sou · H5B382 · 2017-10-26 00:00:00 — Utbildningar inom vuxenutbild- ning kan ge rätt till studiemedel i form av bidrag och lån från () medan den som deltar i arbetsmarknads- utbildning får ersättning utan att belåna sig. De ekonomiska förut- sättningarna har stor betydelse för individens beslut att påbörja och slutföra en utbildning. Den digitala plattformen bör därför också samla information om studiefinansiering. Plattformen bör också omfatta information om möjligheter till validering av kompetens som individen utvecklat i annan utbildning, genom yrkesverksamhet eller på annat sätt. Genom validering kan individen skaffa ett intyg på sin kompetens som kan användas för att söka arbete eller en kompletterande utbildning. Validering kan både göras inom det formella utbildningssystemet och mot arbets- livets kvalifikationer genom så kallad branschvalidering. Plattformen ska kunna hantera såväl regionala kompetensför- sörjningsbehov som att främja nationell rörlighet. Överväganden och förslag för stärkt vägledning arbetsmarknadsbehov behöver därför samlas in både utifrån ett regionalt och ett nationellt perspektiv. Samverkan med arbetsmarknadens parter och deras respektive branschorganisationer kan bidra till att öka kvaliteten i informa- tionen, t.ex. om branschspecifika möjligheter till validering. 8.1.2Plattformen ska ha en bred målgrupp och flera syften Förslag: Målgruppen för plattformen ska primärt vara alla som är i behov av information eller orienterande vägledning om arbete eller studier. Plattformen ska dock kunna användas även av andra grupper, t.ex. de aktörer som har i uppgift att ge vägledning. Platt- formen ska tillgodose olika språkbehov och krav på tillgänglighet. De datakällor som plattformen använder ska vara tillgängliga som öppna data. Bedömning: För att minska intressekonflikter mellan olika an- vändargrupper och möjliggöra att plattformen i så stor utsträck- ning som möjligt kommer till användning bör den bygga på öpp- na lösningar och standarder. För att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad måste vägledning erbjudas brett. Information och vägledning om yrken, arbetsmark- nadsutsikter och utbildningsutbud ska inte bara erbjudas arbetslösa utan även andra arbetssökande och individer som vill utveckla och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det kan handla om personer som av olika anledningar står inför en omställning eller yrkesverk- samma som genom vägledning kan förebygga arbetslöshet. Genom vägledning kan personer som inte är arbetslösa få förbättrade möjlig- heter att på eget initiativ förebygga arbetslöshet eller långtids- sjukskrivning. Ökad tillgång till information om utbildning och alter- yrkesval kan också vara ett sätt att främja ett längre arbetsliv. Personer som annars inte hade stannat kvar på arbetsmarknaden kan förlänga sitt yrkesliv genom att utveckla sin kompetens eller byta yrke. Detta ökar rörligheten på arbetsmarknaden, bidrar till att mot- verka arbetskraftsbrist och stärker arbetsgivarnas kompetensförsörj- ning. Överväganden och förslag för stärkt vägledning Den digitala plattformen bör därför rikta sig till arbetssökande oavsett om de är arbetslösa eller yrkesverksamma. Personer som ska etablera sig på arbetsmarknaden , exempelvis ung- domar och nyanlända med eller utan tidigare yrkeserfarenhet, kom- mer utgöra en viktig målgrupp för plattformen. Dessa kommer att ha nytta av grundläggande information om yrken på den svenska arbets- marknaden, arbetsmarknadsutsikter inom dessa samt vägar att etable- ra sig inom dem. Personer som är etablerade på arbets- marknaden men som befinner sig i eller är på väg in i omställning, kommer i sin tur behöva information t.ex. om möjligheter till fort- bildning och validering av befintliga kunskaper. En del användare av den digitala plattformen kommer ännu bara ha grundläggande kunskaper i svenska. Plattformen måste därför erbjuda information och orienterande vägledning också på andra relevanta språk. EU har vidare beslutat ett direktiv om tillgänglig- het avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer, det så kallade webbtillgänglighetsdirektivet.1 Direktivet har ännu inte genomförts i , men beredning pågår för när- varande inom . Det är viktigt att plattformen följer de krav och principer som följer av direktivet och att detta beaktas redan i utvecklingsfasen, oavsett om direktivet hunnit genomföras i . Detta dels för att garantera god tillgänglighet för alla, dels för att undvika kostsam utveckling i ett senare skede när det nationella regelverket är på plats. Som anges ovan bör målgruppen för den digitala plattformen främst vara individer i behov av vägledning. Men en plattform med samlad information om arbetsmarknaden och utbildningar kan också bli ett viktigt arbetsredskap för vägledare, vare sig de arbetar på Arbetsförmedlingen, inom utbildningsväsendet, i en kommun, hos en kompletterande aktör eller arbetsmarknadsparternas omställnings- organisationer. Plattformen kan användas som informationskälla till den egna vägledningen eller som undervisningsmaterial exempelvis i senare årskurser inför val till gymnasieskolan. I egenskap av gemensam referenspunkt för vägledning i många olika sammanhang kan plattformen på så sätt bidra till en mer sömlös 1 och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om till- gänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Överväganden och förslag för stärkt vägledning vägledning genom olika delar av utbildningssystemet och arbets- marknadspolitiken. Flera möjliga användningsområden innebär en ökad potentiell nytta med plattformen, men det kan också medföra en risk för en konflikt gällande vilken grupp som ska prioriteras i t.ex. utveck- lingsfrågor. Det bör därför tydligt framgå att utgångspunkten för plattformen ska vara den enskildes behov av vägledning utifrån sina egna förutsättningar och arbetsmarknadens behov. För att minska intressekonflikter och möjliggöra att plattformen i så stor utsträck- ning som möjligt kommer till användning bör den bygga på öppna lösningar och standarder. De datakällor som plattformen använder ska vara tillgängliga som öppna data. Genom öppna lösningar kan anpassningar göras för att den ska kunna utgöra ett stöd även vid intern handläggning hos t.ex. Vidare möjlig- görs för externa leverantörer att använda plattformen för att utveckla egna tjänster. 8.1.3En förstudie ska göras inför inrättandet av plattformen Förslag: Arbetsförmedlingen, , , Myndigheten för , samt Universitets- och högskolerådet får ett gemensamt upp- drag att genomföra en förstudie inför inrättandet av den digitala plattformen för livslång vägledning. Arbetsförmedlingen ska samordna arbetet med förstudien som ska redovisas för regeringen . Förstudien ska resultera i ett konceptförslag för plattformen och förslag på hur tjänsten ska förvaltas och kommuniceras. Förslaget ska kostnads- beräknas uppdelat på drift, underhåll och utvecklingskostnader. Innan plattformen inrättas finns ett antal frågor som behöver be- svaras kring den närmare utformningen. Dessa besvaras bäst av de myndigheter som ska samverka kring plattformen. Myndigheterna föreslås därför i ett första steg få ett uppdrag att genomföra en för- studie. En av dessa myndigheter behöver samordna arbetet och utred- ningen bedömer att Arbetsförmedlingen är bäst lämpad för detta. Arbetsförmedlingen erbjuder verktyg för vägledning på sin webbplats i form av yrkesbeskrivningar och yrkesprognoser Överväganden och förslag för stärkt vägledning samt intressetest som kan användas som stöd i processen att välja yrke, utbildning eller karriär och länkar till utbildningar i det offentliga utbildningsväsendet. Arbetsförmedlingen har också genomfört för- söksverksamhet med vägledning på distans via en webbaserad kund- tjänst. Erfarenheter från utvecklingen av dessa tjänster kan bli användbara i utvecklingen av den nya plattformen för vägledning. Myndigheten har också ansvar för arbetsmarknadsprognoser på nationell och regional nivå, information som kommer vara nödvändig för möjligheten att vägleda individer kring val av yrke och studier. Arbetsförmedlingen blir därmed sammankallande för den grupp av relevanta myndigheter som utredningen ser behöver samverka kring förstudien och sannolikt också kring utveckling, drift och underhåll av plattformen. Detta innebär inte med nödvändighet att Arbetsförmedlingen kommer att ha det senare huvudmannaskapet för plattformen när den är i drift. Utredningen avser att återkomma i denna fråga och hur det statliga åtagandet på det arbetsmarknads- politiska området i övrigt bör organiseras. De myndigheter som nämns ovan kommer behöva samverka kring den digitala plattformen utifrån sina respektive uppdrag. En viktig uppgift i förstudien blir att identifiera de gemensamma målgrupper som plattformen kommer vända sig till, samt hur myndigheternas samlade information kan göras tillgänglig för dessa målgrupper på bästa sätt. Förstudien behöver ta upp frågan om hur informationsunder- laget till vägledningen ska säkras. Individer som besöker den digi- tala plattformen kommer behöva information om arbetsmarknads- behovet i sin hemregion, men även information om var i landet individen kan få användning för sin specifika kompetens, exempel- vis genom uppgifter om nationella bristyrken. Tillgången till kvalitetssäkrad och strukturerad data inom alla de områden plattformen ska täcka är inte säkrad . Förstudien blir därmed en anledning för de deltagande myndigheterna att se över hur insamlad data kan sorteras och presenteras på ett konsekvent och användarvänligt sätt. Vidare behöver klargöras vilka data som saknas och hur plattformen kan bidra till att dessa kan samlas in och tillgängliggöras på ett resurseffektivt sätt. Till exempel saknas samlad information på nationell nivå om utbildningsutbudet inom vuxenutbildning. Överväganden och förslag för stärkt vägledning Plattformen ska erbjuda möjlighet till orienterande vägledning. Vilka kanaler som vägledningen lämpligast bör erbjudas genom, exempelvis telefon, chat eller e-post, bör besvaras av förstudien. Det- samma gäller hur de medverkande myndigheternas respektive kom- petenser ska kunna finnas representerade. För att plattformen ska kunna göra information och vägledning tillgänglig också för personer som ännu inte behärskar svenska fullt ut behöver förstudien ta upp frågan om språk. Utöver möjligheter till tolkning och översättning bör förstudien även ta ställning till möjligheter att erbjuda information och vägledning direkt på flera olika språk. Förstudien ska besvara frågor om hur det strategiska och operativa arbetet med plattformen ska organiseras och ledas. Då plattformen kommer kräva samverkan mellan flera myndigheter är det viktigt med en tydlig roll- och ansvarsfördelning. Frågan om en myndighet bör ha det övergripande huvudmannaskapet för plattformen, eller hur den fortsatta utvecklingen annars ska garanteras, bör lyftas här. För att bli den självklara platsen för information och oriente- rande vägledning om yrken, arbetsmarknadsutsikter och studier, måste plattformen marknadsföras brett. Förstudien ska därför om- fatta en plan för hur plattformen ska kommuniceras. Förstudien ska omfatta kostnadsberäkningar både för inledande utveckling av den digitala plattformen och för löpande kostnader. Förstudien bör i detta sammanhang särskilt synliggöra möjliga syn- ergier med befintlig verksamhetsutveckling på myndigheterna, inklu- sive vilken annan utveckling och förvaltning som kan ersättas av plattformen. Vidare bör förstudien belysa de risker som kan omgärda större projekt med inslag av it, bl.a. alltför långa implementerings- tider, och hur dessa kan undvikas, t.ex. genom ett successivt inför- ande. Andra viktiga frågor är bemanning och kompetensutveckling. Kunskaper om arbetsmarknaden är en färskvara som behöver fyllas på fortlöpande. En digital plattform som erbjuder uppdaterad in- formation om arbetsmarknadsutsikter och utbildningsutbud samt möjligheter till orienterande vägledning kommer att behöva en för ändamålet lämplig bemanning. En möjlig första bedömning av kost- nader för en digital plattform för livslång vägledning finns i kapitlet om konsekvensanalyser. Överväganden och förslag för stärkt vägledning Relevanta myndigheter för samverkan Nedan beskrivs de myndigheter utöver Arbetsförmedlingen som utredningen ser som relevanta att ingå i samverkan kring en digital plattform för vägledning samt hur deras respektive uppdrag relate- rar till plattformens syfte. Flera av myndigheterna har webbplatser med information om utbildningsutbud och i viss mån arbetsmarknadsutsikter. Dessa webbplatser fyller dock bara en mindre del av det behov som utredningen identifierat. Framför allt saknas en helhetsbild där information om yrken och arbetsmarknadsutsik- ter är kopplat till utbildningar på alla nivåer, samt möjligheter att ställa klargörande frågor och få orienterande vägledning. De samverkande myndigheterna bör även bjuda in andra rele- vanta aktörer och organisationer i arbetet med förstudien. Organi- sationer som utredningen ser kan bli särskilt relevanta är Kommuner och Landsting (SKL) och . har enligt sin instruktion i uppgift att främja hållbar näringslivsutveckling i alla delar av landet och hållbar regional till- växt. Myndigheten ska bland annat verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet samt främja goda förutsätt- ningar för företagande inom såväl befintliga näringar som nya och potentiella tillväxtområden. Kompetensförsörjning är en av de viktigaste tillväxtfaktorerna och myndigheten har kommit att fokusera allt mer på före- tagens kompetensbehov. För att förstärka det regionala tillväxtarbetet inom kompetensförsörjningsområdet har i uppdrag att förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna. Syftet med kompetensplattformarna är att få en bättre kunskap om kompetensförsörjningsbehovet på regional nivå , samt att samordna aktörer på regional nivå med ansvar inom kompe- tensförsörjning. Uppdraget om kompetensplattformarna sträcker sig . Pågående regeringsuppdrag inom kompetensförsörjning är att främja samverkan mellan skola och industri för att motverka arbets- kraftsbrist samt att stimulera industrins och industrinära tjänste- företags strategiska kompetensförsörjning (N2016/06225/FÖF; Överväganden och förslag för stärkt vägledning N2016/06227/FÖF). ska även ta fram förslag på rikt- linjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete (N2016/06500/RTS). har också i uppgift att förvalta och fördela pengar ur Europeiska regionala utvecklingsfonden med syftet att stödja pro- jekt som arbetar för tillväxt och sysselsättning. är förvaltningsmyndighet för skolväsendet. Myndig- heten ska enligt sin instruktion bidra till att trygga den nationella kompetensförsörjningen och underlätta elevers etablering på arbets- marknaden genom att främja yrkesutbildning inom gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbild- ning för vuxna. Myndigheten ska återkommande redovisa analyser av utveck- lingen inom skolväsendet och kvinnor och mäns sysselsättning efter avslutade studier (regleringsbrevet ). Det gäller utvecklingen i gymnasieskolan, där myndigheten ska ge en bred, aktuell och samlad bild av respektive gymnasieprogram och av unga kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad ut- bildning. Det gäller även kvinnors och mäns sysselsättning eller annan aktivitet efter avslutade studier inom vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare. Särskild vikt ska läggas vid analys av etablering på arbetsmarknaden. Genom sitt uppdrag att stödja skolutveckling har bl.a. ansvar för att stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbild- ningsverksamhet och annan pedagogisk verksamhet, däribland den studie- och yrkesvägledning som elever och vuxna studerande har rätt till enligt skollagen. Myndigheten har i samverkan med ett pågående regeringsuppdrag att genomföra fortbild- ningsinsatser för studie- och yrkesvägledare i syfte att förbättra kva- liteten inom vägledningen. Fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden (regleringsbrevet ). ansvarar för it-portalen som samlar information om skolor och utbildningar inom grund- skolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen. It-portalen utveckla- des på uppdrag av regeringen för att främja och stödja det livslånga Överväganden och förslag för stärkt vägledning lärandet (prop. 2003/04:1). Den inrättades med motivet att den skulle möjliggöra samordning och kvalitetssäkring av det tillgängliga infor- mationsutbudet. Universitets- och högskolerådet (UHR) UHR ansvarar enligt sin instruktion för uppgifter i fråga om service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet samt inter- nationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Myn- digheten ska bland annat biträda vid antagning av studenter och ansvara för ett samordnat antagningsförfarande samt ansvara för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial och eftergym- nasial nivå. Myndigheten har både i uppgift att stimulera intresset för högskoleutbildning och att informera om högskoleutbildning för att enskilda individer ska kunna göra väl avvägda val av sådan utbildning. Myndigheten ska dessutom främja breddad rekrytering till högskolan. UHR driver bl.a. webbplatsen studera.nu med inspiration och information kring högskolestudier. På studera.nu är det möjligt att jämföra alla högskolor och universitet och utbildningar. Anmälan till utbildning sker i sin tur på webbplatsen som även den drivs av UHR. Myndigheten för () MYH är förvaltningsmyndighet för . Myndigheten ska enligt sin instruktion verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses. I myndighetens uppgifter ingår att ana- lysera arbetsmarknadens behov av utbildningar inom yrkeshögsko- lan och att informera och sprida kunskap om och utbildningsutbudet. Myndigheten är också nationell samordningspunkt för den euro- peiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF), vilken många europeiska länder är anslutna till. referensram för kvalifikationer (SeQF) bygger på denna gemensamma europeiska referensram för kvalifikationer. Med SeQF är det möjligt att syn- liggöra allt resultat av lärande oavsett hur det är förvärvat. På så sätt blir det lättare att jämföra kvalifikationer från studier och arbetsliv Överväganden och förslag för stärkt vägledning både nationellt och internationellt. MYH ansvarar för prövning av frågor enligt förordningen (2015:545) om referensram för kvalifika- tioner för livslångt lärande. För vägledning om studiealternativ inom ansvarar varje ansvarig utbildningsanordnare enligt förordningen (2009:130) om för att det finns vägledning om studiealternativ, antagning och tillträde. För att ge presumtiva deltagare information om utbildningarna har MYH bland annat en hemsida, yrkeshög- , där information om alla sökbara utbildningar finns samlad. CSN är ansvarig myndighet för studiesociala frågor. Myndigheten fullgör uppgifter enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestöds- förordningen (2000:655) vilket bland annat innebär att man beslutar om och betala ut studiestöd, det vill säga bidrag och lån till studerande. Myndigheten har i regleringsbrevsuppdrag bl.a. att se över och förbättra studiestödsrelaterad information i syfte att göra den mer lättillgänglig för kvinnor och män med annat modersmål än svenska, med särskilt fokus på nyanlända. På myndighetens webbplats finns information om studie- finansiering. Myndighetssamverkan kring validering är under uppbyggnad De myndigheter som nämnts ovan ingår även, tillsammans med Svenska , i Valideringsdelegationen (U 2015:10) med upp- drag av regeringen att följa, stödja och driva på ett samordnat ut- vecklingsarbete inom valideringsområdet. Representanter från myn- digheterna i Valideringsdelegationen har formulerat en gemensam plan för myndighetssamverkan om validering. Ett prioriterat område för myndighetssamverkan är en ökad känne- dom om validering genom information och vägledning. Målet är att betydligt fler individer ska få sin kompetens synliggjord och erkänd. För att bidra till detta ska myndigheternas kommunikation om vali- dering vara samordnad, behovsanpassad, lättillgänglig, korrekt och nås intuitivt, oavsett myndighetsingång. En aktivitet som ska prio- Överväganden och förslag för stärkt vägledning riteras är att ta fram en teknisk plattform utifrån olika användares väg in till information om validering. Utredningen har i sitt arbete med förslaget om en digital platt- form för livslång vägledning hållit nära kontakt med Validerings- delegationen och ser att det finns samordningsvinster att göra. I för- studien om en digital plattform för vägledning bör de ingående myn- digheterna därför beakta den pågående samverkan kring information om validering. Erfarenheter kan dras från bl.a. På webbplattformen samlar , , och Arbetsförmedlingen information och service till den som är eller vill bli företagare. Plattformen är ett resultat av fri- villig samverkan kring en gemensam målgrupp men har kompletterats med regeringsuppdrag om utveckling i olika delar. Den ursprungliga utvecklingen finansierades av myndigheterna som initie- rade webbplatsen, , och , med stöd av medel från Verket för innovationssystem. Tjänsteutbudet på är ett resultat av en bred myndig- hetssamverkan. tillhandahåller den grundläggande för- valtningen av innehållet på och leder samverkan mellan berörda myndigheter, kommuner och andra aktörer som bidrar med innehåll. står även för behovsanalysen som ligger till grund för utbudet samt för kommunikationsarbetet. ansvarar för den tekniska plattformen, kundtjänsten och teknisk support. och Arbetsförmedlingen deltar i den strate- giska styrningen och är två av de aktörer som mest aktivt bidrar med innehåll till . De aktuella myndigheterna har formulerat en modell som anger principer för samverkan, beskriver styrning och ledningsstruktur såsom ansvar, befogenheter och beslutanderätt av förvaltning och utveckling av gemensamma produkter samt finansiering och kost- nadsfördelning (Samverkansmodell Myndighetssamarbetet Starta och driva företag, ). I modellen beskrivs bland annat olika anslutningsformer som medför olika stort åtagande för de deltagande myndigheterna när det gäller organisation och finansiering av de gemensamma tjänsterna. Överväganden och förslag för stärkt vägledning En myndighet eller organisation som medverkar i myndighetssam- arbetet utgör antingen en drivande, aktiv, samverkande, associerad eller deltagande part. Samverkande parter tecknar en anslut- ningsförbindelse där anslutningsform, medfinansiering och ansvar framgår. Myndighetssamverkan kring webbplattformen växte fram utifrån de medverkande myndigheternas eget initiativ med utgångspunkt i en gemensamt identifierad målgrupp. De myndig- heter som utredningen föreslår ska samverka kring en digital platt- form för vägledning har en liknande gemensam målgrupp och kan med fördel dra lärdom av utvecklingen av . Det finns också andra exempel som kan vara relevanta att titta på, t.ex. den digitala tjänst för ekonomiskt bistånd (SSBTEK) som tagits fram i samverkan mellan ett antal statliga myndigheter och SKL, vilken möj- liggör ett effektivt informationsutbyte mellan kommunernas social- nämnder och statliga myndigheter (se också kapitel 10). 8.2Stärkt vägledning hos Arbetsförmedlingen I detta avsnitt lämnar utredningen bedömningar och förslag för att stärka den vägledning som Arbetsförmedlingen ska bedriva enligt förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten. Detta inkluderar digitala kanaler, vägledning hos komplette- rande aktörer som är upphandlad inom ramen för de arbetsmark- nadspoliska programmen, yrkesvägledningssamtal samt gruppväg- ledning på Arbetsförmedlingen.