sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om att barnets rätt att uttrycka sina åsikter i en fråga om vårdnad, boende eller umgänge inte är beroende av vårdnadshavarnas inställ- ning. Paragrafen motsvarar delvis 11 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453). Övervägandena finns i avsnitt 10.7.5, 11.8.2 och 11.8.5. I en fråga om vårdnad, boende eller umgänge har barnet rätt att uttrycka sina åsikter med anledning av att barnet hörs inom ramen för en vårdnadsutredning, snabbupplysningar, samarbetssamtal eller inför ett godkännande av avtal utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Detsamma gäller vid en utredning på socialnämndens initiativ om överflyttning av vård- naden enligt 7 eller 8 §. Även när det gäller samtal med medlare vid medling enligt 18 a § har barnet rätt att delta utan samtycke från vårdnadshavarna och utan att vårdnadshavarna är närvarande. I första hand ska den som ska samtala med barnet verka för att barnet kan höras med vårdnadshavarnas samtycke. Vårdnadshavarnas samtycke är dock inte en förutsättning för barnets rätt till samtal. Om en vårdnadshavare eller båda vårdnadshavarna motsätter sig att barnet hörs bör den som ska samtala med barnet vara lyhörd för deras be- dömning. Det kan t.ex. handla om att barnet redan hörts av många olika personer och att barnet därför inte ska behöva höras igen. Barnet befinner sig också ofta i en stark lojalitetskonflikt. Hur ett samtal ska gå till i ett sådant fall får avgöras från fall till fall. Det är viktigt att det finns ett samarbete med föräldrar bl.a. av praktiska skäl och vårdnadshavarna bör alltid informeras innan samtalet med barnet äger rum. Vid medling kan det endast i klara undantagsfall vara till barnets bästa att höras om vårdnadshavarna motsätter sig samtal. Möjlig- heten ska alltså tillämpas med stor restriktivitet. 12 § Talan om underhåll till barn tas upp av rätten i den ort där svaranden har sin hemvist. En sådan fråga kan väckas även i samband med mål om fastställande av faderskapet till barn, äktenskapsmål, mål om vårdnaden om barn eller mål om barns boende. Om uppgift om var svaranden är folkbokförd är sekretessbelagd tas en fråga som avses i första stycket också upp av rätten i den ort där käranden har sin hemvist. Om uppgifter om var båda parter är folkbokförda är sekretessbelagda tas målet dessutom upp av . Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte om någon av parterna har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Om det inte finns någon behörig domstol enligt första eller andra stycket, tas målet upp av . Paragrafen innehåller forumbestämmelser i mål om underhåll till barn. Andra stycket är nytt. Övervägandena finns i avsnitt 14.6.1. Stycket innehåller kompletterande bestämmelser om behörig domstol när uppgift om var svaranden är folkbokförd är sekretessbelagd. I ett sådant fall tas en fråga om underhåll till barn också upp av rätten i den ort där käranden har sin hemvist. Om uppgifter om var båda parter är folkbokförda är sekretessbelagda tas målet dessutom upp av . Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretess- reglerad uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Ett be- slut om kvarskrivning kombineras i de flesta fall med en sekretess- markering. Av bestämmelsen framgår dock att de kompletterande bestämmelserna inte ska tillämpas om någon av parterna har med- getts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). För en svarande med fingerade personuppgifter är den nya regleringen tillämplig när käranden stämmer in under den verkliga identiteten eftersom svarandens uppgifter då är sekretessmarkerade i folkbok- föringen. Bestämmelserna i andra stycket är fakultativa på så sätt att käranden, trots att uppgift om var svaranden är folkbokförd är sekretessbelagd, kan välja att väcka talan vid rätten i den ort där svar- anden har sin hemvist om käranden känner till denna. Tillägget i sista stycket är en konsekvens av att det införts komplet- terande forumregler i andra stycket. Paragrafen har också ändrats språkligt. 3 § Den eller de som har förordnats särskilt till vårdnadshavare är också förmyndare för den underårige. Detsamma gäller den som har utsetts till till- fällig vårdnadshavare. Om särskilda skäl talar för det, ska dock någon annan än den särskilt förordnade vårdnadshavaren eller den tillfälliga vårdnadshavaren utses till för- myndare. I ett sådant fall tillämpas 6 och 7 §§. Vad som sägs i denna balk om särskilt förordnade förmyndare ska gälla även den som är förmyndare enligt första stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om förmynderskapet för ett barn när en vårdnadshavare har förordnats särskilt. Genom tilläggen i para- grafen gäller motsvarande regler även för en tillfällig vårdnadshavare. Övervägandena finns i avsnitt 13.8.6. Av tillägget i första stycket följer att huvudregeln är att en till- fällig vårdnadshavare automatiskt också är förmyndare för en under- årig. Enligt andra stycket ska dock någon annan än den tillfälliga vård- nadshavaren utses till förmyndare, om det finns särskilda skäl. Samma regler som för en särskilt förordnad vårdnadshavare gäller alltså. Exempel på särskilda skäl är att den underåriges förmögenhets- förhållanden är komplicerade och vårdnadshavaren saknar erfaren- het av eller förutsättningar för att förvalta en förmögenhet av sådan beskaffenhet (jfr prop. 1993/94:251 s. 192). Om en advokat eller en biträdande jurist har utsetts till tillfällig vårdnadshavare är utrym- met för att utse någon annan till förmyndare begränsat. Paragrafen har också ändrats språkligt. 1 § Vid verkställighet ska barnets bästa komma i främsta rummet. Hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Verkställighet av en dom eller ett beslut om vårdnad, boende, umgänge eller överlämnande av barn söks hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd söks sådan verkställighet också hos tingsrätten i den ort där sökanden eller motparten har sin hemvist. Om uppgifter om var barnet och båda parterna är folkbokförda är sekretessbelagda söks verkställighet dessutom hos . Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte om barnet eller en part har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Om domen eller beslutet inte har vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får rätten inte vidta åtgärder enligt 2–4 §§. Verkställighet av avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket söks hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd gäller vad som sägs i tredje stycket. Vad som i detta kapitel föreskrivs om verkställighet av en dom eller ett beslut som vunnit laga kraft gäller även ett sådant avtal. Om en annan tingsrätt handlägger ett mål mellan samma parter om vård- naden, boendet eller umgänget, får verkställighet också sökas hos den tings- rätten. Om det inte finns någon annan behörig domstol, tas frågan om verk- ställighet upp av . Paragrafen innehåller bestämmelser om verkställighet av domar, be- slut och avtal om vårdnad, boende och umgänge. Tredje stycket är nytt och har kompletterats med bestämmelser om behörig domstol när det förekommer skyddade personupp- gifter i ärenden om verkställighet av en dom eller ett beslut om vårdnad, boende, umgänge eller överlämnande av barn. Övervägan- dena finns i avsnitt 14.6.1. Av bestämmelserna framgår att om upp- gift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd söks sådan verk- ställighet också hos tingsrätten i den ort där sökanden eller mot- parten har sin hemvist. Om uppgifter om var barnet och båda parterna är folkbokförda är sekretessbelagda söks verkställighet dess- utom hos . Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Ett beslut om kvarskrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering. Av bestämmelsen framgår dock att de komplet- terande bestämmelserna inte ska tillämpas om barnet eller en part har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Vid fingerade personuppgifter är den nya regleringen tillämplig när sökanden ansöker under barnets verkliga identitet eftersom barnets uppgifter då är sekretessmarkerade i folkbokföringen. Bestämmel- serna i tredje stycket är fakultativa på så sätt att en part, trots att uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd, kan välja att söka verkställighet vid rätten i den ort där barnet har sin hem- vist om parten känner till denna. Bestämmelsen i fjärde stycket fanns tidigare i andra stycket. Genom tillägget i femte stycket gäller motsvarande kompletterande forumregler vid verkställighet av ett avtal om vårdnad, boende eller umgänge. Paragrafen har också ändrats språkligt och redaktionellt. 13 § I fråga om rättegångskostnader ska 18 kap. tillämpas. Om ärendet skrivs av på grund av att parterna har nått en samförstånds- lösning, får rätten besluta att vardera parten ska betala sin kostnad. Om det finns särskilda skäl kan ersättningsskyldigheten bestämmas efter vad som är skäligt. Kostnader för utförande av uppdrag enligt 2 § första stycket andra men- ingen, för hämtning av en part till sammanträde och för hämtning eller omhändertagande av barn betalas av allmänna medel efter beslut av rätten. Rätten får efter vad som är skäligt besluta att en part som har föranlett kostnad för hämtning eller för omhändertagande av barn ska helt eller del- vis betala kostnaden till staten. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser om rättegångskostnader i verk- ställighetsärenden. Ett tillägg har gjorts i första stycket som innebär en möjlighet att i vissa fall bestämma ersättningsskyldigheteten på annat sätt än som följer av de inledande bestämmelserna i stycket. Övervägandena finns i avsnitt 15.8.5 och 15.8.6. Av den nya bestämmelsen framgår att om det finns särskilda skäl kan ersättningsskyldigheten bestämmas efter vad som är skä- ligt. Frågan om det finns särskilda skäl och vad som i så fall är en skälig fördelning av rättegångskostnaderna får bedömas i varje en- skilt fall. Exempel på när särskilda skäl kan finnas är om en för- älder, som utan bärande skäl, motsatt sig verkställighet slutligen går med på att barnet får träffa den andra föräldern enligt ett avgörande eller enligt ett avgörande med endast en mindre justering. I ett så- dant fall kan det vara skäligt att föräldern, som till slut rättat sig efter avgörandet, får betala rättegångskostnaderna i ärendet. Ett annat exempel på särskilda skäl är om de faktiska förhållandena som legat till grund för en ansökan, eller till grund för ett bestridande av en ansökan, förändrats under handläggningen av ärendet. En boende- förälder som inte låtit barnet träffa umgängesföräldern kan t.ex. ha haft goda skäl för detta när en ansökan från umgängesföräldern gavs in till domstolen. När det står klart att förhållandena ändrats och boendeföräldern medger verkställighet kan en skälig fördelning innebära att vardera parten ska betala sin rättegångskostnad. Paragrafen har också ändrats språkligt. 18.4Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 3 a § Kommunen ska se till att informationssamtal under sakkunnig ledning kan hållas med föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad om barn, barns boende eller umgänge med barn. I samtalen ska föräldrarna få relevant information som syftar till att de ska hitta en lösning som är bäst för barnet. Föräldrarna ska också, om det är lämp- ligt, erbjudas samarbetssamtal och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. I lagen (20xx:xxx) om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn finns ytterligare bestämmelser om sådana samtal. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om kommunens skyl- dighet att erbjuda informationssamtal. Övervägandena finns i av- snitt 9.5.4, 9.5.5, 9.5.7 och 9.5.10. I första stycket framgår att kommunen ska se till att informa- tionssamtal under sakkunnig ledning kan hållas med föräldrar. Av- sikten är att uttrycket ”se till” ska ha samma betydelse som ut- trycket ”sörja för” i 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453). Det överlämnas därmed till varje kommun att inom ramen för befintliga resurser avgöra hur skyldigheten ska fullgöras. Innebörden av uttrycket ”sakkunnig ledning” behandlas i av- snitt 9.5.7. Av andra stycket framgår syftet med samtalen, dvs. att föräldrarna ska hitta en lösning som är bäst för barnet. Vid samtalen ska för- äldrar få information, om det är lämpligt erbjudas samarbetssamtal och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. Med stöd eller hjälp i annan form avses såväl insatser inom som utanför kommunens verksamhet. Det kan t.ex. vara olika typer av föräldragrupper eller familjestödsverksamheter. Samtalsledaren bör även vid behov förmedla kontaktuppgifter till verksamheter som riktar sig direkt till barn. I de fall det finns behov bör samtalsledaren även hänvisa familjen att söka hjälp inom hälso- och sjukvården. Tredje stycket innehåller en hänvisning till lagen om informa- tionssamtal med föräldrar i konflikt om barn. 3 b § Den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för att sådana samtal som avses i 3 a § kan hållas. Om betydande kostnader eller olägenheter skulle uppkomma för den som ska delta i samtalet på grund av att han eller hon måste infinna sig i den kommun som avses i första stycket eller om uppgift om var barnet är folkbok- fört är sekretessbelagd ansvarar även den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd för att sådana samtal kan hållas. Om uppgifter om var barnet och båda föräldrarna är folkbokförda är sekretessbelagda kan en förälder be- gära ett informationssamtal i valfri kommun. Om kvarskrivning har medgetts enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) tillämpas första stycket. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om vilken kommun som ska erbjuda informationssamtal. Våra överväganden finns i av- snitt 9.5.4 och 14.7. I första stycket framgår huvudregeln att den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för informationssamtal. Andra och tredje styckena innehåller bestämmelser om vilka kom- muner som är ansvariga när betydande kostnader eller olägenheter skulle uppstå för den förälder som måste resa till den kommun där barnet är folkbokfört och när det förekommer skyddade personupp- gifter. Vad som avses med betydande kostnader eller olägenheter får bedömas från fall till fall. Ett exempel på när kan finnas betyd- ande olägenheter är om någon till följd av sjukdom har svårt att resa till en annan kommun för att delta i samtal. Bestämmelsen i andra stycket är fakultativ för den enskilde. 10 § När en åtgärd rör ett barn ska barnet få relevant information. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Ett barn som har fyllt har rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt denna lag. Ett barn som är yngre får höras i domstol, om barnet inte kan antas ta skada av det. Vid en sådan utredning som avses i 2 § om behov av ingripande till ett barns skydd eller stöd får barnet höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Av 6 kap. 20 a § föl- jer att detsamma gäller vid en utredning på socialnämndens initiativ om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 7 eller 8 § . I paragrafen finns bestämmelser om barnets rätt att komma till tals och rätt till att få information vid socialnämndens handläggning av ärenden. Övervägandena finns i avsnitt 11.8.5. Tredje stycket innehåller regler om att barn i vissa utredningar får höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att de är närvar- ande. Bestämmelsen om att barnet får höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande vid en utred- ning på socialnämndens initiativ om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 7 eller 8 § följer, till skillnad från , av 6 kap. 20 a § . Stycket har kompletterats med en upp- lysning om detta. 18.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 1 § Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgif- ten förekommer i 1.ärende enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn, 2.ärende om adoption enligt 4 kap. , 3.ärende om anordnande av godmanskap enligt 11 kap. 4 § , 4.ärende om förvaltarskap, eller 5.ärende enligt lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om upp- giften röjs och uppgiften förekommer i 2.mål eller ärende enligt i annat fall än som anges i första stycket, 3.ärende enligt lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av ut- ländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn, 4.mål eller ärende enligt rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verk- ställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 eller ärende enligt 8 § lagen (2008:450) med kompletterande bestämmelser till II-förordningen, 5.mål eller ärende enligt rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 de- cember 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verk- ställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet och enligt av om internationell in- drivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar, eller 6.mål eller ärende enligt lagen (2012:318) om 1996 års Haagkonven- Vidare gäller sekretess hos domstol för uppgift som en part har lämnat till en medlare eller ett biträde till denne vid medling i ett mål där medlare ut- setts enligt 6 kap. 18 a § , om parten har gjort förbehåll om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafen finns bestämmelser om sekretess i domstol för vissa uppgifter i bl.a. äktenskapsmål och i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.3. Tredje stycket är nytt och reglerar sekretess hos domstol för en uppgift som en part lämnat till en medlare som utsetts enligt 6 kap. 18 a § . Medlare som utses av domstol går under defini- tionen uppdragstagare hos domstol och omfattas därmed av den sekretess som gäller för domstol (jfr 2 kap. 1 § andra stycket). En förutsättning för sekretess är att en part gjort förbehåll om att sekretess ska gälla. Sekretessen är enligt ordalydelsen absolut och inte begränsad till uppgifter av visst slag. Sekretessen syftar dock främst till att skydda uppgifter om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden. Sekretess gäller även för ett biträde till med- lare. 8 § Den tystnadsplikt som följer av 1 § tredje stycket och 3 § första och andra styckena samt 6 § första stycket 1 inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att med- dela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 7 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift som hänför sig till ärende om annat än ekonomiskt bistånd till enskild. Paragrafen innehåller en uppräkning av sådan tystnadsplikt som har företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.3. Tillägget i första stycket innebär att den tystnadsplikt för medlare som följer av sekretessbestämmelsen i 3 § tredje stycket inskränker den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av tryck- frihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. av program- och utredningschefen Utredningen konstaterar att det finns brister i barns möjligheter att komma till tals och vara delaktiga i beslut som fattas kring vårdnad, boende och umgänge. Det är brister som också har uppmärksammats av i våra dialoger med barn och unga, men även av för barnets rättigheter (barnrättskommittén) som övervakar efterlevnaden av FN:s konvention om barnets rättig- heter (). Utredningen föreslår ett antal viktiga åtgärder såsom tydliggörande av barns rätt till information, föränd- ringar i lagtext där begreppet barnets vilja, byts mot barnets in- ställning och åsikt samt att barnets rätt att komma till tals inom ramen för snabbupplysningar och samarbetssamtal stärks. Dessutom förslår utredningen att barnet ska kunna höras av socialnämnden även om en vårdnadshavare motsätter sig det. Alla dessa åtgärder syftar till att stärka barnets rätt att komma till tals och få sina åsikter beaktade, vilket är positivt. Jag är dock, mot bakgrund av de långvariga bristerna i barns möjligheter att komma till tals och få sina åsikter beaktade, kritisk till att utredningen inte föreslår ytter- ligare åtgärder som innebär att dessa brister kan åtgärdas. Det är detta jag vill belysa i mitt yttrande. Tvister om vårdnad, boende och umgänge påverkar ett barns ut- veckling, trygghet och uppväxtvillkor. När ett barn inte får infor- mation och inte ges möjlighet att få komma till tals under trygga former i dessa frågor så strider det mot . Det ökar också risken för att utredningarna blir bristfälliga och att de beslut som fattas saknar godtagbara risk- och skyddsbedömningar utifrån barnets rättigheter. Det senare kan få allvarliga konsekvenser för barnets liv och hälsa. Rätten för alla barn att bli hörda och att tas på allvar utgör en av grundprinciper. Den innebär inte bara en rättig- het i sig, utan rättigheten ska också beaktas vid tolkning och genom- förande av alla andra rättigheter i konventionen. Av barnkonven- tionen framgår också att barnets bästa inte kan utredas om inte barnets rätt att komma till tals respekteras. Det är vuxna och besluts- fattare som ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att rätten att uttrycka sina åsikter utövas på ett sätt som skyddar bar- net. ska bli svensk lag och barnrättighetsutred- ningen som har utrett hur det ska ske konstaterar att det finns brister i barns möjlighet till delaktighet på en rad områden. Den slutsatsen drar jag också utifrån den undersökning som denna utred- ning gjort om hur ofta barnets inställning redovisas i utredningar hos socialnämnden och av tingsrätter. Undersökningen visar exem- pelvis att i den yngsta åldersgruppen av barn 0–, redovisade tingsrätten inte i något fall vilken inställning barnet hade. När det gäller barn i äldre åldersgrupper framkom barnets inställning på något sätt i materialet för av barnen men redovisades av tings- rätterna i domen i av fallen. Endast i av fallen beaktade tingsrätten barnets inställning vid sin bedömning i målet. Frågor om vårdnad, boende och umgänge är definitivt frågor som berör barns och ungas liv på ett ingripande sätt. Därför är barnets möjlighet att komma till tals och få sina åsikter beaktade grund- läggande. Hur samhället klarar den uppgiften är avgörande för dessa barns möjligheter till utveckling, trygghet och goda uppväxtvillkor. har genom kvalitativa intervjuer med barn fått en bild av hur det kan vara att uppleva en tvist om vårdnad, boende och umgänge. Barn beskriver för oss hur viktigt det är att vara del- aktiga i utredningar om vårdnad, boende och umgänge eftersom det handlar om deras liv. har kommit i kontakt med barn som beskriver långtgående konsekvenser av att domstolen inte har tagit hänsyn till barnets åsikter om sin situation i beslut om vårdnad, boende och umgänge. Ett barn som upplevt våld i sin familj beskriver: