sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — De flesta har då enbart omfattande behov av omsorg.131 Data från har analyserats utifrån fem kliniska indikatorer – antal ”kroniska sjukdomar”, fysisk och kognitiv förmåga samt P-ADL och I-ADL.132 En skala gjordes från 0 (dålig hälsa) till 10 (god hälsa), HAT. Jämförelse har gjorts mellan hälsosituationen vid den första undersökningen med hur den är tre respektive . En slutsats är att en majoritet har en god hälsa. Nio av tio av deltagarna133 som är hade ingen svår funktionsnedsättning och hälften var helt oberoende . Ännu hade hälften ingen svår funktions- nedsättning – även om de hade flera kroniska sjukdomar och alltså kunde betecknas som ”multisjuka”. Antalet sjukdomar (multisjuk- lighet) är således inte en tillräcklig indikator på hälsosituationen och behovet av vård och omsorg. Efter kan man se en förhållandevis snabb försämring av hälsan mätt via HAT, tidigare och snabbare för kvinnorna än för männen. Generellt var kvinnornas hälsa, mätt på detta sätt, sämre än männens. Det är dock stora skillnader mellan olika individer.134 Symptom och antal som drabbas Demens är ingen särskild sjukdom i sig, utan ett samlingsnamn för en rad symptom som orsakas av sjukdomar i hjärnan som fram- för allt påverkar den kognitiva funktionen. Symptomen kan vara olika beroende av vilka delar av hjärnan som drabbats. De mest sjuka äldre, nu och sedan. En dynamisk analys av dödlighet och övergångar mellan olika vård- och omsorgsgrupper. : Stiftelsen 2013:8. 132ADL = aktiviteter i dagligt liv. Instrumentella (I-ADL): städning, matinköp och mat- lagning, transport med allmänna kommunikationer och tvätt; personliga (P-ADL): bad/dusch, av/påklädning, toalettbesök, förflyttning och födointag. 133SNAC befolkningsstudien omfattar personer som är , som har följts , för de som är , för de som är . 134Santoni, Giola, Marengoni, , , , , , , , , , , , , och , . Defining Health Trajectories in Older Adults with Five Clinical Indicators. : Scienses, vol No. 00, 1-7, 2016. Den äldre personen och vård och omsorg minnet försämras, liksom förmågan att utföra vardagliga sysslor. Hen kan få svårt att hitta orden, och att delta i ett samtal. Tidsupp- fattningen påverkas, liksom orienteringsförmågan. Det blir alltmer svårt att klara sig själv. Oro och nedstämdhet kan tillhöra sjuk- domsbilden, och även olika beteendeförändringar. Demenssjukdomarna är inte en del av det naturliga åldrandet, men andelen som drabbas av en demenssjukdom ökar snabbt med stigande ålder. Uppskattningsvis har nära 160 000 personer någon form av demenssjukdom. Den vanligaste (cirka 60–) är Alzheimers sjukdom. Andra vanliga demenssjukdomar är vaskulär och fronto- temporal demens. insjuknar cirka 25 000 personer. Andelen som insjuknar minskar i liksom i flertalet västländer, men eftersom perso- ner med demenssjukdom lever allt längre så ökar antalet personer som har en demenssjukdom. Eftersom också den äldre befolk- ningen ökar, har antalet beräknats öka till cirka 230 000 personer , dock med en spännvidd mellan cirka 170 000 till cirka 250 000 personer beroende av vilka underlag för förekomst av demenssjukdom som används.135 Detta givet att det inte dessför- innan utvecklats vaccin och andra botemedel mot sjukdomen. finns symptomlindrande mediciner för Alzheimer, men sjukdomen kan ännu inte behandlas eller botas. Antal och var man bor Demenssjukdomar är den vanligaste orsaken till att behöva flytta till ett särskilt boende. Kommunernas kostnader för särskilt boende, hemtjänst och dagverksamhet m.m. beräknas uppgå till för de som har en demens- sjukdom. Cirka 66 000 personer med demenssjukdom har av Social- styrelsen beräknats bo i särskilt boende136, vilket är av alla som beräknas ha drabbats av sjukdomen. Demenssjukdomarnas samhällskostnader i . : Social- styrelsen, 2014. Demenssjukdomarnas samhällskostnader i . : Social- styrelsen, 2014. Den äldre personen och vård och omsorg framgår att mellan som bor i vård- och omsorgsboendena kan ha en kognitiv nedsättning och att sex av tio kan vara svårt, eller mycket svårt, kognitivt nedsatta.137 I en nationell studie redovisas att två tredjedelar av den studerade populationen hade en kognitiv nedsättning.138 Eftersom social- tjänststatistiken inte innehåller diagnoser finns inga nationella data. Ungefär en fjärdedel av de som hade hemtjänst på i hade en kognitiv nedsättning. Närmare en av tio hade en svår eller mycket svår kognitiv nedsättning. Det finns inga uppgifter om hur stor andel av personer med demenssjukdom som bor i ordinärt boende och som har hemtjänst. Om data från SNAC-K skulle översättas till riket – vilket innehåller stora osäker- heter – skulle andelen kunna skattas till cirka fyra av tio som har hemtjänst (och anhöriginsatser). Det skulle innebära att sex av tio hemmaboende med demenssjukdom antingen ännu klarar sig själv eller får hjälpen från anhöriga. Ännu antog man att det inte gick att förebygga demens. Flera riskfaktorer är opåverkbara – ålder, ärftlighet och kön (kvinnor drabbas i högre utsträckning än män). Men olika livsstilsfaktorer har också betydelse. Som jag redovisar i kapitel 9, så är det som är bra för hjärtat också bra för hjärnan. Fysisk aktivi- tet, bra kost, att inte röka och att vara måttlig med alkohol samt att vara socialt och mentalt aktiv minskar också risken för demens- sjukdom. Skillnader i livsstil mellan olika socioekonomiska grupper kan kanske förklara att det är större risk för låg- än för högutbildade att drabbas av en demenssjukdom. Det finns även studier som visar att träna hjärnan kan öka hjärnans reservkapacitet. 137Lagergren, , , och , . Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006–2013. : Stiftelsen 2014:1. 138Data insamlade i 188 särskilda boenden med 4 831 boende –i the Swedish National Inventory of Health and Care in Nursing Homes (SVENIS). , , , , , , , , , Per , , och , . Exploring the prevalence and variance of cognitive impairment, pain, neuropsychiatric symptoms and ADL dependency among persons living in nursing homes; a cross-sectional study. BMC Geriatrics (2016) 16:154. Den äldre personen och vård och omsorg medelåldern ökar risken att drabbas av demens med 1,5–2 gånger. Även diabetes ger en ökad risk för att drabbas av demenssjukdom. Att få fortsätta att vara en individ Demens betyder ordagrant ”utan sinne” eller ”utan förstånd” – inget kan vara felaktigare. En person med en demenssjukdom har ett sinne, en personlighet, och måste behandlas som en individ och som så långt det är möjligt får råda över sitt eget liv samt alltid behandlas med respekt och lyhördhet. Demenssjukdomen påverkar personens självbild samt hens känsla av värdighet och välbefin- nande. De som är närmast den äldre personen – anhöriga samt vård- och omsorgspersonal – får inte ytterligare sänka självkänslan utan bör tvärtom stödja den. Som jag redovisar på flera ställen i denna utredning är en personcentrerad vård och omsorg central, och också starkt rekom- menderad i nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom.139 Nollvisionen för en demensvård utan tvång och begränsningar är ett annat exempel på vad respekten för den äldre personens integritet bör innebära, även när demens- sjukdomen fortskridit långt.140 Det är lätt att tänka sig att man måste låsa in en person som riskerar att gå vilse om hen går ut på egen hand. Eller att sätta ett brickbord på rullstolen så att hen inte kan resa sig och riskera att få en höftfraktur. Att med milt tvång föra in en person i duschen. Allt görs ju i omtanke om personen som drabbats av en demenssjuk- dom. Men omtanken kan leda till mer oro, kanske aggressivitet, till depression och apati. Och att begränsa en person ger sämre muskelstyrka och sämre balans, då ramlar personen ännu lättare. Slutsatsen är att alla andra åtgärder än fysisk begränsning måste prövas – och det finns många metoder för det. Svenskt Demens- centrum har tagit fram ett utbildningspaket som består av handbok, Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Stöd för styr- ning och ledning. : , 2016. För en demensvård utan tvång och begränsningar. : Svenskt Demenscentrum, 2015. Den äldre personen och vård och omsorg webbutbildning, informationsskrift till anhöriga och mobilapplika- tioner – en till professionen och en till anhöriga.141 Mer komplext är det med andra former av begränsningsåtgärder som rätt använda kan frigöra snarare än begränsa individen. GPS- larm är ett exempel. Jag återkommer till detta i kapitel 12 om väl- färdsteknik Höft- och lårbensfrakturer och andra fallskador I ingressen till sin avhandling har ett citat från geriatrikern att ”det tar ett barn att kunna gå själv, och för att bli självständig i sin rörlighet – en gammal person kan förlora det ”. Fallskador kan förändra livet totalt för den som fallit. Kvinnor uppger i högre utsträckning än män att de är rädda för att falla, vilket kan leda till att man rör sig mindre – med ökad risk att falla. Det finns ingen skillnad i andelen skadefall mellan män och kvinnor, men en större andel kvinnor ådrar sig fallrelaterade frakturer. Den som fallit en gång löper nästan högre risk att falla igen än den som inte fallit.142 Höft- och lårbensfrakturer beror vanligen på ett fall, och drabbar främst äldre personer. De flesta faller inomhus. Medel- åldern för de som får en höftfraktur är . Kvinnorna är i majoritet – drabbades 1 162 kvinnor och 610 män av frakturer på lår och höft räknat per 100 000 innevånare.143 Det är vanligt att de som drabbas har flera andra sjukdomar och problem. De har lättare att bli sjuka än andra personer och återhämtningen är svårare och tar längre tid.144 Av Öppna jämförelser framgår att det är betydande skillnader mellan kommunerna hur stor andel av den äldre befolkningen som drabbas. Antalet frakturer på lår och höft varierade 2014 från 535 För en demensvård utan tvång och begränsningar. : Svenskt Demenscentrum, 2015. Falls in older community-dwelling women and men: risk factors and safety strategies. 143Socialstyrelsen och SKL. Öppna jämförelser 2015. Vård och omsorg om äldre. Jämförelser mellan kommuner och län. : Kommuner och Landsting och , 2016. 144Statens beredning för medicinsk utvärdering. Rehabilitering av äldre personer med höftfraktur – interdisciplinära team. En systematisk litteraturöversikt. : , 2015. Den äldre personen och vård och omsorg till 1 443 räknat per 100 000 innevånare och äldre.145 Det kan bero såväl på skillnader i befolkningssammansättning, hur före- byggande och främjande insatser är utformade, uppföljning av läkemedelsbehandling som på hur data registreras och rapporteras in.146 Det finns ännu inga bra förklaringar till skillnaderna och vilka slutsatser kommuner med hög andel som drabbas kan dra för sitt förebyggande arbete. I kapitel 9 återkommer jag till förebyggande insatser. Hjärt- och kärlsjukdomar är vanliga, över en miljon svenskar beräk- nas lida av detta.147 De är, tillsammans med cancer, de vanligaste dödsorsakerna i . Det är en något högre andel män än kvinnor som avlider av dessa sjukdomar. Förebyggande insatser och förbättrad hälso- och sjukvård har gett positiva resultat. Antalet som insjuknar i hjärtinfarkt minskar med . Allt fler överlever efter att ha drabbats av hjärt- och kärl- sjukdomar.148 Det finns inga uppgifter om kommunernas kostnader för hemsjukvård och äldreomsorg för de som lider av dessa sjuk- domar, eftersom statistiken om kommunernas vård och omsorg om äldre personer inte innehåller diagnoser. Av en avhandling framgick att äldre patienter med symptom som tyder på akut kranskärlssjukdom i lägre grad fick evidensbaserad behandling. Det kan sannolikt förklaras att man värderar att risken ofta överväger nyttan för denna patientgrupp, även om detta inte är verifierat i studier.149 145Socialstyrelsen och SKL. Öppna jämförelser 2014. Vård och omsorg om äldre. Jämförelser mellan kommuner och län. : Kommuner och Landsting och Social- styrelsen, 2014. 146Hjalmarson, och , (). Att förklara kom- munala skillnader i fallskador bland äldre – en kunskapssammanställning. : Kommuner och Landsting, 2009. 147Steen , och , . Kostnader för hjärt-kärlsjukdom 2010. En studie genomförd på uppdrag av Hjärt-Lungfonden. : ekonomi, rapport 2012:1. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. : , 2015. Acute coronary syndrome and cardiac arrest in the elderly. Den äldre personen och vård och omsorg I en studie från påvisades att med stigande ålder remitterades färre patienter till hjärtklinik. Andelen patienter med pågående statinbehandling avtog med stigande ålder, justerat för diabetes och tidigare hjärt-kärlsjukdom. Kvinnor och äldre erhöll statinbehandling hälften så ofta som jämförbara män.150 Stroke är ett samlingsnamn för hjärnskador som orsakas av en blodpropp eller blödning i hjärnan. I drabbas cirka 30 000 personer , är , och risken för stroke ökar med stigande ålder. Stroke är vanligare bland män, men eftersom kvinnorna är fler i de äldsta åldrarna är det faktiska antalet som insjuknar lika stort för kvinnor som för män. Insjuknandet i stroke har emellertid minskat sedan 1995.151 efter en stroke kan av männen och av kvinnorna (alla åldrar) klara sitt dagliga liv utan att ta emot hjälp från andra.152 efter en stroke hade var sjätte person fortfarande en så påtaglig funktionsnedsättning att hen var beroende av hjälp från andra personer för att klara toalettbesök och påklädning. Bland personer som haft stroke var tre fjärdedelar beroende av andra för att klara matinköp, städning och tvätt. Behovet av anhörigstöd var stort, särskilt bland kvinnor. Av de som drabbats av en stroke hade ansökt om och fått bistånd från kommunen. I åldern hade 68 pro- cent av kvinnorna och av männen beviljats bistånd med någon form av äldreomsorg. Tre av fyra ansåg att de fått sina behov av hemtjänst helt tillgodosedda. Mellan av de som slutenvårdats för stroke i de olika länen (rikssnitt ) ansåg att deras behov av rehabili- tering tillgodosetts helt. Det var vanligare att äldre personer uppgav att deras rehabiliteringsbehov bara tillgodosetts delvis eller inte alls. Ischaemic heart disease – risk assessment, diagnosis, and secondary preventive treatment in primary care, with special reference to the relevance of exercise ECG. 151Socialstyrelsen och SKL. Öppna jämförelser 2015. Vård och omsorg om äldre. Jämförelser mellan kommuner och län. 152Socialstyrelsen och SKL. Öppna jämförelser Hälso- och sjukvård. Indikatorer om sjukdomar och behandling. : och Kommuner och Landsting, 2014. Den äldre personen och vård och omsorg Någon förbättring kan inte spåras. Andelen med helt till- fredsställda behov av hemsjukvård varierade mellan 76 och 97 pro- cent mellan länen.153 Otillfredsställda rehabiliteringsbehov var van- ligast hos personer enligt Riksstroke –2010. Ju högre upp i åldrarna, desto lägre andel hade fått uppföljning av läkare.154 Personer som har låg pension och låg utbildning har mindre chans att överleva med stroke, och kan därför behöva mer riktade insatser efter sjukhusvistelsen.155 Efter vård på sjukhus kvarstår således för många patienter ett betydande behov av rehabilitering och omsorg. Det innebär stora insatser i öppenvården, både av sjukhusens mottagningar och primärvården, och vård- och omsorg i kommunala särskilda boende- former och . Utöver detta tillkommer anhörigas insatser. Kostnadsuppgifter finns främst för slutenvård och viss specialiserad vård, men däremot inte för kommunernas insatser.156 Hiv (humant immunbristvirus) har gått från att vara en dödlig sjukdom till att bli en livslång sjukdom. av de som har hiv är eller äldre. Den som har hiv riskerar att drabbas av olika följdsjukdomar, t.ex. hjärt-kärlsjukdom, cancer och benskörhet. Den som har en begynnande kognitiv svikt kan ha svårt att följa en hiv-behandling.157 Det saknas kunskap om hur äldre personer med hiv tas om hand i vård och omsorg om äldre personer, och vad som kan krävas när fler personer med hiv blir äldre. När en person med hiv flyttar in på ett särskilt boende ställs nya krav, bl.a. att uppmärksamma risken för blodsmitta, och att undvika att Rapport från Riksstroke utgiven . , landsting, 2016. Perspectives on post-stroke care and outcomes. Analyses based on the 1-year follow-up från Riksstroke. Diss., , 2016. Statistical methods for register based studies with applications to stroke. Diss., , 2016. Nationell utvärdering – Strokevård. bilaga 5: Riskfaktorer, sjuklighet, dödlighet, vårdkonsumtion och kostnader. : , 2011. ”Plötsligen är jag ett spöke” HIV i äldre bögars liv. I Bromseth, och , (red. ), LHBTG-personer och åldrande. : , 2013. Den äldre personen och vård och omsorg medboende blir oroliga på grund av t.ex. dålig kunskap om hur hiv smittar.158 Enligt finns en rädsla bland äldre personer med hiv att kunskapen minskat i samhället och att det kan skapa oro och stigmatisering i vård- och omsorgsrelationen.159 Drygt hälften av kommunerna, företrädesvis kommuner med mer än 50 000 innevånare, har rutiner för hur de ska sköta vård och omsorg till äldre personer som är hiv-positiva.160 Ett stort antal personer med hiv har en erfarenhet av att ha förlorat anhöriga och vänner i hiv då sjukdomen var direkt dödlig. Överlevnaden från en sjukdom som för hen initialt uppfattades direkt dödlig är en erfarenhet som påverkar hen utifrån ett existentiellt perspektiv.161 Allmänna arvsfonden har 2016 anslagit medel för att organi- sationen ska kunna kartlägga kunskapsbehoven inom äldreomsorgen och primärvården för att kunna ge bästa möjliga vård för äldre personer med hiv.162 7.10Våld i nära relationer Våld i nära relationer har uppmärksammats allt mer både internationellt och nationellt. Data från Statis- tiska Centralbyråns levnadsnivåundersökningar () visar att andelen som rapporterar att de utsatts för hot eller fysiskt våld minskar med stigande ålder.163Med nära relationer inbegrips även den personal som ger vård och omsorg till den äldre personen. Men situationen för äldre personer som för att klara sin vardag är beroende av andra personer, t.ex. personer med en demens- ”Plötsligen är jag ett spöke” HIV i äldre bögars liv. I Bromseth, och , (red.) LHBTG-personer och åldrande. : , 2013. 159www.hiv-sverige.se/projekt/aldreprojektet/ (hämtad ). Äldre hbt-personer och kommunernas vård och omsorg om äldre. : , 2013. ”Plötsligen är jag ett spöke” HIV i äldre bögars liv. I Bromseth, och , (red.) LHBTG-personer och åldrande. : , 2013. 162www.hiv-sverige.se/hiv-sverige-startar-nytt-projekt-kring-hiv-och-aldrande/ (hämtad ). Våld mot äldre kvinnor. En forsknings- och kunskapsöversikt. : Nationellt centrum för kvinnofrid rapport 2016:1, NCK, vid , 2016. Den äldre personen och vård och omsorg sjukdom, kan dock se annorlunda, och sämre, ut än när data för hela befolkningen sammanställs. När våld i nära relationer drabbar personer som är beroende av dem som utför våldet är situationen särskilt svår. Det kan då vara omöjligt att bryta sig ur en destruktiv relation. För många, särskilt äldre kvinnor, kan det vara svårt och upplevas fel att tala om det våld man utsätts för.164 , chef för för kvinnofrid, kon- staterar att äldre kvinnor som utsätts för sexuellt våld har svårare att få hjälp, och det på grund av omgivningens okunskap. Hon efterlyser mer kunskap hos personalen inom äldreomsorgen.165 En vanlig definition av våld mot äldre personer är Toronto- deklarationens: ”… en enstaka eller upprepad handling, eller frånvaro av önskvärd/lämplig handling, som utförs inom ett förhållande där det finns en förväntan på förtroende och som förorsakar skada eller smärta hos en äldre person […] Denna handling kan vara fysisk, psykologisk/känslomässig, finansiell eller helt enkelt återspegla avsiktlig eller oavsiktlig försummelse.”166 Både män och kvinnor drabbas. Många, men inte alla, studier pekar på att kvinnor drabbas i högre utsträckning. En del forskningsstudier visar på att utsattheten för psykiskt våld är särskilt omfattande. I en intervjustudie med personer i åldern 60–i sju europeiska städer visar data från att av männen och av kvinnorna hade upplevt psykiskt våld. angav att de utnyttjats ekonomiskt, och av kvinnorna och av männen att de utsatts för fysiskt våld.167 I brukarundersökning tillfrågas den äldre personen bl.a. om hen behandlats hårdhänt av personal. Av de som hade hemtjänst svarade av såväl kvinnorna som männen att de upplevt det. I särskilt boende var andelarna högre, av kvinnorna och av männen.168 Våld mot äldre kvinnor. En forsknings- och kunskapsöversikt. : Nationellt centrum för kvinnofrid rapport 2016:1, NCK, vid , 2016. Mindre hjälp till slagna kvinnor. Äldre i Centrum 2/2016. 166Antogs av () och on Prevention of (INPEA) 2002. Våld mot äldre kvinnor. En forsknings- och kunskapsöversikt. : Nationellt centrum för kvinnofrid rapport 2016:1, NCK, vid , 2016. Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? Nationella resultat 2014. : , 2014. Den äldre personen och vård och omsorg Andelarna var ungefär de samma 2015.169 På grund av den låga svarsfrekvensen i det särskilda boendet är den uppgiften dock osäker. Inom ramen för en utbildning i ordnade för personal i äldreomsorgen tillfrågades deltagarna bl.a. om de under själva kurstiden stött på våld i nära relationer. Fyra av tio av deltagarna hade gjort det.170 I syfte att stödja kommunernas kvalitetsutveckling har reger- ingen tagit fram en nationell strategi om våld mot äldre personer inom vård och omsorg171 och gett i uppdrag att ta fram en utbildning om detta172. har redan tidigare tagit fram ett utbildningsmaterial.173 7.11Äldre personer födda i andra länder Tanken om att ”åldras väl” är oftast förankrad i en västerländsk syn på vad åldrande innebär. I takt med att befolkning får en ökande andel äldre personer med utländsk bakgrund utmanas den bilden, och vården och omsorgen om äldre personer kan behöva möta nya språk- och kulturbehov. är ett mångetniskt och mångkulturellt samhälle. Andelen personer som är födda i annat land har fördubblats , och är nu (alla åldrar) och förväntas uppgå till . var 243 412 utrikes födda eller äldre varav var kvinnor och män.174 Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? Nationella resultat 2015. : , 2015. 170Norman och , . Det slutar inte vid 65. En rapport om äldre vålds- utsatta kvinnor. : 2012:21, 2012. Nationell strategi om våld mot äldre inom vård och omsorg. Bilaga till protokoll vid regeringssammanträde II:15. Uppdrag att ta fram en utbildning om våld mot äldre personer inom vård och omsorg. Blånader och silverhår. Utbildningsmaterial om våld mot äldre kvinnor. : , 2014. Det mångkulturella och bemötande av äldre: ger språk och kulturskillnader särskilda behov? ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03).www.sou.gov.se/wp- content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). SOU 2017:21 Den äldre personen och vård och omsorg förväntas en viss ökning av andelen bland personer som är födda i annat land, från år 2030. Antalsmässigt innebär det en ökning , från 56 300 personer till cirka 106 2030. Åtta av tio av dem förväntas vara födda i och två av tio vara födda utanför . Ökningen är störst för gruppen födda utanför . Att tala om utlandsfödda äldre som en homogen grupp är miss- visande, av flera skäl. Bland äldre personer med utländsk bakgrund finns de som arbetskraftsinvandrat, de som kommit hit som studenter eller som barn, men också de som kommit hit sent i livet som anhöriginvandrare. Här finns de som sökt sig hit självvalt och de som flytt krig och katastrofer. Det är också skillnad beroende på varifrån i världen man kommer. Även givet skillnader beroende av varifrån man kommer och varför så är vi alla individer, olika. Vi har med oss vårt modersmål, invanda synsätt, kultur och föreställningar om vad det är att åldras. Men de behöver inte vara lika bara för att man är född i samma land.