt om […] informationen rör sådana kvalificerade uppgifter om affärs- eller driftsförhållanden att de kan betecknas som företagshemligheter.”68 All personal som deltar i utförandet av intrångsundersökningen har tystnadsplikt (2 kap. 1 § OSL). utredning har behandlat en fråga om verkan av sekre- tessen för företagshemligheter i förhållande till part i samband med intrångsundersökning. Enligt betänkandet utgör de handlingar som ”tar hand om” i samband med intrångs- undersökningar och ”lämnar över” till sökanden inte allmänna handlingar. Något lagstöd för att besluta om förbehåll i fråga om dem finns enligt betänkandet alltså inte.69 I betänkandet anges inget stöd för påståendet, som delvis synes bygga på ett missförstånd. Vid intrångsundersökning har inte rätt att beslagta originalhandlingar utan har endast rätt att ta kopior av material som omfattas av intrångsundersökningen. Fotografier och film- och ljudupptagningar av föremål samt kopior av och utdrag ur handlingar ska förtecknas och hållas tillgängliga för sökanden och 67Lenberg m.fl., kommentaren till 34 kap. 1 § OSL, Zeteo . 1998/99:11 s. 77. utredning, s. 306 Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden motparten.70 Det handlar alltså om kopior som tas under tjänste- utövning av befattningshavare vid och som sedan förvaras där, och vilka därmed tveklöst utgör allmänna handlingar.71 Sekretessbestämmelsen i 34 kap. 1 § OSL blir därför tillämplig avseende dessa. Presumtionen för sekretess kan därför i förhållande till andra än parterna brytas genom ett förbehåll enligt 10 kap. 14 § OSL som utformas på så sätt att det därmed står klart att uppgiften kan lämnas ut utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Oavsett om en rättegång inletts eller inte vid beslut om intrångs- undersökning är tillämpliga på handläggningen av frågor som rör undersökningen.72 Parternas insynsrätt angående det material undersökningen omfattar synes därför i litteraturen ha förutsatts grunda sig i RB. I förhållande till den ändring av 10 kap. 4 § OSL som gäller innebär detta numera inget hinder mot att en part i förfarandet får ta del av sekretessbelagd information med förbehåll. De särskilda begränsningarna avseende förbehåll mot part som nämns i 10 kap. 4 § andra stycket OSL träffar enligt ordalydelsen inte de fall då förbehållet ställs upp av Krono- fogdemyndigheten. Det är dock tveksamt om en motsatstolkning har skäl för sig i med hänsyn till det huvudsakliga syftet bakom bestämmelsen, nämligen att en part i ett förfarande enligt RB inte får förbjudas att själv ta del av materialet.73 (Om i stället parternas insynsrätt ska anses grunda sig i respektive regel i de immaterial- rättsliga lagstiftningarna om att materialet från en intrångsunder- sökning ska hållas tillgängligt för parterna kan också ett förbehåll enligt 10 kap. 4 § OSL meddelas, dock att de särskilda begräns- ningarna enligt 10 kap. 4 § andra stycket i sådant fall inte blir gällande). Det är också i princip möjligt att vägra part att ta del av uppgiften i den utsträckning det med hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs (10 kap. 3 § första stycket andra meningen OSL). Med hänsyn till att reglerna om intrångsundersökning stadgar att materialet från undersökningen ska 70Se t.ex. 9 kap. 59 f och h §§ patentlagen (1967 :837). JO 1986/87 s. 195. Förarbetena till intrångsundersökningsreglerna har heller inte utgått från annat än att det skulle röra sig om allmänna handlingar, varför det där bl.a. poäng- teras att det krävs lagstöd för att återlämna dessa till den som utsatts för undersökningen vid de fall sökanden inte väcker talan i rätt tid, se prop. 1998/99:11 s. 81. 72Se t.ex. 7 kap. 56 c § andra stycket URL. 2016/17:68 s. 118 f. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden hållas tillgängligt för parterna är det dock svårt att tänka sig att det skulle komma på fråga att hemlighålla delar av materialet för part på denna grund. För det fall företagshemligheter som blivit föremål för en intrångs- undersökning blir del av material vid domstolen kan det gälla sekre- tess för uppgifterna där enligt OSL (se avsnitt 10.2.1). Tillämpliga sekretessbestämmelser avseende företagshemlig infor- mation hos är inte tillämpliga hos domstol som mottager den sekretessreglerade uppgiften i den mån uppgiften omfattas av sekretess där enligt 36 kap. 2 § eller 2 a § OSL (43 kap. 2 och 3 §§ OSL). Övrigt angående företagshemligheter vid intrångsundersökningar I den juridiska litteraturen har framhållits att det är vanligt att bevis angående angrepp på företagshemligheter uppdagas i samband med intrångsundersökningar gällande immaterialrättsintrång.74 Dom- stolarnas acceptans gentemot att sådan ”överskottsinformation” åberopas som bevisning i mål om angrepp på företagshemligheter ska ha lett till att de starka krav som tidigare rests på att regler om intrångsundersökningar skulle införas även beträffande företags- hemligheter nu synes ha avtagit.75 Fahlbeck har ifrågasatt om denna tillämpning av principen om fri bevisprövning kan anses förenlig med krav om rätt till respekt för egendom (artikel 1, Tilläggsprotokoll 1), samt även rätten till skydd för privatlivet (artikel 8) och rätten till rättvis rättegång (artikel 6).76 74Se t.ex. utredning s. 254, , Lyxell s. 112 f., , s. 252, samt , , Företagshemligheter i domstolarnas praxis, Ny Juridik, 3:05, s. 31 och 34 f. 75Fahlbeck, s. 267. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden I samma sju immaterialrättsliga lagar som möjliggör intrångsunder- sökningar finns även regler om informationsföreläggande.77 Liksom intrångsundersökning är informationsföreläggande en civilpro- cessuell åtgärd för att undersöka om intrång skett på en immaterial- rätt. Åtgärden innebär ett föreläggande för den som påstås ha gjort eller medverkat till ett intrång att tillhandahålla information om ursprung och distributionssätt för de varor eller tjänster som intrånget gäller. Den är även tillämplig vid försök eller förberedelse. Föreläggande kan meddelas interimistiskt. För att ett föreläggande ska meddelas krävs att sökanden visar ”sannolika skäl” för att det har begåtts ett intrång. Ett föreläggande kan meddelas oberoende av om det pågår en rättegång om immaterial- rättsintrång och även om informationen inte är avsedd för framtida rättegång, utan t.ex. endast för att identifiera en distributör av vissa intrångsgörande varor, för att sedan begära information från denna om vem som har tillverkat eller importerat varorna.78 Informationen ska lämnas till rättighetshavaren. Någon myndig- het är alltså inte inblandad av verkställigheten av beslutet om infor- mationsföreläggande.79 Den som tar emot informationen har i princip frihet att utnyttja denna, så även information om företagshemlig- heter. om sekretess blir överhuvudtaget inte tillämpliga på informationen i detta sammanhang. Om informationen skyddas av annan lagstiftning, t.ex. inom immaterialrätten, kvarstår dock de begränsningar som följer av detta. Liksom inför beslut om intrångsundersökning ska ett beslut om informationsföreläggande föregås av en proportionalitetsbedömning där domstolen ska pröva om skälen för åtgärden uppväger den olägen- het eller det men i övrigt som åtgärden innebär. I frågan om det lägre beviskravet ”sannolika skäl” i förhållande till ett normalt beviskrav (styrkt) riskerar att leda till att företagshemlig- heter röjs i allt för stor utsträckning har regeringen i förarbetena uttalat att80 77Se not 58. 2008/09:67 s. 260. 79Olsson m.fl., kommentaren till 7 kap. 53 c URL, Zeteo . 2008/09:67 s. 149 f. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Vad gäller skyddet för företagshemligheter ger lagen om företags- hemligheter […] endast skydd för sådana kunskaper som har betydelse för näringsidkaren när denne konkurrerar på marknaden med de konkurrensmedel som är förenliga med sund konkurrens. Även med ett något sänkt beviskrav ska en domstol med viss säkerhet ha kommit fram till att handel med intrångsgörande varor eller tjänster skett. Sådan handel är inte ett konkurrensmedel som är förenligt med sund kon- kurrens. Även en intrångsundersökning, som kan beslutas när någon skäligen kan antas ha begått ett intrång, kan innebära att företagshemlig- heter av olika slag röjs. I de fallen har det ansetts tillräckligt att dom- stolen i det enskilda fallet gör en intresseavvägning och, för det fall att intrångsundersökning beviljas, anger de villkor och begränsningar som skall gälla för undersökningen. Motsvarande intresseavvägning ska göras i fråga om rätten till information [...]. Mot den bakgrunden anser regeringen att intresset av att skydda företagshemligheter inte bör hindra att det införs ett sänkt beviskrav i fråga om rätten till information […]. Som nämnts finns det inget särskilt skydd avseende hur en sökande får använda information om företagshemligheter som han eller hon får del av genom ett informationsföreläggande. För det fall sådana uppgifter blir del av materialet vid domstolen kan det dock gälla sekretess för uppgifterna där enligt OSL (se avsnitt 10.2.1). I litteraturen har påpekats att utnyttjande av information som erhållits genom ett informationsföreläggande möjligen skulle kunna aktualisera ansvar för olovligt brukande enligt 10 kap. 7 § BrB och skadeståndsansvar enligt 2 kap. 2 § SkadestL.81 Förvarstagande enligt 15 kap. RB (civilrättsligt beslag) 15 kap. RB innehåller regler om olika civilprocessuella säkerhets- åtgärder, såsom kvarstad m.m.82 I 15 kap. 3 § RB anges följande. Om någon visar sannolika skäl för att han mot någon annan har ett anspråk, som är eller kan antas bli föremål för rättegång eller pröv- ning i annan liknande ordning, och det skäligen kan befaras att mot- parten genom att utöva viss verksamhet eller företa eller underlåta viss handling eller på annat sätt hindrar eller försvårar utövningen av 81Fahlbeck s. 271. 82Se även avsnitt 8.2.2. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden sökandens rätt eller väsentligt förringar dess värde, får domstolen förordna om lämplig åtgärd för att säkerställa sökandens rätt. Dom- stolen kan på grundval av 15 kap. 3 § RB förordna om att varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet ska omhändertas, för att säkerställa ett anspråk på att de exempelvis skall ändras eller förstöras. På motsvarande sätt kan rätten förordna att viss infor- mation kan tas i förvar. Beslut enligt 15 kap. 3 § RB kan på så vis omfatta företagshemlig information. Ett yrkande om beslag jämlikt 15 kap. 3 § RB syftar till att frånhända angriparen besittning över angreppsföremålet och i förlängningen förhindra ett vidare för- fogande över detsamma. Beslut enligt 15 kap. 3 § RB kan meddelas interimistiskt utan parts hörande (15 kap. 5 § RB). Åtgärden får beviljas endast om sökanden hos rätten ställer säkerhet för skada som kan tillfogas motparten. Om sökanden visar synnerliga skäl för sitt anspråk, får dock rätten besluta om åtgärd utan säkerhet. Staten, kommuner, landstingskommuner och kom- munalförbund behöver inte ställa säkerhet (15 kap. 6 § RB). Trots att det inte framgår uttryckligen av bestämmelserna i 15 kap. RB ska inför varje beslut om säkerhetsåtgärd göras en pro- portionalitetsbedömning vad avser sökandens intresse av åtgärden i förhållande till de skadeverkningar den kan ha.83 En säkerhetsåtgärd enligt 15 kap. 3 § RB skulle därmed, i vart fall i teorin, kunna komma att avslås på grund av att den skulle omfatta företagshemligheter (tillkommande annan än sökanden) i oproportionerlig grad. Förvarstagande enligt 15 kap. 3 § RB är, liksom övriga åtgärder i 15 kap. RB, alltså inte avsett att fungera som en bevissäkringsåtgärd, utan för att säkerställa en meningsfull dom, dvs. för att garantera en framtida effektiv verkställighet.84 I litteraturen har påpekats att åtgärden dock i praktiken kommit att fungera som en utrednings- och bevissäkringsåtgärd, med beslut från domstol om möjlighet för sökanden att undersöka förvarstaget material eller beslut om att materialet ska överlämnas till sökanden.85 I det senare fallet blir det förvisso inte ens fråga om ett förvarstagande. Om över- lämnandet i sådant fall avser företagshemlig information tillhörande 83Jfr bl.a. rättsfallen NJA 1993 s. 182 och NJA 1995 s. 631. 84Peter , Det provisoriska rättsskyddet i tvistemål, bok 1, 2004, s. 94. 85Bengtsson, s. 249. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden sökanden är det i praktiken närmast fråga om ett beslut om över- lämnande jämlikt 14 § FHL.86 Ett förvarstagande enligt 15 kap. 3 § RB verkställs av Krono- fogdemyndigheten. I litteraturen har förordats att rätten ska för- ordna en syssloman, exempelvis en advokat, att omhänderta, förvara och vårda egendomen.87 Hos gäller enligt 34 kap. 1 § OSL sekretess för företagshemliga uppgifter enligt vad som redogjorts för ovan angående intrångsundersökningar. Tystnadsplikt för en av rätten förordnad syssloman torde följa med själva uppdraget, i den mån tystnadsplikt för denne inte också ska anses gälla enligt 36 kap. 2 § och 2 kap. 1 § andra stycket OSL. I litteraturen har framförts att förvarstagen information inte kan göras tillgänglig för sökanden eftersom syftet med bestämmelsen i 15 kap. 3 § RB inte är att säkra bevisning åt denne.88 Emellertid gäller förmodligen partsinsyn hos vid ett civil- rättsligt beslag.89 Mot bakgrund av att förvarstagande enligt bestäm- melsen är en åtgärd grundad i RB kan det diskuteras om det förbehåll som kan tillämpas vid ett utlämnande av sekretessbelagda uppgifter enligt 10 kap. 4 § första stycket OSL dessutom ska vara underkastat de begränsningar som följer av andra stycket (jfr diskussionen under Intrångsundersökningar ovan). I den mån företagshemliga uppgifter från ett civilrättsligt beslag blir del av materialet hos domstolen kan det omfattas av sekretess där enligt 36 kap 2 § OSL, se avsnitt 10.2.1. Tillämpliga sekretess- bestämmelser avseende företagshemlig information hos Krono- fogdemyndigheten är inte tillämpliga hos domstol som tar emot den sekretessreglerade uppgiften i den mån uppgiften omfattas av sekre- tess där enligt 36 kap. 2 § OSL (43 kap. 2 och 3 §§ OSL). 86Se även avsnitt 8.4.2. 87Peter , Det provisoriska rättsskyddet i tvistemål, bok 2, 2004, s. 48. 88Bengtsson, s. 249, med där gjorda hänvisningar. 89Jfr rättsfallet RÅ 1994 ref 79 och Regeringsrättens dom i mål nr 2808-2000. Jfr även , , kommentaren till 16 § förvaltningslagen (1986:223), Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Beslag enligt 27 kap. RB (straffrättsligt beslag) Enligt 27 kap. 1 § RB får föremål som skäligen kan antas ha bety- delse för utredning om brott eller vara avhänt någon genom brott eller förverkat på grund av brott tas i beslag. Detsamma gäller före- mål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om för- verkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § BrB. Åtgärden ska enligt tredje stycket föregås av en proportionalitets- bedömning. Enligt 27 kap. 2 § RB får en skriftlig handling inte tas i beslag om den kan antas innehålla uppgifter som en befattningshavare eller någon annan som avses i 36 kap. 5 § inte får höras som vittne om och handlingen innehas av honom eller henne eller av den som tystnads- plikten gäller till förmån för. Huvudregeln i 27 kap. 2 § andra stycket om att ett skriftligt med- delande mellan den misstänkte och en närstående som avses i 36 kap. 3 §, eller mellan sådana närstående inbördes, inte får tas i beslag, gäller inte vid förundersökning om företagsspioneri enligt 3 § FHL, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning. Detta undantag gäller även vid utredning om grovt företagsspioneri och grov olovlig befattning med företagshemlighet enligt 3 och 4 §§ FHL, liksom för en rad andra brott där företagshemligt material kan förekomma (se 27 kap. 2 § andra stycket 1, 5 och 6). Det råder presumtion för sekretess under förundersökningen avseende företagshemliga uppgifter som omfattas av beslag enligt 35 kap. 1 § första stycket 1 OSL. Det kan även råda utredningssekre- tess för uppgiften enligt 18 kap. 1 § OSL (se avsnitt 10.2.2). Som redogjorts för ovan i avsnitt 10.2.1 Partsinsyn har en miss- tänkt från underrättelse om skälig misstanke som huvudregel insyns- rätt enligt RB. Angående överföring av förundersökningssekretess till domstol, se avsnitt 10.2.2. I den mån företagshemliga uppgifter blir del av materialet hos domstolen kan det omfattas av sekretess där enligt 36 kap 2 § OSL, se avsnitt 10.2.1. Efter åtal fortsätter sekretessen enligt 35 kap. 1 § OSL att gälla hos de myndigheter och i de verksamheter som anges där om sekretess för uppgiften gäller hos domstol enligt 36 kap. 2 § OSL (35 kap. 7 § första stycket 1, se 10.2.2). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Om det finns anledning att anta att ett brott har begåtts på vilket fängelse kan följa, får enligt 28 kap. 1 § första stycket RB husrann- sakan företas i hus, rum eller slutet förvaringsställe för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller i förvar eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning om brottet eller om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § BrB. Husrannsakan förutsätter att en brottsutredning pågår och verkställs av eller . Fängelse ingår i straffskalan för företagsspioneri enligt 3 § FHL och för olovlig befattning med företagshemlighet enligt 4 § FHL. Fängelse ingår vidare i straffskalan för åtskilliga brott i BrB som avser hemligt material, t.ex. spioneri, liksom för ett antal andra brott som kan vara aktuella vid brottsundersökningar där företagshemligt material kan finnas, som t.ex. brotten trolöshet mot huvudman enligt 10 kap. 5 § BrB och olovligt brukande enligt 10 kap. 7 § BrB. Det råder presumtion för sekretess avseende uppgifter som om- fattas av husrannsakan under förundersökning enligt 35 kap. 1 § första stycket 1 OSL. Utredningssekretess kan även gälla enligt 18 kap. 1 § OSL. Angående misstänkts insynsrätt se avsnitt 10.2.1 Partsinsyn. Om överföring av sekretess till domstol, se 10.2.2. I den mån företagshemliga uppgifter blir del av materialet hos domstolen kan det omfattas av sekretess där enligt 36 kap 2 § OSL, se avsnitt 10.2.1. Bevissäkring i brottmål får även under vissa förutsättningar ske genom hemliga tvångsmedel enligt 27 kap. RB. Åtgärder som ryms inom denna kategori är hemlig avlyssning av elektronisk kommuni- kation (27 kap. 18 §), hemlig övervakning av elektronisk kommuni- kation (27 kap. 19 § ), hemlig kameraövervakning (27 kap. 20 a §) och hemlig rumsavlyssning (27 kap. 20 d §). Åtgärderna kan i varierande grad aktualiseras vid utredning om brott enligt FHL, och kan i även andra sammanhang omfatta företagshemlig information.