sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — omfattas lokalanställda dessutom fullt ut av det svenska socialförsäkringssystemet och socialavgifter betalas i för ersättningar till de lokalanställda. är den lokalanställda personalen därutöver fullt skattskyldig i Sverige.37 Dock har denna grupp inte tillgång till svensk subventionerad hälso- och sjukvård enligt 3 § HSL eller annan vård som härleds från folkbokföringen, eftersom de inte är folkbokförda i . Därutöver ligger folkbokföringsuppgifter till grund för ett stort antal rättigheter och skyldigheter i . Mot denna bakgrund bedömer jag att det framstår som det mest lämpliga att all lokalanställd personal vid beskickningar eller konsulat eller dess betjäning i ska kunna folkbokföras, om de uppfyller övriga kraven för folkbokföring i . Detta skulle innebära att 2003/04:151. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier denna grupp fullt ut skulle omfattas av svensk social trygghet, inklusive svensk subventionerad hälso- och sjukvård enligt 3 § HSL. En ändring av 5 § FOL möjliggör att denna grupp kan folkbokföras i . 22Uppehållsrätt och tillgång till förmåner 22.1Rörlighetsdirektivet – en översikt och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upp- hävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (rörlighetsdirektivet)1 antogs av med- lemsstaterna i Europeiska unionen (EU). Syftet med direktivet är att stärka unionsmedborgares rätt till fri rörlighet och att uppehålla sig i en annan medlemsstat, samt att skapa en större tydlighet kring gällande villkor och regelverk. I enlighet med direktivet har unionsmedborgare rätt att resa in i en medlemsstat samt uppehålla sig i landet . Det enda krav som ställs är att de innehar ett giltigt identitetskort eller pass för att kunna styrka sin identitet och nationalitet.2 För att ha rätt att uppe- hålla sig (uppehållsrätt) än krävs att unions- medborgaren antingen är ekonomiskt aktiv som anställd eller egen- företagare (även dennes familjemedlemmar omfattas), eller för egen och sina familjemedlemmars räkning har tillräckliga tillgångar för att 1EUT L 158/77, 30.4.2004 s. 77–123. 2Artikel 5.1 och 5.2 i rörlighetsdirektivet. Krav på visering följer av rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och för- teckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav. EGT L 81 21.3.2001 s. 1–7. Krav på visering kan i förekommande fall framgå i nationell lag. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner inte bli en belastning för den mottagande medlemsstatens3 sociala biståndssystem under vistelsen, samt har en heltäckande sjukför- säkring som gäller i den mottagande medlemsstaten. Permanent uppehållsrätt ges till unionsmedborgare som har uppehållit sig lagligt av i den mottagande medlems- staten. Detta gäller även familjemedlemmar till unionsmedborgare som inte är medborgare i en medlemsstat, men som lagligt har uppe- hållit sig i den mottagande medlemsstaten av fem på varandra följande år.4 Gällande tredjelandsmedborgare som inte står i någon relation till en unionsmedborgare gäller den enskilda medlemsstatens migra- tionslagstiftning. Det är således upp till medlemsstaten vilka tredjelandsmedbor- gare som har rätt att arbeta eller bosätta sig i staten. Dessa regler måste dock vara förenliga med på området samt internationella migrationsåtaganden. För arbete i medlemsstaterna krävs som regel arbetstillstånd för tredjelandsmedborgare, där- ibland i Sverige.5 I är nordiska medborgare eller de unions- medborgare och deras familjemedlemmar som omfattas av de ovan nämnda regelverken (varaktigt bosatta och rörlighetsdirektivet) undantagna från krav på arbetstillstånd.6 Som huvudregel ska både arbetstillstånd och uppehållstillstånd vara beviljade före inresan till Sverige.7 Rörlighetsdirektivet har beröringspunkter med andra EU-rättsliga regelverk som har betydelse för tredjelandsmedborgare såsom Rådets direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning8 samt rådets direktiv /86 om rätt till familjeåterförening9. 3Den mottagande medlemsstaten definieras i den svenska versionen av direktivet som ”den medlemsstat dit unionsmedborgaren reser för att utöva sin rätt att fritt röra sig eller uppe- hålla sig”. 4Artikel 16 i rörlighetsdirektivet. 52 kap. 7 § UtlL. 66 kap. 1 § UtlL. 7Som huvudregel är det som beslutar om uppehålls- och arbetstillstånd. En utlänning som beviljats uppehållstillstånd har rätt att resa in och vistas i tillståndet gäller. 8EUT L 16, 23.1.2004 s. 12–18. 9EUT L 251, 3.10 2003 s.12–18. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner 22.2Rörlighetsdirektivet i svensk rätt – en översikt I har rörlighetsdirektivet genomförts i svensk rätt genom ändringar i främst utlänningslagen (2005:716) (UtlL) och utlännings- förordningen(2006: 97). En unionsmedborgare och dennes familjemedlemmar har rätt att vistas i med giltig identifikationshandling. Familjemedlemmar är make eller maka och registrerade partnerskap (om det i värdlandet behandlas som likvärdiga med äktenskap), barn och underhållsberättigade släktingar i rakt upp- stigande led. Även barn och föräldrar till unionsmedborgares maka eller make omfattas.10 Rörlighetsdirektivet har inte en reglering om uppehållsrätt för sambo, men har ensidigt infört rätt för sambo i UtlL. Begreppet sambo har samma betydelse som i sambo- lagen (2003:376). För uppehållsrätt krävs att en unions- medborgare är ekonomiskt aktiv eller har tillräckliga tillgångar för sin försörjning11 samt har en heltäckande sjukförsäkring. Dennes familjemedlem har en härledd uppehållsrätt från unionsmedbor- garens uppehållsrätt. I UtlL anges att en unionsmedborgares familjemedlem som är tredjelandsmedborgare har uppehållsrätt att vistas i om unionsmedborgaren uppfyller ovan villkor. Tredje- landsmedborgare har, till skillnad från familjemedlemmar som är unionsmedborgare, skyldighet att ansöka om uppehållskort hos senast efter att de rest in till . Det gäller dock inte om tredjelandsmedborgaren redan har uppe- hållstillstånd eller från ankomsten till har ansökt om uppehållstillstånd.12 laglig vistelse i ges permanent uppehållsrätt, vilket innebär att unionsmedborgaren i fråga är under- kastad villkoren för uppehållsrätt.13 Detsamma gäller för familje- medlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat. I sammanhanget är att märka att familjemedlemmar till en unions- medborgare har en särställning jämfört med övriga tredjelandsmed- 10Artikel 2 i rörlighetsdirektivet. 11I UtlL har begreppet försörjning använts i stället för tillräckliga tillgångar. 123 a kap. 10 § UtlL. 133 a kap. 6 § UtlL. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner borgare som är underkastade nationella regler på så vis att vid äktenskapsskillnad eller unionsmedborgarens död behåller familje- medlemmen som inte är unionsmedborgare sin uppehållsrätt.14 Det kan även vara aktuellt för en tredjelandsmedborgare att laglig vistelse i en unionsmedlemsstat ansöka om att få ställning som varaktigt bosatt. En person som uppfyller kraven för uppehållsrätt har laglig vistelse i Sverige.15 En person som inte uppfyller dessa krav kan inte vistelse i en annan medlemsstat beviljas permanent uppe- hållsrätt.16 har konstaterat att vistelse i en medlemsstat som enbart är baserad på uppehållstillstånd utan att några av villkoren för uppehållsrätt är uppfyllda, inte kan anses utgöra en laglig vis- telse.17 Det är därför inte tillräckligt att en person har haft uppe- hållstillstånd för att beviljas permanent uppehållsrätt. I det unionsrättsliga perspektivet är uppehållstillstånd, till skillnad från uppehållsrätt, mer en bevishandling än en rättighetsbärande handling.18 Rörlighetsdirektivet gör en distinktion mellan uppehållsrätt för per- soner som är ekonomisk aktiva och de som är icke förvärvsaktiva. För att ha uppehållsrätt måste unionsmedborgare som inte är ekonomiskt aktiva (arbetstagare eller egenföretagare samt dennes familjemed- 143 a kap. 7 § UtlL. 15Jfr 3 a kap. 6 § UtlL, se även artikel 7.1 i rörlighetsdirektivet. 163 a kap. 6 § och 7 § UtlL. Jfr dom i den förenade målen, Ziolkowski C-424/10 och Szeja C-425/10, ECLI:EU:C:2011:866 17EU-domstolens dom, , C-325/09 ECLI:EU:C:2001:498. Uppehållstillstånd är enbart deklarativt och grundar inga rättigheter. 18EU-domstolens dom, MRAX, C-459/99, ECLI:EU:C:2002:461, punkt 74. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner lemmar19) kunna visa att han eller hon för egen och sina familje- medlemmars räkning har tillräckliga tillgångar för att inte bli en belastning för den mottagande medlemsstatens sociala bistånds- system under vistelsen, samt har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i den mottagande medlemsstaten. Unionsmedborgares utövande av rätten att uppehålla sig i en medlemsstat får således underordnas staternas legitima intressen, i förevarande fall att inte belasta det sociala biståndssystemet i den mottagande medlemsstaten.20 22.3.1Belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem Vad som utgör en belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem är inte definierat i rörlighetsdirektivet, men det anges att kravet på tillräckliga tillgångar inte får fastställas till ett fast belopp, utan det ska göras en individuell bedömning i varje enskilt fall.21 Unionsmedborgarens tillgångar ska anses vara till- räckliga om de överstiger minimipensionen eller den beloppsgräns som föranleder beviljande av socialt bistånd för att en person ska nå upp till existensminimum i den mottagande medlemsstaten.22 Det betyder att om en person kommer ifråga för en förmån som syftar till att garantera denne ett existensminimum kan han eller hon anses vara en belastning för det sociala biståndssystemet i den mottagande medlemsstaten, men eftersom det i varje enskilt fall ska göras en proportionalitetsbedömning betyder det inte att en utvisningsåtgärd 19Arbetstagarbegreppet har tolkats av , som slagit fast att begreppet vad avser fri rörlighet har en gemenskapsrättslig innebörd och att det inte får ges en nationell tolkning. 20Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlem- sstaternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. 21Artikel 8.4 i rörlighetsdirektivet. Vid implementeringen av rörlighetsdirektivet, i den svenska UtlL nämns inget i förarbetena till angående EU/EES-medborgares tillräckliga tillgångar. Angående socialt bistånd anges I förarbetena till UtlL framgår ”Enligt regeringens bedömning motsvarar uttrycket ”socialt bistånd” av vad som i svensk rätt inordnas under socialtjänstlagstift- ningens område”(prop. 2005/06:77 s. 127). Se även Erhag, T. (2011). Bedömning av uppehållsrätt i socialförsäkringen, till , Santerus Förlag. 22Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner kan vara en automatisk påföljd för den som söker bidrag från det sociala biståndssystemet.23,24 har i Grzelczyk-målet konstaterat att det bör finnas viss solidaritet mellan värdstatens medborgare och medbor- gare i andra stater som uppehåller sig i landet, särskilt när en person med uppehållsrätt endast har tillfälliga ekonomiska svårigheter.25 Vidare har klarlagt genom målen och samt Kommissionen mot att villkoret om tillräckliga till- gångar inte innefattar något krav på tillgångarnas ursprung efter- som ett sådant krav är ovidkommande i förhållandet till målet att skydda statens offentliga medel, och kan vara ett oproportionerligt hinder för utövandet av den fria rörligheten för vissa obemedlade grupper, som till exempel minderåriga barn.26 Europeiska kommissionen har angett följande exempel på indi- katorer för att bedöma huruvida en person är en belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem: Hur länge beviljas bidraget? Utsikter: Är det sannolikt att EU-medborgaren kommer att kunna lämna det sociala skyddsnätet snart? Hur länge har vistelsen varat i den mottagande medlemsstaten? Vilken grad av anknytning har EU-medborgaren och dennes familjemedlemmar till samhället i den mottagande medlemsstaten? Finns det några överväganden som hänför sig till ålder, hälso- tillstånd, familjesituation och ekonomisk situation som måste beaktas? 23Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. 24Skäl 16 i rörlighetsdirektivet. 25EU-domstolens dom Grzelczyk, C-184/99, ECLI:EU:C:2001:458. 26EU-domstolens domar och , C-200/02, ECLI:EU:C:2004:639 och Kommissionen mot , C-408/03, ECLI:EU:C:2005:192. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner Sammanlagt beviljat stödbelopp? Har EU-medborgaren i fråga tidigare i stor utsträckning varit hänvisad till socialt bistånd? Har EU-medborgaren i fråga tidigare bidragit till finansieringen av socialt bistånd i den mottagande medlemsstaten?27 22.3.2Vad är ett socialt biståndssystem om vilka förmåner omfattar det? Hur begreppet sociala biståndssystemet i rörlighetsdirektivet tol- kas är avgörande för när en person anses vara en orimlig belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem. Det råder viss oklarhet om vad begreppet sociala biståndssystem i rörlighetsdirektivet omfattar. Frågan är om det endast är upp- bärande av socialt bistånd, som det ekonomiska biståndet i den svenska socialtjänstlagen (2001:453), eller om det även kan omfatta sociala trygghetsförmåner. I bland annat målet Hoeckx uttalade att en förmåns klassificering enligt nationell rätt inte styr den EU-rätts- liga bedömningen. Det som är avgörande är om en förmån utgör en social trygghetsförmån eller ett socialt bistånd är dess grund- läggande kännetecken som syfte och villkor för beviljande.28 Socialt bistånd är det yttersta skyddsnätet och är förmåner av social- bidragskaraktär som utgår till följd av personens konkreta behov och som syftar till att ge dem som är i behov av hjälp en skälig ekonomisk levnadsnivå. En social trygghetsförmån är en lagstadgad rättighet för förmånstagaren och bedömningen om rätt till förmån utgår från objektiva villkor. Det görs ingen individuell behovspröv- ning i det enskilda fallet.29 27Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. 28EU-domstolens domar Hoeckx C-249/83, ECLI:EU:C:1985:139 och /91, ECLI:EU:C:1992:331. 29SOU 1997:72 s. 178. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner Inslaget av individuell behovsprövning förefaller vara den viktigaste skiljelinjen mellan socialt bistånd och sociala trygghetsförmåner.30 I och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssyste- men (förordning 883/2004) undantas uttryckligen socialhjälp och medicinsk hjälp, vilka är förmåner som vanligtvis kräver individuell behovsprövning.31 Detta betyder att sociala trygghetsförmåner som omfattas av förordning 883/2004 och som utges utan individuell behovsprövning inte borde kunna ses som socialt bistånd. Det finns dock vissa icke avgiftsfinansierade förmåner inom ramen för förordning 883/2004 som har karaktären av både socialt bistånd och social trygghetsförmån. Dessa kan inte exporteras till en annan medlemsstat eftersom de är nära anknutna till levnadsvillkoren i den aktuella staten.32 De är ofta tillägg till de andra sociala trygg- hetsförmånerna och garanterar en minimiersättning i bosättnings- landet.33 Frågan om de särskilda avgiftsfinansierade kontantför- månerna är en del av det sociala biståndssystemet i en medlemsstat har prövats av i flera mål (se nedan). har i detta sammanhang uttalat att socialt bistånd även kan innefatta förmåner som omfattas av förordning 883/2004 då begreppet socialt biståndssystem avser samtliga biståndssystem som inrättats av offentliga myndigheter på nationell eller lokal nivå dit personer kan vända sig om de saknar tillräckliga tillgångar för sin eller familjens försörjning. De riskerar därmed att belasta de offentliga medlen i den mottagande staten de vistas där och att påverka nivån på det bistånd som den staten totalt kan ge.34 30EU-domstolens domar mål Hoeckx C-249/83, ECLI:EU:C:1985:139 och , C-78/91, ECLI:EU:C:1992:331. 31Artikel 3 i förordning 883/2004. 32Medlemsstaterna anmäler att förmånerna ska vara undantagna i en särskild bilaga X i förordning 883/2004. Det ska godkännas av Europeiska kommissionen och rådet. 33I är det äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg för pensionärer som är anmälda i bilaga X i förordning 883/2004 som särskilda avgiftsfinansierade förmåner. 34EU-domstolens dom Brey, C-140/12, ECLI:EU:C:2013:565, punkt 61. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner Konsekvenserna av utvidgningen av begreppet socialt bistånds- system kommer att analyseras vidare i avsnittet nedan om relatio- nen mellan rörlighetsdirektivet och förordning 883/2004 respektive förordning 492/2011.35 Det andra villkoret för uppehållsrätt för icke förvärvsaktiva är heltäckande sjukförsäkring.36 Enligt Europeiska kommissionen är en försäkring, privat eller offentlig, som tecknats i den mottagande medlemsstaten eller annorstädes, i princip godtagbar så länge som den är heltäckande och inte belastar de offentliga finanserna i den mottagande medlemsstaten. Vidare betonas att medlemsstaterna i samband med bedömningen av en försäkrings täckningsgrad ska beakta proportionalitetsprincipen.37 Pensionärer anses uppfylla villkoret på heltäckande sjukförsäk- ring om de har rätt till sjukvård från den medlemsstat som betalar deras pension. Europeiska kommissionen har konstaterat att en unionsmedborgare som uppehåller sig i en annan medlemsstat och har avsikt att återvända till ursprungsmedlemsstaten, borde anses ha en heltäckande sjukförsäkring genom det europeiska sjukför- säkringskortet. Detta kan exempelvis gälla vid studier eller arbets- placering i en annan medlemsstat.38 35Gällande förmåner som syftar till att underlätta tillgången till arbetsmarknaden är det dock klarlagt att dessa inte kan anses vara socialt bistånd enligt artikel 24.2 i rörlighetsdirektivet. Det innebär att en icke yrkesaktiv som ansöker om sådana förmåner inte kan ses som en belastning för det sociala biståndssystemet. dom i de förenade målen Vatsouras och Koupatantze, C-22/08 och C-23/08 ECLI:EUC:2009:344. Bekräftas i EU- domstolen dom, Alimanovic, C-67/14, ECLI:EU:C: 2015:597. 36Sjukförsäkring ska i detta sammanhang förstås som hälso- och sjukvård. 37Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. 38Europeiska kommissionen (2009). Meddelande från och rådet om väg- ledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv /38/EG om unions- medborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlems- staternas territorier, KOM(2009) 313 slutlig. Uppehållsrätt och tillgång till förmåner 22.3.3Förutsättningar för uppehållsrätt för icke förvärvsaktiva i Vad innebär belastning av det sociala biståndssystemet i ? Uppehållsrätt i enlighet med 3 a kap. i UtlL kräver att en unionsmed- borgare har tillräckliga tillgångar och heltäckande sjukförsäkring för sig och sina familjemedlemmars försörjning. Det kan jämföras med 8 kap. 9 § UtlL, där det framgår att unionsmedborgare och dennes familjemedlemmar får avvisas om de efter inresa till utgör en orimlig belastning för bistånds- systemet enligt socialtjänstlagen (2001:453). Även om det av paragrafernas ordalydelse verkar göras skillnad på tillräckliga tillgångar och att inte bli en orimlig belastning för det sociala biståndssystemet används dessa synonymt i UtlL:s för- arbeten.39 I förarbetena anges att när det gäller vistelse ska orimlig belastning förstås som att man har anlitat i mer än endast obetydlig omfattning. Att en person redan under de första tre månadernas vistelse i visar sig ha blivit en orimlig börda för det sociala biståndssystemet bedöms i motiven bli sällsynt, varför avvisning på den grunden endast undan- tagsvis torde bli aktuell.40 När det gäller unionsmedborgare som har vistas i mer än och som inte har uppehållsrätt anges i 8 kap 10 § UtlL att de får utvisas om de saknar de tillstånd som krävs för att få uppehålla sig i landet. Det anges dock inte, till skillnad från grup- pen som vistas i landet kortare än , mer specifikt vad en orimlig belastning av det sociala biståndssystemet kan omfatta. Det finns vidare oklarheter i förarbetena avseende vilka för- måner som omfattas av termen socialt bistånd eftersom det även framgår att för svenska förhållanden bör det avgörande för om en person ska anses ta i anspråk socialt bistånd i direktivets mening vara om vederbörandes ekonomiska situation är sådan att han eller hon är i behov av ekonomiskt bistånd som är behovsprövat. Pri- märt blir det därför, enligt förarbetena, fråga om att bedöma ris- kerna för att försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen eller om 2005/06:77 s. 193. 2005/06:77 s. 193 med prop. 2013/14:82. s. 51. Se Sandesjö, H., Wikrén, G. (2014). Utlänningslagen – med kommentarer, . Uppehållsrätt och tillgång till förmåner äldreförsörjningsstöd kommer att behöva tas i anspråk. Även bostadsbidrag och bostadstillägg för pensionärer41 beviljas efter en prövning av den enskildes ekonomiska förmåga.42 Frågan om uppehållsrätt för personer som vistas i har prövats av Migrationsöverdomstolen. I målet som rörde tillräckliga tillgångar och vilken betydelse det har för uppehållsrätten att en person uppbär särskilda avgiftsfinansierade kontantförmåner, konstaterade domstolen att det sociala bistånds- systemet endast avser ersättningar enligt socialtjänstlagen. Kvinnan i målet uppbar äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg, som inte beviljas enligt socialtjänstlagen, och domstolen ansåg att hon därför inte kunde anses sakna tillräckliga tillgångar och var således inte en belastning för det sociala biståndssystemet. Domstolen bedömde att kvinnan hade uppehållsrätt i Sverige.43 Domstolens avgörande får anses vara en snäv bedömning av det sociala biståndssystemet. Målet avgjordes dock före avgöranden som berör samma fråga. Av rättspraxis är det numera förtydligat att socialt bistånd inte enbart är stöd eller bidrag som rent organisatoriskt faller under de sociala myndigheterna. Kravet på heltäckande sjukförsäkring kan delvis tangera de för- måner vid sjukdom som omfattas av förordning 883/2004. Inom detta sakområde finns både förmåner som täcker inkomstbortfall (kontantförmåner) samt hälso- och sjukvård (vårdförmåner). Migrationsöverdomstolen har bedömt att kravet på heltäckande sjukförsäkring avser hälso- och sjukvård. är bosättningsstaten i sista hand behörig