sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Mängden el som kan produceras beror på fallhöjden, flödet genom turbinen och turbinens verkningsgrad. Vattenkraftverk kan ha olika utformning vad gäller t.ex. dammkonstruktion, turbiner och vattenvägar, men principen för kraftutvinning är densamma. Vattenkraftverk bidrar med reglerkapacitet till elsystemet inom flera olika tidsskalor, från momentan frekvensreglering till långsiktig säsongsreglering. Lagringskapaciteten för svensk vattenkraft är vid 100 procents fyllnadsgrad energi (2016a). Vattenkraften är starkt beroende av vattentillgången och har varierat mellan strax över ett torrt år till närmare ett våtår. Skillnaden är så stor som mellan lägsta och högsta års- produktion (2015a). Vattenkraften har vad många kallar en dubbel miljönytta. För det första ger den inte upphov till några direkta utsläpp av växthusgaser. Ur ett livscykelperspektiv släpper vattenkraft ut koldioxid- ekvivalenter per kWh (Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) 2014a). Utsläppen kommer uteslutande från byggnationen av vattenkraftverken och tillhörande dammar. För det andra har vattenkraften goda regleregenskaper vilket innebär att den möjliggör att variabel elproduktion såsom vind- och solkraft kan integreras i elsystemet. Den största negativa miljöaspekten för vattenkraften är det fysiska intrång som görs, både direkt genom dammar och vattenkraftssta- tioner men framför allt indirekt genom förändrade vattenflöden, som ofta får stora konsekvenser för den biologiska mångfalden. Det är svårt att göra en allmän bedömning av vattenkraftens påverkan, eftersom de största miljöeffekterna beror på det lokala ekosystemets sammansättning. Miljöanpassning av vattenkraften måste därför göras utifrån varje vattenförekomsts unika förutsättningar och egenskaper och avvägas mot nyttan för elsystemet. De svenska kärnkraftverk som är i drift byggdes mellan och fram . De är samtliga kondenskraftverk där turbinen drivs av vattenånga och vattnet tillförs energi genom den värmeenergi som utvecklas vid kärnklyvning, s.k. fission. De flesta av dagens reaktorer är s.k. termiska reaktorer, i vilka uran används som bränsle. I finns det två typer av termiska reaktorer: kok- vattenreaktorer och tryckvattenreaktorer. I en kokvattenreaktor pro- duceras ånga direkt i reaktortanken och leds in i ångturbinen som driver en generator. I tryckvattenreaktorn växlas värmen över till en ånggenerator. Elverkningsgraden i ett kärnkraftverk utgår från verk- ningsgraden i ångcykeln som ligger på mellan . Tabell 3.1 framgår genomförda eller planerade stängningar av kärnkraftverk för elproduktion i . Av de reaktorer som är i drift är 1 äldst och har en effekt på strax under 500 MW. Den största reaktor som är i drift, 3, har en installerad effekt på 1 450 MW (OKG 2016). Kärnkraftens årsproduktion varierar och beror på hur driften fungerat. Långa stopp av exempelvis moderniserings- eller säker- hetsarbete eller oplanerade händelser har gett en lägsta produktion på och det bästa produktionsåret gav , vilket ger en skillnad på (2015a). Fram till omregleringen av elmarknaden samplanerades produktionen av vatten- och kärnkraften så att när det ena kraft- slaget hade låg produktion var produktionen hög i det andra. syns inte denna samvariation längre (2015a). Figur 3.18 och Figur 3.19 visar utvecklingen av kärnkraftens el- produktion och dess andel av den totala produktionen respektive kärnkraftens produktion per capita. Även om andelen kärnkraft i elproduktionen har minskat, har den näst högsta andelen kärnkraftsproduktion per capita i världen efter (BP 2016; 2016). Genomförda och planerade stängningar av kärnkraftsreaktorer Eleffekt netto (MW) Stängning (år) Källa: (2016); (2016d); OKG (2016). Figur 3.18 Kärnkraftsproduktion (TWh) och andel kärnkraftsproduktion (procent) –2014 Källa: (2016a); SCB (2016a). Kärnkraftens andel av total produktion Figur 3.19 Kärnkraftsproduktion per capita (kWh) Källa: BP (2016); (2016). Den främsta fördelen med kärnkraft ur ett miljöperspektiv är att den vid produktion inte ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Ur ett livscykelperspektiv släpper kärnkraft ut koldioxid- ekvivalenter per kWh (IPCC 2014b). Den största delen av växthus- gasutsläppen uppstår vid framställning av kärnbränslet. Den främsta utmaningen med dagens generation kärnkraft ur ett miljöperspektiv är hanteringen av radioaktivt material och de miljö- och olycksrisker som detta innebär. Anrikningen av uran resulterar i radioaktivt avfall och det använda kärnbränslet måste hållas avskilt från människor och natur i över 100 . Miljökonsekvenser som kemiska miljö- och hälsorisker kan uppstå vid prospektering, utvin- ning och bearbetning av mineraltillgångar av uran (2010). Brytningen av uran kan även innebära miljöpåverkan i form av läckage av radioaktivt material (). I kraftvärmeverk produceras el som värme tas tillvara genom att kylenergin nyttiggörs i ett fjärrvärmesystem eller i en industriell process. finns i fjärrvärmesystemet och inom pro- cessindustrin. Kraftvärmens verkningsgrad är hög eftersom en bety- dande andel av bränslets energi nyttiggörs. Kraftvärme för industri- processer benämns ofta industriellt mottryck. Kraftvärmeproduktionen svarar för av totala elproduktion (2016a). Den in- stallerade effekten är cirka 5 000 MW. Av denna återfinns drygt två tredjedelar i fjärrvärmesektorn och resterande del inom industrin och biobränslen är det dominerande bränslet. Många av de fossila kraftvärmeverken har haft ett lågt kapacitets- utnyttjande. Det finns 27 anläggningar som producerar el ur avfall i . I de flesta avfallseldade anläggningar eldas både hus- hållsavfall och industriavfall. Hälften av den installerade kraftvärmekapaciteten i är . Omkring en fjärdedel av kapaciteten är . När elcertifikatsystemet infördes ökade intresset för elpro- duktion i biobränsleeldade kraftvärmeverk. har investe- ringstakten avtagit. saknas ekonomiska incitament för både ny- och reinvesteringar. Befintliga anläggningar på omkring 1 000 MW kan komma att läggas ned det kommande decenniet utan motsvaran- de mängd reinvesteringar (Fortum 2016). Nya produktionsanlägg- ningar förväntas också i allt högre utsträckning byggas utan elpro- duktionsmöjligheter som rena hetvattenanläggningar (2016c). Teknikutvecklingen är främst inriktad på att nå högre verknings- grader. En teknik som diskuterats är den s.k. top-spooltekniken2 som ger förutsättningar för att minska investeringskostnader och ge högre elverkningsgrader, jämfört med dagens 25– (IVA 2015). Det pågår även demonstrationsprojekt av småskalig kraftvärme som arbetar vid lägre temperaturer. Produktionen i kraftvärmeverk varierar, vilket till stor del beror på att värmebehovet varierar med temperaturen. var pro- duktionen som högst, ett kallt år med stort behov av uppvärmning och låg produktion i kärnkraftverken. Efterföljande har varit mycket varmare än normalt och har alltså haft ett lägre uppvärmningsbehov. Kombinerad produktion av fjärrvärme och el innebär generellt ett effektivt resursutnyttjande. Med biomassa som bränsle kan kraft- värmen bli hållbar och långsiktigt klimatneutral. Miljöpåverkan från biokraftvärme beror till stor del på biomassans ursprung. Energi- myndigheten bedömer att potentialen för ökad tillförsel av inhemsk biomassa är möjlig. Beroende på hur potentialen beräknas kan den uppgå till mellan 24–(; 2015k). Potentialen för ökad tillförsel från skogsbiomassa utgörs främst av GROT (grenar och toppar). ställer ett ökat uttag av bio- massa krav på en omfattande och snabb uppskalning av produk- tionskapacitet i landet. Den viktigaste miljöaspekten för biokraften generellt är huru- vida tillräcklig hänsyn tas till biologisk mångfald inom skogsbruket. Energibranschen är endast en av flera intressenter av skogsråvara och ett hållbart uttag av skogsråvara beror därför också på utvecklingen inom andra branscher såsom industrin och byggsektorn. Trots den höga andelen certifierad skogsmark i konstaterar ansvariga myndigheter att miljömålet om levande skogar inte kommer att nås (IVA 2016b). 2 Top-spool är en gasturbinrelaterad process med hög effektivitet och elutbyte. Pannan ersätts med en förgasare och förbränningen sker sedan i en gasturbin med uppfuktad luft. Ur ett klimatperspektiv beror biokraftens påverkan på det tids- perspektiv som antas. På kort sikt ökar koldioxidutsläppen genom avverkning och förbränning av biomassa. På bidrar dock ett aktivt skogsbruk till minskade koldioxidutsläpp under förutsätt- ning att avverkad skog ersätts med nyplanterad skog och att bio- bränslet ersätter fossila bränslen (SOU 2016:47). Miljöbedömningen av avfallsförbränning är komplex och beror till stor del på indirekta aspekter, t.ex. alternativa användningsområden högre upp i avfallshierarkin. Avfallsförbränning kommer först på fjärde plats i EU:s avfallshierarki (och rådets direktiv /98/EG), men det är generellt bättre att utvinna energin ur avfallet än att deponera det i de fall återvinning inte är möjligt (2015b). Det finns en risk att en stor satsning på avfallsförbränning kan leda till s.k. inlåsningseffekter, där ett bero- ende av avfall som bränsle kan bidra till att incitamenten minskar för att genomföra åtgärder högre upp i avfallshierarkin, som att förhindra uppkomst av avfall eller återanvända och återvinna mate- rial (Corvellec et al ). finns mycket som tyder på att materialåtervinning inte står i motsats till energiåtervinning. Tvärtom är de länder som är bra på energiåtervinning också oftast bra på materialåtervinning. I deponeras omkring en procent av avfallet. Motsvarande siffra i EU är (Avfall 2016). Det stora överskott av avfall som finns i EU gör att energiåtervinning ofta är miljömäs- sigt gynnsamt eftersom alternativet är deponering, vilket kan inne- bära läckage av bl.a. metan som är en mycket kraftfull växthusgas. Ett vindkraftverk använder vindens rörelseenergi för att producera elektrisk energi. Vindkraftverkets rotor fångar upp en del av vindens energiinnehåll och omvandlar den till el i en generator. överförs till elnätet via en transformator som är placerad antingen inne i eller utanför vindkraftverket. Ett vindkraftverk börjar leverera effekt vid en vindhastighet beroende på modell. Effekten ökar med vindhastigheten och maximal effekt uppnås vanligtvis vid cirka 10– . Maximal effekt levereras fram till den vind- hastighet då vindkraftverket automatiskt stängs av, vilket i regel är . Vindkraftverkens turbinblad är vrid- bara för att reglera effekten och maximera verkningsgraden. Ett modernt landbaserat vindkraftverk producerar el mellan av årets timmar, varav full effekt cirka 35–av tiden (3 000–) (). Cirka 60–av årsproduktionen sker oktober–mars. På dygns- och veckobasis kan variationen av vindkraftsproduktionen vara av betydelse. över är det däremot små variationer i vindstyrka och därmed varierar el- produktionen litet mellan olika år. Normalt varierar vinden jämfört med ett medelår. Eftersom vindkraften byggs ut snabbt är det ännu svårt att urskilja dessa årsvariationer i stati- stiken. Den främsta fördelen med vindkraft ur ett miljöperspektiv är att det är en förnybar energikälla som vid produktionen inte ger upp- hov till utsläpp av växthusgaser. Ur ett livscykelperspektiv släpper landbaserad vindkraft ut koldioxidekvivalenter per kWh (IPCC 2014a). Motsvarande siffra för havsbaserad vindkraft är per kWh (IPCC 2014a). Utsläppen kommer uteslutande från till- verkning av vindkraftverket och byggnation av vindkraftsanlägg- ningen. Övrig miljöpåverkan från vindkraft beror till stor del på placering. Vid rätt placering är den samlade miljöpåverkan liten. De miljö- aspekter som oftast får störst betydelse vid en miljöprövning enligt är landskapspåverkan, buller och påverkan på fåglar och fladdermöss. Storleken på vindkraftverk har ökat kontinuerligt och påverkan på landskapsbilden har därför ökat. I har kommunerna ett stort ansvar för planering av mark- och vatten- områden och för avvägning av olika samhällsintressen mot varandra. har ingen nationell planering, men staten kan påverka den fysiska planeringen genom nationella mål och genom att framhålla riksintressen. har på uppdrag av regeringen pekat ut områden på land och till havs med särskilt goda vindförutsättning- ar som är av riksintresse för vindbruk. finns det drygt 300 riks- intresseområden för vindbruk. Det totala anspråket utgör av yta inklusive svenskt vatten (Energimyndig- heten ). Vissa vindkraftverk använder sällsynta jordartsmetaller i sina gene- ratorer. Brytningen av sällsynta jordartsmetaller kan innebära stora ingrepp och läckage av radioaktivt material (Bontron 2012). En solcellsanläggning omvandlar solenergi till elektrisk kraft som konverteras från likström till växelström via en växelriktare. Det vanligaste s.k. halvledarmaterialet som används är kristallint kisel, och solceller baserade på detta ämne kallas för första generationens solceller. Andra generationens solceller är tunnfilmsolceller vilka be- står av flera tunna lager halvledarmaterial såsom amorft kisel. dominerar takbaserade system och majoriteten av alla solcellsanläggningar ansluts ”innanför” elmätaren. Därigenom skapas ett större ekonomiskt värde än om all el skulle säljas. Mer om el- kostnaden för kund återfinns under av kapitel 3.5.1. Det eventuella överskott som uppstår matas in på nätägarens elnät. Solelproduktionen är proportionell mot solinstrålningen. produceras som mest solel och en mulen vinterdag knappt någonting alls. Det betyder att en solcellsanläggning i pro- ducerar mest . Den årliga netto- produktionen är cirka 800–1 100 kWh per kW installerad eleffekt för ett svenskt system, vilket motsvarar en kapacitetsfaktor på mellan (790–). Solinstrålningen , och därmed solelproduktionen, kan variera jämfört med ett medelår (Elforsk 2014b). Solceller är ett av de kraftslag som orsakar minst direkta miljöeffekter eftersom inga utsläpp av växthusgaser genereras under användning. När de placeras på befintliga tak eller inom bebyggd miljö tas heller inga nya markytor i anspråk. Ur ett livscykelperspektiv släpper kisel- solceller ut mellan 41 och koldioxidekvivalenter per kWh bero- ende på om de är för hushålls- eller industriändamål (IPCC 2014a). Tillverkning av solceller är energikrävande och det stora osäkerhets- intervallet beror till största del på vilken energimix som har använts vid tillverkningen. Det faktum att en stor del av utsläppen är indirekta innebär också att potentialen för att minska utsläppen från tillverk- ningen är stor. Tunnfilmssolceller kräver mindre energi i tillverkningen och mind- re resurser totalt sett, men innehåller i många fall sällsynta och miljö- farliga material, exempelvis sällsynta jordartsmetaller och kadmium. Kiselsolceller är mer energikrävande att tillverka och kräver mer resurser totalt sett, men baseras på ett av jordens vanligaste ämnen (IVA 2016b). Vind- och solkraft har olika produktionsprofiler Produktionsprofilen över året skiljer sig åt för vind- och solkraft. Vindkraften producerar av elen . Motsvarande siffra för solkraften är , se Figur 3.20. Vindkraftens produktionsprofil har en positiv korrelation med elanvändningen medan solkraftens produktionsprofil har en negativ korrelation. Detta gäller säsongsreglering och för vindkraft minskar korrelationen med högre tidsupplösning (vecka, dygn eller timmar). Solkraft har bättre korrelation med elanvändningen på dygnsnivå (2016l). Elsystemets förmåga att lagra el blir alltså särskilt viktig vid en fortsatt utbyggnad av solkraften. Vattenkraften står för en stor del av säsongslagringen i elsystemet, även om potentialen för ökad säsongslagring är begränsad. Figur 3.20 Produktionsprofiler för vind- och solkraft samt elanvändningens profil. feb mar apr maj jun Källa: Svk (2016a); (2016). Ökad installerad effekt men minskad tillgänglighet Efter omregleringen av den svenska elmarknaden minskade den installerade elproduktionskapaciteten markant. Det var fram- för allt dyr kondenskraft som inte längre var lönsam som fasades ut. ökade den installerade kapaciteten igen och är nu större än före omregleringen. Vindkraft har stått för den största delen av den ökade installerade kapaciteten följt av kraftvärmeverk. Ökningar har även skett inom industriellt mottryck och genom effekthöjningar i kärnkraftverken. var den totala installerade elproduktionskapaciteten 39 951 MW. Vattenkraft stod för , kärnkraft för och vindkraft för 14 pro- cent. Övrig värmekraft stod för (2016). Den tillgängliga kapaciteten skiljer sig åt mellan kraftslagen. Vattenkraftverk som ligger i samma vattendrag är t.ex. beroende av varandra och tillgången till vatten. Den maximala vattenkraftskapa- citeten är därför inte alltid tillgänglig . Tillgängligheten i kärnkraftverken beror på driftsituationen och för vindkraften beror tillgängligheten på var och om det blåser. Effektsituationen kan bli ansträngd med högre användning än normalt och/eller låg tillgänglig kapacitet. Inför gör Svk, som förvaltar och driver stamnätet, en bedömning av effektsituationen för vintern. I bedömningen finns även Svk:s uppskattningar av tillgänglighets- faktorer för varje kraftslag, se Tabell 3.2. Tillgänglighetsfaktorn är den effekt som antas vara tillgänglig . Som framgår av tabellen är den tillgängliga effekten betydligt lägre än den installerade effekten. Tabell 3.2 Tillgänglighetsfaktorer för olika kraftslag i fallande ordning Tillgänglig effekt (MW) Källa: Svk (2016b). Olika kraftslag har olika roll i elsystemet Effekt är den mängd energi som omvandlas per tidsenhet. Det måste alltid produceras lika mycket el som det används – inte bara på års- basis utan varje given sekund för att hålla balans i elsystemet. I det svenska kraftsystemet används huvudsakligen vattenkraft för att upprätthålla denna balans på ett effektivt sätt. I elsystem utan vatten- kraft får andra kraftslag anta balansrollen. Då måste bränslebaserad elproduktion anpassa driften efter efterfrågan. har sådan reglerkapacitet i t.ex. gasturbiner. Dessa ingår i störningsreserven och används vid störningar, inte vid hög efterfrågan eller höga elpriser. Fler aspekter kring effektbalansen presenteras i kapitel 3.4. Figur 3.21 ger en indikation om hur mycket den installerade effekten för ett kraftslag utnyttjas för elproduktion genom förhållan- det mellan staplarna. I kapitel 3.4 utvecklas systemfrågorna för elsystemet inklusive dagens tillgång på eleffekt i elsystemet. Figur 3.21 Fördelning av installerad effekt och producerad el (procent) för olika kraftslag Källa: (2016). Kostnader för olika kraftslag Kostnader för befintliga anläggningar har tagit fram en promemoria om de ekono- miska förutsättningarna för befintlig svensk elproduktion3 (Energi- kommissionen 2016a). Det övergripande resultatet presenteras i Tabell 3.3. 3 Notera att antagandena gäller för det befintliga systemet och beaktar inte de förslag och bedömningar som ingår i ramöverenskommelsen. SOU 2017:2 Det svenska energisystemet Genomsnittliga produktionskostnader för befintlig elproduktion (öre per kWh), samt skatter och avgifter -1,1 -1,2 Källa: (2016a). Kostnaderna för elproduktion är höga för samtliga kraftslag sett i relation till den intäkt som erhålls via nuvarande låga elpriser. Lön- samheten är således en utmaning överlag, men varierar främst bero- ende på kapitalkostnaderna i enskilda anläggningar. Ägare till kärnkraftverk och vattenkraftverk står inför beslut om omfattande investeringar, vilket innebär stigande kapitalkostnader. 4Befintlig kärnkraft minus de fyra aviserade stängningarna av reaktorer. Kostnaderna för oberoende härdkylning är inte inkluderade. Skatt avser effekt- och fastighetsskatter och avgift avser avgift till kärnavfallsfonden. 5Uppgiften avser ett typkraftverk där inte alla investeringar är avskrivna. Typkraftverk är här definierat till 2 x 40 MW, 50 m fallhöjd med (320 GWh årsproduktion), byggt med en klass 1-damm i behov av förstärkning samt behov av investeringar i turbin och generator. Bundet kapital är avskrivet linjärt med 15, 50 samt livslängd. Kalkylränta på samtliga tillgångar. Kostnaderna för kommande investeringar är inte inkluderade. För befintlig vattenkraft varierar kostnaderna beroende på förutsätt- ningarna i de olika kraftverken. För kraftverk där alla kapitalkostnader är avskrivna mot- svarar driftskostnaden i tabellen de totala produktionskostnaderna, vilket är fallet för flera kraftverk . Skatt avser fastighetsskatt och avgift avser bygdeavgift. 6 Uppgifterna avser ett typkraftverk på 30 MW eleffekt till en investeringskostnad på /kWel (netto), ekonomisk livslängd samt kalkylränta. Avgiften avser NOx-avgift och är positiv eftersom det sker en större återbetalning än avgiftens storlek. 7 Uppgifterna avser ett typkraftverk på 20 MW eleffekt till en investeringskostnad på /kWel (netto), ekonomisk livslängd samt kalkylränta. Avgiften avser NOx-avgift och är positiv eftersom det sker en större återbetalning än avgiftens storlek. fick avfallsförbränning elcertifikat schablonmässigt, nu krävs utsorterat avfall. 8Uppgifterna avser genomsnittskostnader för befintliga anläggningar installerade mellan , vid viktad kapitalkostnad. 9Uppgifterna avser en småskalig villabaserad anläggning där huvuddelen av elen används av hushållet. Driftskostnaden avser reinvesteringskostnad i växelriktare. För kärnkraften handlar det framför allt om investeringar för att tillgodose ökade krav på reaktorsäkerhet (system för oberoende härdkylning). Den totala investeringskostnaden per reaktor beräknas uppgå till mellan 500 miljoner och (2016a). Kapitalkostnaden för oberoende härdkylning och övriga underligg- ande investeringar fram beräknas uppgå till mellan 2,8 och per kWh beroende på reaktor. För vattenkraft rör investeringarna åtgärder för ökad dammsäker- het, ombyggnation, uppgraderingar och miljöåtgärder. Det totala investeringsbehovet för investeringar i kraftdammar och kraftsta- tioner för den storskaliga vattenkraften uppgår till cirka 1–under de kommande 5–10 åren. Investeringarna berör anläggningar motsvarande cirka 3,5 GW. Kostnaderna för de miljö- åtgärder som diskuteras är osäkra. Den rättsliga processen för att få ett nytt miljötillstånd är enligt många verksamhetsutövare om- fattande och kostsam. Det anses också svårt att förutse utgången av en sådan process. För kärnkraft och vattenkraft är andelen skatt av driftskostna- den betydande. För kärnkraft utgör effektskatten av driftskostnaden. För vattenkraft utgör fastig- hetsskatten av driftskostnaden (skattesats på ). Vid nästa taxering bedöms fastighetsskat- ten för vattenkraft sjunka från dagens per kWh till en nivå på per kWh, givet att skattesatsen och taxeringen i övrigt är oförändrad. Avgiften till Kärnavfallsfonden har stigit . utgör den av den genomsnittliga totala produkt- ionskostnaden i ett kärnkraftverk. Tillståndshavarna ansvarar för att täcka kostnader för avfall och avveckling oavsett om en reaktor är i drift eller inte. Produktionskostnaderna för vind- och solkraft sjunker snabbt, främst på grund av teknikutveckling och lägre avkastningskrav. Genomsnittskostnaderna är dock höga i förhållande till den intäkt som erhålls via elpris och elcertifikat. Kostnaden för de flesta nya elproduktionsanläggningar skiljer sig från den för befintliga anläggningar. I vissa fall, t.ex. när det gäller vind- och solkraft, sker en snabb teknik- och volymutveckling vilket med- fört att nya anläggningar kan byggas till en betydligt lägre kostnad jämfört med för bara . I andra fall, t.ex. för kärnkraften, har kostnaderna för nyproduktion drivits upp genom bl.a. ökade säkerhetskrav. I projektet ”El från nya och framtida anläggningar 2014” har Elforsk presenterat kostnaden för ny elproduktion för svenska för- hållanden (Elforsk 2014b). De huvudsakliga resultaten från rappor- ten presenteras i Figur 3.22. Lägst kostnad har avfallseldad kraftvärme på minus per kWh och dyrast är solkraft för villatak på per kWh.