sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Som ett exempel nämn- des ett fall där läraren behövde ringa den aktuella skolan, men det tog tid innan någon vuxen lokaliserades som kunde skilja eleverna åt. Fjärrläraren informerade vårdnadshavarna och åtgärder vidtogs för att liknande situationer inte skulle uppstå igen. För det tredje kan mobbning uppstå även i en undervisnings- situation i det digitala rummet, där en elev med de tekniska verk- tygen kan kränka en annan elev. Fjärrläraren kunde i detta fall göra motsvarande vad läraren skulle ha gjort i ett vanligt klassrum: dela upp gruppen för att skilja mobbare och mobboffer åt, prata med dels mobbaren och dennes vårdnadshavare, dels den elev som hade ut- satts och slutligen diskutera med samtliga i undervisningsgruppen. Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål är inte det enda som Språkskolan i utför på entreprenad. Även sådan kartläggning av nyanlända elevers kunskaper som ska genomföras (enligt 3 kap. 12 a–12 f § skollagen) utför Språkskolan, inte bara för kommuns skolor utan också åt skolor med andra huvudmän. 4.4.5Försöksverksamhet med fler ämnen är ansvarig myndighet för att pröva ansökningar om att delta i försöksverksamheten med fjärrundervisning även i andra äm- nen än de som anges i skol- och gymnasieförordningarna. Intresset för att delta var dock svalt inledningsvis, vilket kan antas bero på att endast fjärrundervisning inom den egna organisationen är tillåten. Ansökningar inkom endast från två skolhuvudmän i den första an- sökningsomgången : från , för sex olika skolenheter inom gymnasieskolan, och från kommun, för Luspengymnasiet. Ansökningarna för samtliga kurser beviljades (bortsett från de ansökningar som rörde kurser i de ämnen där fjärrundervisning redan är tillåtet enligt skol- och gymnasieför- ordningarna). Det handlade bl.a. om kurserna Biologi 1, Psykologi 1, Medicin 2, Akutsjukvård och Samhällskunskap 2.27 har därefter anordnat nya ansökningsomgångar och fler huvudmän, både kommunala och enskilda, har fått tillstånd att delta. Beviljade ansökningar har framför allt gällt olika kurser in- om gymnasieskolan, men det förekommer även exempel på svenska som andraspråk och NO-ämnen i . Avslag på ansök- ningar har bl.a. handlat om att huvudmannen inte kunnat säkerställa kvaliteten i fjärrundervisningen. Flera ansökningar har gällt under- visning för elever med långvarig och olovlig frånvaro, där eleverna skulle vistas i hemmet. Då detta inte är att betrakta som fjärrunder- visning har även dessa ansökningar avslagits. har i en delredovisning till regeringen följt upp och utvärderat hur fjärrundervisning används inom försöksverksam- heten. Myndigheten konstaterar att antalet ansökningar har varit begränsat och att några huvudmän som har fått sin ansökan beviljad inte har startat någon försöksverksamhet med fjärrundervisning. betonar behovet av kontinuitet i verksamheterna och att ett utvecklingsarbete är viktigt.28 De huvudmän som har beviljats deltagande i försöksverksam- heten får bedriva fjärrundervisning i de olika ämnena så länge för- söksverksamheten pågår, dvs. t.o.m. utgången av enligt nuvarande regler. 27Skolverkets beslut dnr 2015:1455, 2015:1456 samt 2015:1540. 28Skolverket (2017). , som är huvudman för gym- nasium, är en av de huvudmän som använder fjärrundervisning. Lapp- lands gymnasium deltar i den pågående försöksverksamheten och därutöver anordnas fjärrundervisning inom den egna organisationen i bl.a. moderna språk och modersmål, i enlighet med vad gymnasieför- ordningen möjliggör. Utredningen har besökt två av de kommuner som ingår i kommunalförbundet, och , för att få veta mer om erfarenheterna av fjärrundervisning. gymnasiums motiv till att bedriva fjärrundervisning är de stora geografiska avstånden. Det handlar dels om att kunna er- bjuda fler språk till eleverna, dels om att kunna arrangera olika pro- gram på fler orter. Exempelvis kan eleverna läsa vård- och omsorgs- programmet i samtliga fyra kommuner inom kommunalförbundet, men flera kurser ges då som fjärrundervisning. Vårt övergripande intryck efter att ha träffat skolledning, lärare, handledare och elever var att traditionell närundervisning av samt- liga upplevs som det bästa alternativet. Fjärrundervisning – när den fungerar väl – kan vara ett substitut, framför allt då den möjliggör att eleverna får undervisning som de annars hade blivit utan. Fjärr- undervisning betraktas alltså inte som ett likvärdigt alternativ till närundervisning. En av utmaningarna med fjärrundervisningen sades vara att den kräver mer av eleverna. De kan behöva vara mer fokuserade och koncentrerade, när det inte är en lärare som bokstavligen tittar över axeln på deras arbete. För att få till stånd den nödvändiga inter- aktionen mellan lärare och elever respektive mellan elever är det nödvändigt att driva på eleverna mer än annars. En orsak till detta är att elever drar sig undan från kameran – en del elever upplever det som jobbigt att synas och att ha kontakt med lärare och elever som finns på andra ställen än en själv, särskilt om man aldrig har mötts fysiskt. Spontaniteten hos såväl lärare som elever uppgavs också minska. En metod för att hantera denna problematik är att låta lärare och alla elever träffa varandra tidigt under kursens gång. Lärarna menade också att det inte kan vara lika stora undervis- ningsgrupper som i ett traditionellt klassrum, eftersom det i så fall tenderar att bli mer av rena föreläsningar snarare än undervisning. En av fördelarna med fjärrundervisning, menade lärarna, är att en passiv elev märks snabbare. Det beror på teknikens möjligheter. Tekniken gör det också generellt lättare för läraren att följa elevens utveckling och att genom strukturerad uppföljning ge tydligare feed- back. Fjärrundervisning beskrevs vidare som att det sätter förstorings- glas på lärarens förmåga. En riktigt bra lärare, med planerade och strukturerade lektioner och beredskap för alternativ, klarar också fjärrundervisning bra. En lärare som inte är på samma nivå klarar inte alls av fjärrundervisningen väl. Det förekommer att lärare har sagt nej eller avbrutit sin fjärrundervisning av olika skäl. Fjärrlärarna behöver ha utbyte sinsemellan, för kompetensutveckling. Dessutom behöver de ha kontakt med elevernas andra lärare och skolledning- en, bl.a. för att involveras i elevhälsoarbete. Handledarens roll på gymnasium är att vara med i början av lektionerna, t.ex. för att sätta igång tekniken eller se till att eleverna börjar med en given uppgift. Inte heller här är handledarna med . Skolledningen konstaterade att fjärrundervisning inte är en metod för att minska kostnaderna. Visserligen är fjärrundervisning till fyra orter billigare än att ge samma utbildning på samtliga orter, men det är dyrare än att ge traditionell närundervisning. Vinsten ses i stället som att fler kurser och program har kunnat erbjudas på olika orter, vilket betyder att eleverna inte behöver flytta. När Skolinspektionen gjorde regelbunden tillsyn av verksam- heten vid gymnasium var fjärrunder- visningen ännu inte reglerad, men inom vård- och omsorgsprogram- met bedrevs undervisningen på liknande sätt med hjälp av digital teknik och ett fåtal fysiska träffar. Skolinspektionen gjorde bedöm- ningen att undervisningen inte uppfyllde de krav som ställs i författ- ningarna. Som skäl nämndes bl.a. att eleverna inte ges förutsätt- ningar att nå de högre betygsstegen samt att undervisningen inte anpassas efter elevernas förutsättningar och behov.29 29 Skolinspektionen (2013), s. 12. Jämfört med andra skolhuvudmän har (SiS) mer fria händer att bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen, i och med att fjärrundervisning inom SiS är tillåten i fler ämnen och kurser. användes dock inte fjärr- undervisning inom den egna organisationen. När Skolinspektionen gjorde en riktad tillsyn av utbildningen vid tio särskilda ungdomshem uppmärksammades bl.a. att mycket få elever fick modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. De intervjuade företrädarna för SiS konstaterade då att fjärrundervisning kan användas i begränsad form som komple- ment men inte i större utsträckning.30 Regeringen har gett i uppdrag att följa upp hur fjärr- undervisning enligt de nya reglerna, inklusive fjärrundervisning inom försöksverksamheten, används. I detta ingår bl.a. att utvärdera effekten på elevernas lärande och hur läraren bedömer elevernas kunskaper. En delredovisning har lämnats (se avsnitt 4.4.5) och en slutredovisning ska lämnas senast den 15 november 2018.31 genomför forskningsinstitutet till- sammans med och en forsk- nings- och utvecklingssatsning med fokus på fjärrundervisning. Satsningen är delfinansierad av . Projektet syftar till att, till- sammans med lärare och skolledare, utveckla kunskaper om hur fjärrundervisning kan organiseras och genomföras för att ge elever bästa möjliga undervisning och stöd. 4.5Dagens regelverk för distansundervisning Med distansundervisning syftar vi, som ovan nämnts, på interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikations- teknik där elever och lärare är åtskilda både i rum och . I avsnit- tet beskriver vi vad som gäller . 30Skolinspektionen (2016e), s. 11 f. 31Regleringsbrev för avseende , s. 6. Till skillnad från fjärrundervisning finns det inte några generella regler för distansundervisning i lagstiftningen när det gäller elever som är bosatta i . Distansundervisning har i stället reglerats genom särskilda förordningar om försöksverksamhet eller för sär- skilda kommuner. Den enda regleringen som finns för utbildning som bedrivs är förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun.32 För- ordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Till dess får kommun, som huvudman, anordna nationella program i gymnasieskolan genom distansundervisning för elever från hela lan- det. Utbildningen får påbörjas senast (2 §). Enligt förordningen gäller skollagen och gymnasieförordningen i tillämpliga delar för försöksverksamheten, om inte annat framgår av förordningen (3 §). Vad som skiljer upplägget från övrig gymna- sieutbildning framgår av förordningen. Utbildningen anordnas som distansundervisning med studiehandledning (4 §). Studiehandled- ning anordnas i grupp eller enskilt och ges i form av undervisning vid högst tre preparandkurser under studiegången vilka tillsammans omfattar högst (5 §). Ett par paragrafer i förordningen handlar om uppföljning och be- vis på elevernas kunskaper. Enligt 6 § ska elevernas studieresultat dokumenteras fortlöpande och dokumentationen ska läggas upp på ett sådant sätt att det finns möjlighet att följa varje elevs studier och kunskapsutveckling. Gymnasieexamen utfärdas av den brevskola som ansvarar för undervisning (7 §). Det är med andra ord inte kommun som utfärdar gymnasieexamen. Hur kommun använder sig av denna förordning beskrivs nedan under avsnitt 4.6.1 om Korrespondensgymnasiet i . Som vi redogjorde för i avsnitt 3.1.4 omfattas inte barn som varaktigt vistas utomlands av skolplikt (7 kap. 2 § skollagen). Elever som vis- tas varaktigt utomlands omfattas inte heller automatiskt av skol- 32 Förordningen (2003:255) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun har inte upphävts, men gällde utbildning som påbörjades senast hösttermi- nen 2008. Modellen som användes var inte heller distansundervisning på det sätt som vi definierar det. lagens bestämmelser och kan inte anses ha rätt att få sin utbildning genom det svenska skolväsendet. Det har dock bedömts angeläget att underlätta för de barn och ungdomar som av sin utbildningstid varaktigt vistas utomlands och sedan återgår till undervisning i . I syfte att ge utlandssvenska barn och ung- domar möjlighet att få undervisning som motsvarar och gymnasieskolan lämnas därför statligt stöd till sådan undervisning. Stödet regleras i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbild- ning av utlandssvenska barn och ungdomar. En av möjligheterna är stöd till distansundervisning. Statsbidrag för distansundervisning för utlandssvenska elever får lämnas till en huvudman för distansundervisning som har slutit avtal med om att anordna sådan undervisning (31 §). Vissa krav ställs för att ska sluta avtal med en huvudman, bl.a. att huvudmannen bedöms ha förutsättningar att bedriva en distans- undervisning som innehållsmässigt motsvarar den undervisning som ges inom skolväsendet. har (en del av inom ) avtal om undervisning i årskurs 6–9, i samtliga ämnen, och samordnar distansundervisningen för gymnasieskolan. Här beskriver vi hur distansundervisning används , i viss mån hur det har använts tidigare och en del om vad som har sagts i olika utvärderingar. Vi redogör också kort för hur distansundervisning används inom vuxenutbildningen, där det är betydligt vanligare än inom barn- och ungdomsutbildning. När vi besökte Korrespondensgymnasiet i kommun hade skolan cirka 550 elever, varav flickor. Samtliga elever på skolan läser på distans och det finns därmed, vanligtvis, inte några elever på plats på skolan. Elever som söker till skolan kan välja mellan fyra olika högskoleförberedande program: samhällsvetenskapsprogrammet (SP), ekonomiprogrammet (EK), humanistiska programmet (HU) samt naturvetenskapsprogrammet (NV). Det är alltså fyra högskoleförberedande program som ges, och inte något yrkesprogram. Anledningarna till att elever har ansökt om att få gå en utbildning på Korrespondensgymnasiet varierar. Ledningen uppskattade att 20– av eleverna befinner sig utomlands hela eller delar av året, antingen för att de är elitidrottare eller för att en av eller båda föräld- rarna finns utomlands, och eleverna ändå vill ha en svensk gymnasie- utbildning. av eleverna har en diagnostiserad funk- tionsnedsättning, där det vanligaste är en neuropsykiatrisk eller psykosocial funktionsnedsättning. Även fysiska funktionsnedsätt- ningar förekommer dock. Därutöver fick vi höra att skolledningen antar att det finns ett stort mörkertal, i form av elever som har funktionsnedsättning men aldrig har fått någon diagnos. Där finns också elever som av olika anledningar, t.ex. utmattningssyndrom, har varit sjukskrivna, eller är det . Många av eleverna har prövat att studera i andra gymnasieskolor först, medan uppskatt- ningsvis kommer direkt från . Skolan har även prövat att anta elever som vistas på HVB-hem eller särskilda ungdomshem. Det har dock upplevts som svårt att nå framgång med, när eleven inte har någon förälder närvarande som kan stötta och uppmuntra studierna. Varje elev tilldelas en på skolan. Var och en får ett individuellt schema som anger när olika kurser ska läsas och hur terminen ska läggas upp samt ett schema för lektioner. Många elever koncentrationsläser två kurser i taget, medan några elever bara läser en kurs åt gången. Detta anpassas till varje elevs förutsätt- ningar. Eleverna studerar mestadels på egen hand och har lektion, enskild lektion, med sin lärare med hjälp av informations- och kommunikationsteknik. Det förekommer alltså undervisning där lärare och elev är skilda i rum, men inte , dvs. Totalt sett blir det dock mycket lite undervisningstid för eleverna jämfört med reguljär närundervisning. Upplägget i förordningen (se avsnitt 4.5.1) är sådant att en brev- skola, , ansvarar för examinationen av eleverna. Det inne- bär att det är lärare från som formulerar obligatoriska uppgifter till eleverna, står för muntlig examination i slutet av kur- sen samt sätter betyg. På så sätt skiljer sig Korrespondensgymnasiet från övriga gymnasieskolor, då det inte är undervisande lärare som sätter betyg (3 kap. 16 § skollagen). Skolan önskar dock upphöra med samarbetet med och i stället själva stå för betygssätt- ning och examination. Det skulle, menar skolledningen, innebära bl.a. tydligare ansvarsfördelning, ökad variation i arbetsformer och bättre formativ återkoppling. Det förekommer kurser där skolan själv sätter betyg. Ett sådant exempel är kurser i idrott och hälsa, för vilka eleverna ska komma till skolan i slutet av kursen för examination. Därutöver besöker elever som behöver göra laborationer i de naturvetenskapliga äm- nena skolan. När det är träffar på plats i ansöker eleverna själva hos sina hemkommuner om medel för att finansiera resan dit. När eleverna registerar sig på Korrespondensgymnasiet besöker de skolan, ofta tillsammans med vårdnadshavare. Det blir ett tillfälle för att skapa relationer till , lärare, elevhälsa, m.fl. Kontak- ten, en relation, ses av skolledningen som den största framgångs- faktorn för att kunna hjälpa eleven. På grund av elevgruppens sam- mansättning finns det dock en grupp elever som helst inte vill bli kontaktade, vilket framför allt blir problematiskt när vårdnads- havarna inte hjälper till. Skolan försöker arbeta förebyggande för att identifiera risker. Lärare och mentorer berättar att de behöver arbeta med andra metoder än videosamtal med elever som har svårt för att synas. Som exempel nämndes bl.a. chattsamtal, telefonsamtal och videosamtal där eleven inte syns i bild. Successivt försöker lärarna att öka kontakten med eleverna, även om det kan ta . En utmaning för skolan är att relativt många av dess elever har långvarig frånvaro bakom sig och det kan handla om elever som i en del fall knappt har varit utanför hemmet . Skolans lärare ägnar sig därför också åt att ge eleverna uppgifter av annan karaktär än kunskapsförmedling, såsom att uppmuntra eleverna att gå till affä- ren. Elevhälsan har mycket förebyggande och främjande arbete och samarbetar dessutom med elevernas hemkommuner i olika frågor. Om eleverna inte lämnar in sina obligatoriska uppgifter betrak- tas det som frånvaro. Skolledningen resonerar kring att ett annat mått på frånvaro skulle kunna vara att eleverna ska prata med sina lärare på utsatta tider. Skolan har rapporterat till CSN att elever har haft för hög frånvaro, vilket kan leda till att CSN beslutar att dra in elevernas studiehjälp (jämför avsnitt 3.5.2). Antalet lärare var ungefär 40 vid besöket, vilket motsvarade 35– 36 heltidstjänster, och därutöver fanns tio personer till i personalen. Varje lärare är för 10–20 elever, undervisar 100–150 elever i sina ämnen samt handleder, oftast, ett antal gymnasiearbeten. Lärar- tätheten är alltså relativt låg, jämfört med andra skolor, men detta beror på att lärarna på som ansvarar för examinationen är exkluderade från denna beräkning. Korrespondensgymnasiet i fick allvarlig kritik av Skol- inspektionen vid dess regelbundna tillsyn av skolan 2011. Myndig- heten lyfte i granskningen att andelen studieavbrott var mycket hög och såg som synnerligen problematiskt att det stora flertalet elever lämnade gymnasieskolan utan en fullständig utbildning och att resultaten inte hade förbättrats . Distanseleverna som behövde särskilt stöd fick det inte heller i tillräcklig utsträckning.33 Såväl skolledning som lärare vid skolan ansåg att mycket har hänt sedan denna granskning. Framför allt har förhållningssättet för- ändrats. bedrevs studierna i större utsträckning som själv- studier, med läraren enbart i rollen som kontrollstation, men detta arbetssätt används inte längre. Anledningen till detta är att den inte betraktas som lämplig för elevgruppens förändrade sammansätt- ning; elevgruppen innehåller numera en större andel elever med skolmisslyckanden bakom sig. Skolan ser Skolinspektionens gransk- ning som en nödvändig väckarklocka och har därefter arbetat med att förändra undervisningen och stötta eleverna mer än tidigare, i stället för att lämna dem i fred. Genomströmningen har också bli- vit betydligt bättre . Utvecklingsområden som kvarstår för skolan – enligt skolled- ningen – är bl.a. att höja resultaten ytterligare. Interaktionen mellan eleverna behöver också förbättras. För tillfället saknas incitament för eleverna att kommunicera med varandra, men möjligen skulle andra examinationsformer (utan ) kunna bidra till detta. Ett annat utvecklingsområde är att öka det ämnesöverskridande arbetet. Inför Skolinspektionens regelbundna tillsyn av Korrespondens- gymnasiet deltog personal och elever vid skolan i myndighetens skolenkät . För personalens del låg resultaten generellt högt och över genomsnittet i landet. Undantagen från detta var framför allt punkterna samverkan av undervisning, elevinflytande och bedömning och betygssättning.34 För elevernas del var resulta- 33Skolinspektionen (2011). 34Skolinspektionen (2016a). ten mycket höga på samtliga punkterna, dvs. eleverna har överlag en mycket positiv bild av verksamheten.35 Som vi nämnde ovan (avsnitt 4.5.2) har avtalat med om att bedriva distansundervisning för ut- landssvenska elever i årskurs 6–9. har dock bedrivit, och bedrev fortfarande /17, sådan undervisning även för elever i . Dels har det förekommit att en huvudman har anlitat för en grupp av elever, när huvudmannen inte har kunnat rekrytera behöriga lärare till en skola. Detta förfarande har kritiserats av Skol- inspektionen, både för att det var distansundervisning där eleverna inte fick sin garanterade undervisningstid och för att det var otillå- ten entreprenad.36 Dels skrivs enskilda elever in hos när det rör sig om en elev som har varit utan undervis- ning eller haft en besvärlig skolsituation . Eleverna kan läsa några ämnen eller alla ämnen på detta sätt. ansvarar för att tillhandahålla undervisning, men hemskolan har kvar ansvaret som huvudman för elevens utbildning, utser en kontaktperson och ser till att eleven har tillgång till den tekniska utrustning som behövs. Betyg sätts av lärarna vid men det är rektor på hem- skolan som ansvarar för betygskatalogen. Det förekommer inte någon synkron undervisning, dvs. det finns inte några undervisnings- tillfällen där elev och lärare är åtskilda i rum men inte tid. 4.6.3Kortvarig distansundervisning för elever med långvarig frånvaro Utredningen har varit i kontakt med företaget , ett dotter- bolag till huvudmannen för en fristående skola. Learnox använder sig av distansundervisning för att hjälpa olika huvudmän att få tillbaka elever med långvarig frånvaro till skolan. Detta görs genom att be- 35Skolinspektionen (2016b). 36Se t.ex. Skolinspektionen (2014a). höriga lärare från Learnox undervisar en elev via informations- och kommunikationsteknik i olika teoretiska ämnen och arbetar struk- turerat för att motivera eleven att gå tillbaka till skolan. Genom att eleven är ensam med läraren kan läraren anpassa undervisningen till individen, för att se hur man bäst kan komma framåt, t.ex. genom att koppla undervisningen till elevens intressen. Sådan undervisning pågår eller några månader, till dess att eleven är till- baka i ordinarie undervisning. som Learnox är inkopplade tillhör eleven fortfarande sin hemskola. Målet är också en återgång till den vanliga skolan och det är dennes ordinarie lärare som sätter betyg. Eftersom distansundervisningen har sin grund i brevkurser och korre- spondensinstitut framför allt inriktade mot vuxna som ville studera realskolekurser är undervisningsformen etablerad inom just vuxen- utbildningen. Även om vuxenutbildningen är ett kommunalt ansvar bedrev staten, genom Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), egen undervisning på distans för vuxna . Myndighetens uppgift var att stödja användningen av distansmetoder i folkbildning och vuxenutbildning samt komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansundervisning. Den utbildning som skulle erbjudas var i första hand sådana kurser som inte kunde anordnas inom den kommunala vuxenutbildningen med tillräcklig spridning och regelbundenhet.37 Eftersom vuxenutbildning är speciell på så sätt att det ska vara möjligt att kombinera studier med arbete anger läroplanen att flexi- bilitet alltid ska eftersträvas när det gäller utbildningen. Flexibiliteten kan handla om plats för utbildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära. Det anges också att vuxenutbildningen ska sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbets-