sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Det finns för lite kunskap om hur vården och omsorgen tillgodoser t.ex. äldre utlandsföddas, minoriteters och det samiska folkets behov. Det är mot den bakgrunden jag föreslår att ska arbeta för att i alla former av uppföljning beakta olika språk, nationella minoritetsspråk, teckenspråk, bild- stöd och andra former för kommunikativ anpassning. Det finns annars en risk att dessa gruppers önskemål, synpunkter och behov aldrig synliggörs. De anhörigas insatser för närstående som behöver vård och om- sorg är betydande och viktiga också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. På nationell nivå saknas kunskap om hur väl kommu- nernas stöd till anhöriga når ut och fungerar. Det är mot den bakgrunden jag föreslår att ska få uppdrag att komplettera brukarenkäten med lämplig form för att få de an- hörigas erfarenheter och synpunkter. Mina förslag syftar till att det ska finnas en säker kunskap på alla nivåer, nationell, regional, huvudmanna- och utförarnivå. Kun- skapen ska kunna användas för initiativ på nationell nivå, priorite- ringar hos huvudmännen och utvecklingsarbete hos utförarna. Jag ser detta som strategiskt centrala frågor för samhällsekonomin. Ekonomiska konsekvenser för staten De uppdrag jag föreslår att regeringen ska ge till och Forte bedömer jag ligga inom dessa myndigheters ordinarie kompetensområde, varför jag inte kostnadsberäknat dem. Kostnaden för uppföljning av den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer bedöms uppgå till för respektive uppföljning, vilket om de sker i samband med varje ny mandatperiod totalt uppgår till 25miljoner kronor inklusive ”baseline”. Lämplig volym på ett fortsatt stöd till kvalitetsregister kommer att analyseras av regeringen och Kommuner och Landsting utifrån den överenskommelse de båda parterna träffat om stöd detta år. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Huvudmännen har nytta av tillförlitlig statistik och sammanställ- ningar av kvalitativa studier för sin planering, verksamhetsutveck- ling och för att kunna jämföra sig med andra kommuner. Mina förslag syftar till förbättringar på dessa områden. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Såväl kommunernas egen regi som privata utförare har för sin verk- samhetsplanering och ekonomiska styrning, på samma sätt som på huvudmannaskapsnivå, nytta av tillförlitlig statistik och samman- ställningar av kvalitativa studier. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Mina förslag syftar till att ge ökad kunskap för kommuner och landsting om kvaliteten i vården och omsorgen, vilket inte påverkar den kommunala självstyrelsen. Mina förslag påverkar inte den regionala balansen. I mina förslag till uppdrag till lyfter jag vikten av att jämställdhetsfrågor ska belysas särskilt. Mina förslag bör inte ha någon specifik påverkan på små företag. Mina förslag om uppdrag till syftar bl.a. till att i olika undersökningar på ett säkrare sätt nå ut till personer födda i andra länder. Bättre kunskap om hur vården och omsorgen funge- rar för olika personer beroende av bl.a. ursprungsland, kultur, språk och religion kan bidra till en bättre integration. Mina förslag om uppdrag till syftar bl.a. till att olika undersökningar på ett säkrare sätt ska kunna beskriva hur vård och omsorg fungerar för äldre personer som hör till det samiska folket och övriga nationella minoriteter. Genom bättre kunskap kan vården och omsorgen planeras och utformas på ett sätt som innebär förbättringar för äldre personer som hör till det samiska folket och övriga nationella minoriteter. 17.11 Kapitel 16 – Översyn av socialtjänstlagen m.m. Förslag som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Förslag att regeringen, i direktiven till den kommande över- synen av socialtjänstlagen tar upp frågan om nivån på de insatser som tillhandahålls inom äldreomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453) ska ge ”skälig levnadsnivå”? Insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, ska ge ”goda levnadsvillkor”. Två andra frågor som jag föreslår ska ingå i direktiven till den kommande översynen av socialtjänstlagen är om grunden för tillhandahållande av indivi- duellt inriktade insatser enligt socialtjänstlagen ska vara en indi- viduell behovsprövning och om insatser inom äldreomsorgen ska tillhandahållas inom ramen för socialtjänstlagen eller om in- satser inom äldreomsorgen ska tillhandahållas enligt en egen lag. Att den utredning jag har föreslagit i kapitel 13 också ska se över kopplingen mellan bestämmelserna om skälig levnadsnivå avseende särskilt bostadstillägg för pensionärer () och äldreförsörjningsstöd och bestämmelserna om förbehållsbelopp (minimibeloppet) avseende avgifter för hemtjänst och hemsjuk- vård i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Den av mig föreslagna utredningen behöver samordnas med den av regeringen aviserade utredningen om översyn av garanti- pensioner m.m. Att regeringen tillsätter en utredning som ser över nuvarande rättslig reglering av hur kommunerna kan ta betalt för att tillhandahålla mat i särskilt boende respektive via matlåda i ordinärt boende. Utredningen behöver särskilt uppmärksamma konsekvenserna för äldre personer med låga inkomster och vad som ska gälla om äldre personer inte har sitt förbehållsbelopp kvar när matkostnaden är betald. Att skyndsamt se över om det krävs förtydliganden i den rätts- liga regleringen vad gäller ansvaret för hemtjänst för äldre perso- ner som är asylsökande och behöver hemtjänst. Jag föreslår att i direktiven till en översyn av socialtjänstlagen utredningen får i uppdrag att överväga begreppen god och skälig levnadsnivå samt om insatser ska ges som bistånd efter individuell behovsbedömning och individuellt utformade, eller utformas som specifika rättigheter. De samhällsekonomiska konsekvenserna är beroende av vad en sådan utredning kan komma att föreslå. En högre ambitionsnivå kan innebära att en högre andel av samhällets resurser går till vården och omsorgen av äldre personer. Vilka ekonomiska konsekvenser som kan följa av mitt förslag om översyn av bestämmelserna i socialtjänstlagen om förbehålls- belopp och kopplingen till bestämmelserna om skälig levnadsnivå i SBTP och äldreförsörjningsstödet beror på vad en sådan utredning kan leda fram till. Mitt förslag om en översyn av den rättsliga regleringen av hur kommunerna tar betalt för mat i särskilt boende respektive för matlåda i ordinärt boende kan, beroende av vad en sådan utredning kan utmynna i, påverka kommunernas intäkter. Det får belysas i den av mig föreslagna utredningen. Mitt förslag om att ansvarsgränsen mellan och kommunerna avseende hemtjänst för äldre personer som är asyl- sökande bör vara samhällsekonomiskt neutralt. Ekonomiska konsekvenser för staten Vilka de ekonomiska konsekvenserna kan bli för staten av eventu- ella förändringar i socialtjänstlagen får belysas i den föreslagna ut- redningen. Detsamma gäller mina förslag om utredningar om för- behållsbelopp m.m. liksom om kommunernas debitering av mat inom äldreomsorgen. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Vilka de ekonomiska konsekvenserna kan bli för kommuner och landsting av en översyn av socialtjänstlagen får belysas i den utred- ningen. Det samma gäller beträffande mina förslag om utredningar om förbehållsbelopp m.m. samt om en översyn av nuvarande rätts- liga reglering av hur kommunerna kan ta betalt för att tillhandahålla mat i särskilt boende respektive via matlåda i ordinärt boende. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Eftersom en eventuell ökad ambitionsnivå i socialtjänstlagen måste svara mot högre ersättningsnivåer till utförare av vård och omsorg bör mina förslag inte ge några ekonomiska konsekvenser för pri- vata utförare Ekonomiska konsekvenser för enskilda De ekonomiska konsekvenserna för enskilda av en översyn av socialtjänstlagen får belysas i den föreslagna utredningen. En översyn av nuvarande rättsliga regleringen av hur kommu- nerna kan ta betalt för att tillhandahålla mat i särskilt boende re- spektive via matlåda kan, beroende på vilka beslut som tas med anledning av en sådan översyn, förbättra situationen för de äldre personer som med dagens regelverk inte har sitt förbehållsbelopp kvar när mat och hyra för det särskilda boendet är betald. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Vilka konsekvenserna kan bli för den kommunala självstyrelsen av mina förslag får belysas i de föreslagna utredningarna. De förslag som den föreslagna utredningen om socialtjänstlagen kan komma att lägga bör inte påverka den regionala balansen. I vilken mån ett klarläggande av ansvaret för hemtjänst för äldre personer som är asylsökande kan påverka den regionala balansen får belysas i den föreslagna utredningen. Hur jämställdheten kan påverkas får belysas i de föreslagna utred- ningarna. Hur de föreslagna utredningarna kan påverka små företag får belysas i de föreslagna utredningarna. I vilken mån mina förslag om översyn av socialtjänstlagen kan leda fram till förändringar som främjar integrationen får belysas i den föreslagna utredningen. Den föreslagna utredningen om översyn av socialtjänstlagen får belysa eventuella konsekvenser för äldre personer som hör till det samiska folket och övriga nationella minoriteter. 17.12 Finansiering av förslagen Mina förslag beräknas kosta totalt under den sextonåriga planperioden. Av dessa avser för- slag under den första mandatperioden, 2019–2021. Den största enskilda kostnaden avser ledarskapsutbildning för enhetschefer, totalt för hela planperioden . Totalt beräknas mina förslag avseende kompetensförsörjning kosta 857 millioner kr. Av detta ligger under den första mandatperioden. Jag bedömer att denna kostnad kan inom ramen för de medel som anslagit () . Dessa medel får enligt budgetpropositionen användas bl.a. till att öka kunskap och kom- petens inom äldreområdet. Den i övrigt största kostnadsposten avser stöd till utvecklings- arbete inom välfärdsteknikområdet, totalt –2024. Som jag redovisat ovan kan detta ses som en god investering som samhällsekonomiskt bör vara lönsam. Det bör kunna genom omdisponeringar inom den totala stats- budgeten. Resterande förslag har kostnadsberäknats till 158 miljoner, varav under den första mandatperioden, 2019–2021. Detta bör kunna genom omdisponeringar inom Social- departementets budget. Det föreslagna kompetenscentret för psykisk hälsa bör kunna finansieras inom ramen för psykiatrisats- ningen, givet att den satsningen fortsätter. Nedan redovisas de olika förslagen uppdelat på när kostnaden beräknas uppstå. 88 Proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg, s. 171. 18.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Paragrafen är ny och behandlas i avsnitten 14.6–14.8. Bestämmelsen innebär att det i en kommun får beslutas att för- enklad biståndsprövning enligt 4 kap. 1 d § ska tillämpas i kom- munen. Därvid får även beslutas, inom de begränsningar som anges i bestämmelsen, om vilka åldersgrupper den förenklade biståndspröv- ningen ska omfatta, vilka insatser som ska ingå och i vilken omfatt- ning samt om den allmänna utformningen. I kommunen beslutas också om en åldersrelaterad presumtion innebärande att det vid den förenklade biståndsprövningen inom kommunen anses att de per- soner som omfattas av tillämpningen, har behov av vissa insatser som de ansöker om och att behoven inte kan tillgodoses på annat sätt, om inte något talar emot det. Första stycket i den föreslagna bestämmelsen utgör ram för vad som kan prövas genom den förenklade biståndsprövningen. Denna ram utgör emellertid inte någon nivåbestämning avseende skälig levnadsnivå. I en kommun kan det inom denna ram beslutas om olika insatser och omfattningar av dessa insatser, som ska ingå i den förenklade biståndsprövningen för olika åldersgrupper, exempelvis insatser med för personer, som har fyllt , och för personer, som har fyllt . Olika kom- muner kan också besluta om olika innehåll, inom ramen för bestäm- melsen. Den förenklade biståndsprövningen innebär inte heller hinder för att ytterligare insatser beviljas, efter vanlig biståndsprövning. Beslut om utformning i kommunen av den förenklade bistånds- prövningen torde dock normalt innebära att de aktuella insatserna kan anses ingå i vad som minst kan behövas för att uppnå skälig levnadsnivå, när det finns behov av dem. Bestämmelsen medger emellertid inte avsteg från likabehandlingsprincipen i kommunal- lagen (1991:900) i förhållande till socialnämndens vanliga biståndsprövning, vad gäller bedömning om vad som kan ingå för att uppnå skälig levnadsnivå. Detta innebär att det vid vanlig biståndsprövning inte får finnas missgynnande i förhållande till den förenklade biståndsprövningen, beträffande vad som kan ingå för att uppnå skälig levnadsnivå vid motsvarande förutsättningar och behov. Tillämpningen av förenklad biståndsprövning enligt den före- slagna bestämmelsen innebär att socialnämnden vid prövning enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) utgår från den i kommunen be- slutade presumtionen, så att utredningen kan förenklas. Presum- tionen innebär att äldre personer som omfattas av den förenklade biståndsprövningen, anses ha behov av vissa insatser, om det inte vid ansökan, utredning eller på annat sätt framkommer omständig- heter som talar emot det. Framkommer det uppgifter som talar emot rätt till insatserna, exempelvis genom uppgift om hushållsgemenskap, får nödvändig utredning och behovsprövning genomföras på sedvanligt sätt, efter att den äldre personen har informerats och givits tillfälle att ta ställ- ning till detta. Tillämpning av 4 kap. 1 d § vid biståndsprövning enligt 1 § kan inte i sig leda till något slutligt beslut som kan överklagas genom förvaltningsbesvär. bedömning att ansökan inte kan beviljas efter en mindre omfattade utredning på grund av att det framkommer uppgifter som talar emot presumtionen, så blir konsekvensen att ärendet övergår i en vanlig utredning, varefter det slutliga överklagningsbara beslutet fattas. Den föreslagna bestämmelsen om presumtion innebär inte någon annan ändring beträffande tillämpningen av 4 kap. 1 § SoL, än en viss inskränkning i kravet på individuell prövning. , som ansvarar för att utredningen blir tillräcklig, avgör i vilken utsträckning presumtionen innebär att utredningen kan förenklas och när det krävs fördjupad utredning. Vad som avses med serviceuppgifter och sociala insatser har be- handlats i avsnitt 14.3. Med begränsningen till ”mindre omfattning” avses serviceuppgifter och sociala insatser upp i ordinärt boende och med ”vissa” trygghetslarm avses mindre integritetskänsliga trygghetslarm i ordinärt boende, såsom aktiva larm. Även om kommunen har beslutat införa förenklad bistånds- prövning, så kvarstår kommunens skyldighet att göra en vanlig biståndsprövning, utan tillämpning av 4 kap. 1 d § SoL, om den äldre personen önskar detta. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen En särskild utredare ska ta fram förslag till en nationell kvalitets- plan för äldreomsorgen. Syftet är att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. Utredaren ska föreslå åtgärder som syftar till: –Högre kvalitet och ökad effektivitet –Bättre förebyggande och rehabiliterande insatser –Översyn av särskilda boendeformer –Flexibla former för beslut om äldreomsorg –Användning av välfärdsteknologi Utredaren ska för sina analyser, överväganden och förslag redovisa konsekvensbeskrivningar för jämställdhet och för en jämlik äldre- omsorg. Uppdraget ska redovisas . Framtidens äldreomsorg står inför nya utmaningar Äldreomsorgen är en central del av den svenska välfärden. De äldre ska få den vård och den omsorg de behöver för att kunna känna sig trygga och för att i så stor utsträckning som möjligt kunna leva sina liv på det sätt de önskar. ökar antalet och andelen äldre i be- folkningen vilket ibland framställs som ett problem för välfärdens finansiering. Att vi lever är inte ett problem, det är en gläd- jande utveckling. Men som andelen äldre ökar blir fler blir den andel som ska stå för välfärdens finansiering mindre. Ökningen av antalet äldre kommer att pågå och ökningen väntas bli störst . Det ställer krav på välfärdens organisation och på resurstill- delning. Hög kvalitet i offentliga tjänster är inte bara viktigt för alla som direkt nyttjar den, utan för alla medborgare. Var och en ska känna att den dagen man själv, någon i ens familj eller i ens omgivning blir sjuk, behöver barnomsorg eller blir gammal så finns den gemen- samma välfärden där för en. Det är basen för att människor ska vilja betala skatt. är ett land med hög tillit till och ett starkt och stabilt stöd för en omfattande välfärdsstat. För att det ska fortsätta vara på det viset behöver välfärdens hörnpelare – skola, vård och omsorg – moderniseras och gå i takt med sin tid. Det ställer också krav på långsiktiga lösningar och planering kring finansieringen; trots en ökande andel äldre måste kvaliteten vara fortsatt god. Hög tillgänglighet och kvalitet i äldreomsorgen är därför inte bara vik- tigt för tryggheten för dagens brukare utan också för att upprätt- hålla en stark folklig förankring för en offentligt finansierad äldre- omsorg med höga ambitioner. En jämlik och jämställd äldreomsorg Människors olika levnadsvillkor visar sig i hälsoskillnader och även som skillnader i livslängd. Till exempel beräknas en person med lång utbildning leva längre än en med kort utbildning. Risken att insjukna i hjärtinfarkt är i alla åldersgrupper högre för dem med kortare utbildning, både bland kvinnor och bland män. En äldreomsorg som bidrar till att främja jämlikhet i levnads- villkor är en äldreomsorg som är tillgänglig för alla som har rätt till den, både kvinnor och män, oavsett socioekonomisk, kulturell eller etnisk bakgrund. Äldreomsorgens utformning är också en fråga om kvinnors villkor. Merparten av dem som arbetar inom äldreomsorgen är kvinnor och de flesta av brukarna av äldreomsorg är också kvinnor. Äldre får ofta betydande hjälp från sina barn eller andra närstå- ende. Det är för många en naturlig del av livet och ett sätt att vara nära och hjälpa sina anhöriga. Många slutar sitt arbete eller går ner i arbetstid och här finns tydliga klass- och könsmönster. Anhörig- vård är vanligare inom lägre inkomstgrupper och av vårdgivarna är kvinnor. Det är centralt för en jämlik äldreomsorg att anhörigas insatser är, och också ska vara, grun- dade på frivillighet. En jämlik äldreomsorg och hur jämställdhet mellan kvinnor och män påverkas är också faktorer som behöver följas upp och analyseras bättre. Befolkningens sammansättning förändras också på andra sätt än åldersstrukturellt. och framåt har haft en vari- erande men ändå relativt hög invandring. prog- noser tyder på att det kommer att fortsätta vara så. Detta är en stor tillgång för och något välfärdens aktörer behöver förhålla sig till. Äldreomsorgen ska vara tillgänglig för alla, även dem som inte har svenska som modersmål. Det är väl känt inom språkforsk- ning att när en person med till exempel en demenssjukdom försäm- ras försvinner ofta ett senare inlärt språk. Modersmålet är det som finns kvar längst. Att kunna kommunicera med personalen är central för att den äldre ska få sina behov tillgodosedda och känna Detta ställer krav på personal- och kompetensförsörj- ningen inom äldreomsorgen. Behovet av en väl fungerande vård- och omsorgskedja är det inte ovanligt att flera olika vårdgivare är kopplade till en och samma individ. Det ställer stora krav på samverkan mellan de olika vårdgivarna och huvudmännen, både på individnivå och på organisatorisk nivå. En väl fungerande informationsöverföring mellan vårdgivare, huvudmän och professioner är centralt för att den äldre ska få vård och omsorg av hög kvalitet och för att de och deras anhöriga ska känna sig trygga. Det finns många utmaningar för en tillfredsställande vård- och omsorgskedja. Det kan bland annat handla om brister i kommunikationen och informations- överföringen mellan olika aktörer, eller att resurserna inte följer samma flöde eller process som den äldre. Styrsystemet för framti- dens äldreomsorg, liksom uppföljningen, måste förhålla sig till den mångfald av utförare som finns. Detta gäller i synnerhet mot bakgrund av att allt fler sannolikt kommer att få allt mer omfat- tande vård och omsorg i hemmet. Förändrade levnadsvanor och livsmönster Dagens äldre har vuxit upp under andra och bättre förhållanden och många har högre utbildning och högre materiell standard jäm- fört med tidigare generationer. Många personer fortsät- ter att arbeta och de flesta kan fram klara sig på egen hand. visar att andelen äldre som motionerar har ökat och att den fysiska rörelseförmågan generellt har förbättrats. Att de äldre högre upp i åldern är mer aktiva än tidigare generationer gör också att de kan ha andra förväntningar på äldreomsorgen jämfört med tidigare gene- rationer. Genom den ökande medellivslängden för både kvinnor och män ökar också antalet sammanboende personer i hög ålder. Samman- boende hjälper ofta varandra och klarar sig vanligen själva längre än vad ensamboende personer gör. Det förutsätter att äldreomsorgen ser behoven också hos äldre sammanboende. Stöd till båda eller avlastning för den ena parten har stor betydelse för deras värdighet, välbefinnande och trygghet. En nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen ska tas fram. Syftet är att inom strategiskt viktiga områden långsiktigt säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. Kvalitetsplanen ska utgöras av en helhet men de olika uppdragen ska också kunna av- rapporteras innan slutrapporten lämnas. Vilka uppdrag som lämpar sig för delbetänkande och när dessa kan lämnas avgör utredaren i samråd med (). Planen ska stimulera till innovationer inom äldreomsorgen och ett strategiskt hälsofrämjande arbete på alla nivåer. Den ska vidare syfta till ökad jämlikhet, inflytande och valfrihet för äldre. Regeringen vill särskilt betona att utredarens överväganden och förslag ska kunna bidra till att stärka utvecklingen av en jämlik och jämställd äldreomsorg. Utredaren ska rapportera inom följande sex deluppdrag: 1 Högre kvalitet och ökad effektivitet En dimension av kvalitet är att de som befinner sig inom äldre- omsorgen är nöjda med verksamheten. Såväl de äldre som deras anhöriga ska känna sig trygga med att omsorgen är god. En aspekt av detta är att den äldre blir bemött på ett bra och respektfullt sätt och är delaktig i beslut som rör den egna omsorgen. De äldre ska så långt som möjligt själva välja när och hur stöd och service ges. Ytterligare en aspekt är att de äldre får tillgång till god och näringsriktig mat. En annan dimension är att verksamheter som håller god kvalitet inte skapar övervältringar gentemot andra verksamheter. Håller hög kvalitet är det möjligt för äldre att i högre ut- sträckning bo kvar i ordinärt boende och en äldreomsorg med hög kvalitet genererar färre akuta sjukhusbesök. Hög kvalitet i äldre- omsorgen är således inte bara till gagn för den äldre utan också en samhällsekonomisk vinst. För att fortsatt ha en högkvalitativ äldreomsorg också när de demografiska förutsättningarna förändras, både i hur många som nyttjar den och i hur många som bidrar till dess finansiering, måste den bedrivas på ett effektivt sätt. Äldreomsorgens främsta resurs är dess personal. Rätt beman- ning skapar ökad trygghet och kvalitet för den enskilde inom äldreomsorgen. Det ger även utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde och ökar möjligheterna att gemensamt kunna utveckla verksamheten. Av 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det finnas den personal, de lo- kaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. Insatser inom ska enligt 3 kap. 3 § socialtjänst- lagen (2001:453) vara av god kvalitet.