sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — 40Proposition 2012/13:1 utgiftsområde 22, betänkande 2012/13:TU1 och riksdagsskrivelse 2012/13:118. 41Proposition 2006/06:160, betänkande 2005/06:TU5 och riksdagsskrivelse 2005/06:308. Öka tillgängligheten till bilpooler tiv lösning som minskar behovet av privat bilägande samt minskar behovet av mark till parkeringsplatser. Utredningen har dessutom valt att inte föreslå en detaljerad definition och skapar därmed utrymme för decentraliserat besluts- fattande. En viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet är fyrstegsprincipen som riksdag och regering upprepade gånger ut- talat stöd för. Fyrstegsprincipen förväntas leda till god hushållning med både ekonomiska medel och naturresurser och innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande: Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större om- byggnadsåtgärder. Bilpooler ligger helt i linje med fyrstegsprincipen. Detta eftersom bilpoolers främsta effekt är att användningen av bil minskar till följd av att användarna i högre grad överväger sitt faktiska behov av bil före bokning. Bilpooler har visat sig leda till att bil i första hand används när den verkligen behövs och andra trafikslag som gång, cykel och kollektivtrafik används i högre utsträckning. Dessutom innebär fler bilpooler att befintlig infrastruktur utnyttjas bättre, eftersom fler hushåll delar på en och samma bil. Detta leder till minskat behov av både antalet bilar och antalet parkeringsplatser. Princip tre och fyra, som ska användas då princip ett eller två inte räcker, behöver inte tillämpas eftersom bilpooler inte kräver några betydande nyinvesteringar i infrastruktur. Öka tillgängligheten till bilpooler I nollalternativet består dagens situation. Kommuner får inte av- sätta gatumark till parkering för bilpooler och det finns inga nationella kriterier för allmänt tillgängliga bilpooler. Kommuner kan som stödja utvecklingen av bilpooler i någon mån, men eftersom gatumark inte kan användas är det svårare att främja framväxten av bilpooler på ett optimalt sätt. I nollalternativet ökar antalet bilpoolsbilar från dagens cirka 1 500 bilpoolsbilar och upp- skattningsvis 3 000 bilpoolsmedlemmar enligt nuvarande trend med 10–. Det innebär att bilpoolerna har ökat till upp- skattningsvis 3 000 fordon och 60 000 medlemmar under kom- mande 5-årsperiod.42 Detta ger inte lika stora positiva miljöeffekter som om förslaget genomförs. Se kapitel 14.4.11. I detta alternativ skulle kommuner ges rätt att inrätta bilpoolsplats på gatumark med lokala trafikföreskrifter, men det skulle inte in- föras några nationella kriterier för allmänt tillgänglig bilpool. Kom- muner skulle själva behöva utfärda lokala tillstånd till bilpools- upplåtare på liknande sätt som man hanterar tillstånd för parkering för rörelsehindrade på allmän platsmark. Nackdelen med ett sådant alternativ är att det i avsaknad av en nationell juridisk definition blir upp till varje enskild kommun att avgöra vilka uthyr- ningsformer som ska omfattas. Kraven på aktörerna och deras ut- hyrningstjänster riskerar att variera mellan kommuner. Det skulle sannolikt inte vara en lika attraktiv stimulans för bilpools- marknaden eftersom den domineras helt av nationella och inter- nationella aktörer, som i så fall skulle behöva tillhandahålla olika lokala tjänsteupplägg baserade på lokala kommunkrav. Det är också tveksamt om det vore lämpligt att införa en rättighet i trafikför- ordningen för kommuner att reservera gatumark för bilpools- platser, utan att definiera vad som avses med begreppet bilpool. Om alternativet genomförs skulle ett antal kommuner troligen börja avsätta gatumark för bilpoolsparkering. Kommunerna skulle då behöva skapa lokala kriterier för bilpool och upprätta 42 1,155 är cirka 2,0. 2 × 30 000 = 60 000. Öka tillgängligheten till bilpooler lokala rutiner för att utfärda tillstånd. De måste också skapa system för att säkerställa att bilpoolerna är allmänt tillgängliga och för- hindra missbruk av tillstånd och liknande. Detta alternativ skulle gynna bilpoolsmarknaden och stadsutvecklingen mer än nollalter- nativet, men mindre än utredningens förslag. Som ett andrahands- alternativ, om det inte bedöms vara lämpligt att införa nationella kriterier, vore det dock bättre att ge kommuner rätt att införa bilpoolsplats på allmän platsmark än att inte göra det. De företag som berörs mest av förslagen är bilpoolsföretag och bilpoolsföreningar. De fem största bilpoolerna i har sam- mantaget cirka 1 650 bilar och finns på cirka 75 olika orter i Sverige.43 Se tabell 14.2. Dessa bilpooler har cirka 30 000 medlem- mar. I en underlagsrapport från av IVL antas att åtgärden, utöver nollalternativet44, leder till att 10 större orter avsätter parkeringsytor så att 100 nya bilpoolsbilar etableras och att 40 mindre orter avsätter parkeringsytor så att 25 nya bil- poolsbilar etableras. Med förslaget antas därför antalet bilpoolsbilar uppgå till 5 000 och antalet bilpolsmedlemmar till 150 00045 . Det innebär att av befolkning väntas vara medlem i en bilpool, vilket är i nivå med Schweiz46. Både bilpools- företag och kooperativa bilpooler väntas växa kraftigt. Se avsnitt 14.4.6. Företag som säljer bilar får en något sänkt försäljning och även hyrbilsföretagen kan komma att påverkas. Företag och hushåll, även de som inte är medlemmar i någon bilpool påverkas på marginalen genom ökad tillgång till parkerings- platser. Se kapitel 14.4.6 och 14.4.7. Denna effekt påverkar även stadsplaneringen positivt. Landets kommuner påverkas bland annat genom ökade admi- nistrativa kostnader, se kapitel 14.4.8. 43Justerade uppgifter från IVL . Bilpoolsdefinition – förslag till nationella kriterier och möjliga tillämpningsområden (Nr U 5738). 44Nollalternativet innebär 3 000 bilpoolsbilar, se avsnitt 14.4.4. 453 000 + 10 × 100+40 × 25 = 5 000. 46Se kapitel 14.3.6. Öka tillgängligheten till bilpooler kommer att påverkas genom ökat resande med kollektivtrafik. Transportstyrelsen påverkas genom ökade administrativa kost- nader, se kapitel 14.4.10. Miljön påverkas genom lägre luftföroreningar samt lägre material- åtgång vilket gör det lättare för staten att nå uppsatta miljömål, se kapitel 14.4.11. Tabell 14.2 Antal bilpoolsbilar och antalet orter med bilpool, 201647 Antal bilar, cirka Finns på antal orter Kooperativa bilpooler, flera olika 14.5.6 Konsekvenser för företagen Utredningens förslag antas leda till att 2 000 nya bilpoolsbilar eta- bleras utöver de som finns i nollalternativet, det vill säga utöver nuvarande positiva trend48. Det skulle innebära att bilpoolsföretagen skulle växa kraftigt, . Antalet medlemmar per bilpoolsbil väntas också öka med förslaget, från 20 medlemmar per bilpoolsbil till 30. Detta eftersom förslaget möjliggör att fler bil- poolsbilar placeras i mer tätbefolkade stadsdelar. Fler medlemmar per bilpoolsbil är även något som är vanligt i andra länder.49 47Justerade uppgifter från IVL . Bilpoolsdefinition – förslag till nationella kriterier och möjliga tillämpningsområden (Nr U 5738). Öka tillgängligheten till bilpooler SOU 2017:22 Tabell 14.3 Antal bilpoolsbilar och bilpoolsmedlemmar, , i nollalternativet och med förslaget Administrativa kostnader för bilpoolsföretag Bilpoolsaktörer kommer att behöva ansöka om registrering med ett enkelt förfarande som motsvarar dagens tillstånd för biluthyrning. Detta blir dock inget krav för att bedriva bilpoolsverksamhet i sig, utan endast för aktörer som önskar dra nytta av eventuella förmåner. Transportstyrelsen får föreskriva om att en avgift ska betalas för ärendehandläggningen, enligt 13 § förordning om biluthyrning. Avgiften för att ansöka om tillstånd för att hyra ut bilar är . Om det tar att ansöka om ett tillstånd och uppskatt- ningsvis 100 olika bilpoolsföretag eller bilkooperativ gör det så inne- bär det administrativa kostnader på om varje timme antas kosta företagen var. Denna kostnad sprids ut . Det som däremot kan innebära administration är att anpassa bil- poolernas verksamhet så att den uppfyller kraven. Utredningens bedömning är att de flesta bilpoolsföretag redan gör det . Om däremot andra företag, som exempelvis hyrbilsföretag, vill anpassa sin verksamhet tillkommer kostnader för detta. I detta scenario minskar behovet av att nyproducera bilar med totalt 18 000 bilar jämfört med nollalter- nativet, se kapitel 14.4.3, eller med i genomsnitt 3 600 färre bilar . Det innebär att bilförsäljare får sänkt omsättning med per år50. 50 SCB Fordonsstatistik. Nyregistreringar av personbilar efter drivmedel. Öka tillgängligheten till bilpooler I någon mån skulle en ökad stimulans av publika bilpooler skapa sämre konkurrensförhållanden för företag som erbjuder vanlig hyr- bilsverksamhet. Utredningens bedömning är dock att hyrbils- företagen anpassar sig till de nya reglerna genom att öppna upp en större del av sin hyrbilspark för korttidsuthyrning. Sammantaget är det svårt att bedöma om hyrbilsföretagen skulle gynnas eller miss- gynnas av förslaget. Konsekvenser för företags parkeringsbehov Om kommuner omvandlar parkeringsplatser till bilpoolsplatser, minskar initialt antalet lediga parkeringsplatser. I nästa skede sjunker antalet personer som äger egen bil, vilket innebär att 5 parkerings- ytor frigörs per bilpoolsbil. Detta innebär att det blir fler lediga parkeringsplatser . Därmed gynnas företag som är bero- ende av att hitta parkeringsplatser. Figur 14.1 En bilpoolsbil ersätter sex andra bilar För varje bilpoolsbil antas 30 personer gå med i bilpoolen. Av dessa säljer i genomsnitt 6 bilen, eller avstår från att skaffa bil. Varje bilpoolsbil ersätter därför i genomsnitt 6 bilar. Varje bilpoolsbil innebär att det behövs netto 5 färre parkeringsplatser. Öka tillgängligheten till bilpooler Konsekvenser för små företag samt särskilda hänsyn till dessa Utredningen bedömer att inga särskilda hänsyn behöver tas till små företag. Bilkooperativ är små jämfört med kommersiella bilpools- aktörer och kan därför uppleva ökad administration som mer betungande än stora företag. Kraven är dock utformade på ett sådant sätt att även mindre bilkooperativ bedöms kunna erbjuda tjänster som uppfyller kriterierna. De kooperativ som väljer att inte ansöka om registrering av något skäl, exempelvis att de inte vill att bilpoolen ska vara öppen för allmänheten, missgynnas inte jämfört med . De kommer däremot inte kunna nyttiggöra sig eventu- ella nya fördelar som kopplas till en definition. Troligen skulle ökad tillgänglighet till bilpooler gynna små före- tag med måttligt behov av bilresor genom att möjliggöra sänkta kostnader om de lättare får tillgång till bil utan att äga. Förslaget väntas leda till att antalet medlemmar i bilpool ökar kraftigt utöver nollalternativet. Ökningen kommer framför allt att ske i stora eller små städer. Förslaget förväntas leda till att antalet bilpools- medlemmar ökar till 150 000 medlemmar . antas av invånarna i vara medlemmar i bilpool, vilket kan jämföras med där är med- lemmar i bilpooler.51 Bilpoolen Mobility i anger en kost- nadsminskning med 4 000 CHF , alltså , för hushåll som ersätter resande med privatägd bil med en mix av kollektivtrafiksresor och bilpoolsbilsresor. Eftersom av bilpoolsmedlemmarna ersätter en privatbil, blir den genomsnittliga besparingen per medlemshushåll och år.52 De nya bilpoolsmedlemmarna får tillgång till ett mer flexibelt sätt att ha tillgång till bil. bilägare kan sänka sina bilkost- nader och ha fortsatt tillgång till bil. Dessa behöver också lägga ner mindre tid på bilservice och bilunderhåll. 51IVL, 2016. Geschäfts und Nachhaltigkeitsberich. Öka tillgängligheten till bilpooler ägt egen bil ökar i stället sina kostnader för att resa men får å andra sidan förbättrad tillgång till bil och kan göra snabbare eller smidigare resor. Precis som för företag får privatpersoner, även de som inte är medlemmar i en bilpool, bättre tillgång till parkering eftersom varje bilpoolsbil i genomsnitt ersätter 6 bilar. Se Figur 14.1. Kommuner berörs på så sätt att de ges möjlighet att omfördela allmän platsmark från exempelvis boendeparkering och besökspar- kering till bilpoolsparkering. Det minskar efterfrågan på parkering och i förlängningen nya parkeringsytor och garage. Därmed frigörs värdefull mark i tätorter för bebyggelse, grönytor eller andra behov. Kommuner får större möjlighet att tillämpa flexibla parkeringstal53. Minskad biltrafik minskar trycket även på det kommunala vägnätet. I ett större perspektiv ger förslaget kommunerna större möjligheter till god samhällsplanering för hållbar utveckling. De kommuner som väljer att omfördela allmän platsmark från boendeparkering och besöksparkering till bilpoolsparkering behöver initialt lägga ner en del utredningstid för att fullfölja ändringarna. Kommuner får kostnader för att administrera parkering, över- vakning etcetera. De nya parkeringsytorna ska förses med skyltar. Den kostnaden kan dock läggas på bilpoolsföretagen. I flera inter- nationella exempel där gatumark upplåts för bilpool tar kommunen ut en hyra eller avgift. Detta är även möjligt i nya lagför- slag. Åtgärden kan därmed bli kostnadsneutral för kommunerna. Om ökad användning av bilpooler även resulterar i ökat resande med kollektivtrafiken, vilket utländska studier tyder på, se kapitel 14.1.3, får kollektivtrafiken fler resenärer. Det kan i sin tur resultera i ökade krav på kapacitet i kollektivtrafiken. 53 Antal parkeringsplatser per bruttoarea. Öka tillgängligheten till bilpooler 14.5.10 Konsekvenser för Transportstyrelsen Transportstyrelsen har som huvudsaklig verksamhet myndighets- utövning i form av tillståndsprövning, tillsyn och registerhållning samt regelgivning inom transportområdet. Myndighetens finansi- ering innebär att tillståndsprövning, tillsyn och registerhållning ska finansieras genom avgifter, medan regelgivning ska finansieras genom skattemedel. Transportstyrelsen ska vara tillstånds- och tillsynsmyndighet samt registerhålla information. Transportstyrelsen kommer att få kostnader för regelutveckling, verksamhetsutveckling och IT-stöd. Transportstyrelsen ska vid tillsyn kontrollera att fordonen fort- löpande uppfyller kraven för att få vara bilpools registrerade. Transportstyrelsen bedömer översiktligt att myndighetens kost- nader löpande tillsyn över bilpoolsfordon i ett första skede kräver resurser motsvarande 0,2 årsarbetskrafter eller . Utredningen bedömer att det kan bli mer än så. Dessa kost- nader finansieras via avgifter från de tillståndspliktiga biluthyrarna. Transportstyrelsen får föreskriva om att en avgift ska betalas för ärendehandläggningen, enligt 13 § förordning om biluthyrning. Avgiften för att ansöka om tillstånd för att hyra ut bilar är . Utöver dessa årliga kostnader tillkommer en engångskostnad hos Transportstyrelsen för regelutveckling, verksamhetsutveckling och IT-stöd i samband med etableringen av bilpooler. Regelutveck- lingen kommer att finansieras med skattemedel. 14.5.11 Konsekvenser för miljön I kapitlet 14.1.3 beskrivs forskning om fasta bilpooler. Konsekvens- analysen har utgått från de resultat som presenteras där. Tillverkning och skrotning av bilar Tillverkning och skrotning av bilar förbrukar naturresurser som metaller och fossila bränslen. Det krävs sällsynta metaller till elektro- nik och batterier. Öka tillgängligheten till bilpooler Med ökande grad av bildelning minskar bilparkens storlek och de bilar som finns används mer. Det minskar behovet av råvaror och miljöpåverkan vid tillverkning och skrotning. Tillverkning och skrotning av personbilar leder till utsläpp på ungefär koldioxidekvivalenter per bil, beroende på hur mycket material som återvinns.54 Vid hög andel återvunnet material minskar utsläppen vid annan produktion. I nollalternativet antas antalet nyinköpta bilar minska med i genomsnitt 1 200 bilar per år55 jämfört med om inga bilpoolsbilar fanns och med utredningens förslag med 4 80056 bilar . För- slaget innebär alltså en ytterligare minskning med i genomsnitt 3 600 bilar jämfört med nollalternativet. Klimatutsläppen blir koldioxidekvivalenter57 lägre med förslaget jämfört med nollalternativet. En stor del av denna utsläppsminskning sker ut- omlands. Förslaget påverkar därutöver många fler utsläpp än klimat- gaser. Många som inte äger bil och går med i bilpool ökar sitt bilresande något eftersom de får bättre tillgång till bil, men det kompenseras av att personer som tidigare ägt bil och går med i bilpool minskar sitt bilresande betydligt mer. Nettoeffekten är alltså minskat bil- resande. Dessutom är hyrbilar i allmänhet yngre, energisnålare, mer miljöanpassade och mer krocksäkra än bilflottan i genomsnitt. Ökad användning av bilpooler ger därmed lägre utsläpp och olycks- risk, minskat buller och minskade barriäreffekter. I genomsnitt antas en bilpoolsmedlem minska sina klimat- utsläpp med ungefär koldioxidekvivalenter per år58 beroende på både den kortare körsträckan och de i genomsnitt miljövänligare bilarna. 54Steen B. m.fl., 2013. Emissioner av växthusgaser och förbrukning av naturresurser vid tillverkning av personbilar med olika drivkällordrivkällor - ur ett livscykelperspektiv. 55(60 000-30 000) × 0,2/5 = 1 200. 56(150 000-30 000) × 0,2/5 = 4 800. 573 600 bilar × /bil = CO2e. 58Se avsnitt 14.1.3. Öka tillgängligheten till bilpooler I nollalternativet antas antalet bilpoolsmedlemmar uppgå till 60 000 personer och med förslaget 150 000 personer. Det innebär att förslaget innebär 90 000 fler medlemmar än nollalternativet. Det innebär att klimatutsläppen blir 27 000 ton59 lägre med förslaget. Byggnader, parkering och resande Med bilpooler minskar antalet bilar eftersom antalet bilar per hus- håll sjunker, vilket i sin tur minskar behovet av parkeringsytor. Mindre parkeringsytor har flera goda effekter. kan frigöras till andra ändamål som grönområden, nybyggen av bostäder, kon- tor och skolor. Städer kan byggas mer förtätat, vilket har flera för- delar. Bland annat blir det genomsnittliga gångavståndet till butiker och restauranger kortare i tätare stadsbebyggelse. Bostadsbyggandet blir billigare eftersom färre p-platser behövs. En nyproducerad p-plats i stadsgarage kostar 250 000–att bygga.60 Sammantaget minskar klimatutsläppen med kol- dioxidekvivalenter jämfört med nollalternativet. Se tabell 14.4 nedan. Tabell 14.4 Klimatutsläpp av förslaget jämfört med nollalternativet, ton koldioxidekvivalenter Effekter av lägre utsläpp behov av nyinköp av 5990 000 × 0,3 = 27 000. 60Personlig kontakt med , IVL , . Öka tillgängligheten till bilpooler 14.5.12 Konsekvenser för brottsligheten Utredningen bedömer att förslaget inte har några konsekvenser för brottsligheten. I vårt huvudförslag ges en yrkesmässig biluthyrare möjlighet att anmäla allmänt tillgängliga bilpoolsbilar som kan identifieras i vägtrafikregistret. I vårt andrahandsalternativ ska i stället kommuner hantera tillstånd för bilpoolsbil. När det gäller parkeringstillstånd för rörelsehindrade, förekommer det att privat- personer ansöker, men av ekonomiska skäl säljer tillstånd vidare till obehöriga. Enligt utredningen föreslagna modell kommer inga fysiska till- stånd att utfärdas. I stället ska fordon som uppfyller kriterierna identifieras som allmänt tillgängliga bilpoolsfordon i trafikregistret. Se kapitel 14.3.4. Därför bedöms risken för brottslighet vara låg. 14.5.13Konsekvenser för sysselsättningen och regionala effekter Förslaget leder till kraftigt ökad sysselsättning i bilpoolsföretag, mer än i nollalternativet, men sänkt sysselsättning inom bilhandeln med uppskattningsvis . Bilpooler väntas i första hand byggas ut i större och mindre städer varför mindre orter och landsbygden påverkas i mindre grad av förslaget. 14.5.14 Konsekvenser för jämställdhet och integration I någon mån kan jämställdheten påverkas positivt om bilpooler blir vanligare. Fler män än kvinnor äger bil och de bilar män äger är i genomsnitt större. Ökad förekomst av bilpooler erbjuder större möjligheter att få tillgång till bil utan att äga, och man kan ofta få tillgång till bil av olika storlekar. Det kan gynna personer som inte har råd att äga egen bil. Kvinnor och utrikesfödda är överrepresen- terade bland de som inte har råd att äga egen bil och kan därför komma att gynnas särskilt av förslaget. Öka tillgängligheten till bilpooler Utredningen har inte identifierat några konflikter med . Se kapitel 14.3.4 om förhållandet till om statsstöd. Enligt EU:s tjänstedirektiv61 ska nya eller förändrade nationella krav för tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet, anmälas till . Utredningen föreslår inte att bilpooler måste registrera fordon som allmänt tillgängligt bilpoolsfordon för att få bedriva biluthyrningsverksamhet i . Det är därmed inte fråga om krav för tillträde till den svenska marknaden eller för att få utöva en tjänst i . I ett senare skede, om kommuner väljer att införa reserverad parkering för registrerade bilpoolsfordon (bilpoolsplatser), kan förut- sättningarna för marknadstillträde komma att påverkas i någon grad. Man kan exempelvis tänka sig att möjligheten för en bilpool att eta- blera sig i en kommun med bilpoolsplatser är större om bilpoolens bilar är registrerade och därmed får stå på dessa parkeringar. Den potentiella framtida marknadstillträdespåverkan som för- slaget kan skapa är dock knappast tillräcklig för att förslaget som sådant ska anses utgöra ett krav för tillträde till tjänsteverksam- heten och vara anmälningspliktigt enligt tjänstedirektivet. Utred- ningen bedömer därför att förslaget inte behöver anmälas till EU- kommissionen enligt reglerna i tjänstedirektivet. 14.5.16 Det kommunala självstyret Kommunerna bestämmer själva om de vill nyttja bilpoolsdefinitionen och tilldela bilpooler särskilda par- keringsplatser eller inte. 61 Direktiv /123 om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet). Öka tillgängligheten till bilpooler 14.5.17Ikraftträdande och behov av särskilda informationsinsatser Eftersom ett stort antal lagar berörs av förslaget föreslår utred- ningen att ikraftträdandet sätts till . Hänsyn har då tagits till Transportstyrelsens behov av att ändra registerhanter- ing etcetera. Både kommuner och bilpoolsföretag bedöms vara motiverade att själva ta reda på vad som gäller för att inrätta bilpoolspar- keringsytor och anmäla bilpooler. Inga särskilda informationsin- satser behövs därför. 15Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Förslag: Inför en skattereduktion, ett hyberavdrag1, för konsu- menter som har utgifter för tjänster i samband med hyra, begagnatförsäljning eller reparation av konsumentprodukter. Skattereduktionen bör uppgå till av arbetskostnaden för utförda tjänster och ska kunna göras upp till ett tak på per person och år. Arbetskostnaden beräknas genom en enkel schablon uppgå till av försäljnings- priset. Konsumenten kan få skattereduktion vid inköp av någon av följande tjänster: hyra och leasing av konsumentprodukter av upp till , kommissionstjänster för vidareförsäljning av begagnade kon- sumentprodukter, reparation, underhåll, service, uppgradering, och rekondi- tionering av konsumentprodukter, hämtning eller lämning av en konsumentprodukt i anslutning till att denna produkt ska hyras, repareras eller säljas/köpas begagnat. 1 Namnet hyber är en sammansättning av de första bokstäverna i orden hyra, begagnat och reparation. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Hyberavdraget syftar till att förlänga konsumentprodukters livs- längd och nyttjandegrad genom att stimulera till att fler hyr kon- sumentvaror i stället för att köpa nya samt reparerar sina konsu- mentvaror eller säljer dem vidare i stället för att slänga dem.