sou · H5B397 · 2017-12-08 00:00:00 — Bedömningen ska således avse om det kan antas att uppgifterna efter utlämnandet kommer att behandlas i strid med personuppgiftslagen, dvs. om det kan antas att mottagaren kommer att behandla uppgiften i strid med denna (Lenberg m.fl., kommentaren till 21 kap. 7 §). har i sitt förslag till dataskyddslag (SOU 2017:39 s. 253 f.) bl.a. lämnat förslag om hur de bestämmel- ser i offentlighets- och sekretsslagen som innehåller hänvisningar till personuppgiftslagen bör anpassas till den nya regleringen. Av artikel 86 i dataskyddsförordningen följer att nationella bestämmel- ser om tillgång till allmänna handlingar ges företräde framför för- ordningens bestämmelser om skydd för personuppgifter. I artikeln nämns att detta görs för att jämka samman allmänhetens rätt att få tillgång till handlingar med rätten till skydd av personuppgifter enligt förordningen. Enligt innebär bestäm- melsen i 21 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen ett uttryckligt stöd i svensk rätt för en sådan sammanjämkning mellan de nämnda Detta talar för att bestämmelsen fyller en funktion även fortsättningsvis. Eftersom har föreslagit att personuppgiftslagen ska upphävas och materiellt ersättas av data- skyddsförordningen och förslaget till dataskyddslag, har utredningen lämnat förslag till en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretess- lagen som ska ersätta den nuvarande bestämmelsen i 21 kap. 7 §. Enligt den föreslagna nya lydelsen av 21 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för personuppgift, om det kan antas att uppgiften efter ett utlämnande kommer att behandlas i strid med dataskyddsförordningen, i den ursprungliga lydelsen, eller dataskyddslagen. Ändringen innebär dels ett förtydligande av att prövningen enligt denna bestämmelse gäller den behandling som kommer att ske efter ett eventuellt utlämnande, dels att hänvis- ningen till personuppgiftslagen ersätts med en hänvisning till data- skyddsförordningen och dataskyddslagen (a.a. s. 388). En konsekvens av att hänvisningen inte enbart avser nationell rätt är att utlämnan- den till utländska mottagare som omfattas av dataskyddsförordningens tillämpningsområde också omfattas av sekretessbestämmelsen. I övrigt är äldre förarbetsuttalanden relevanta även fortsättningsvis. Enligt 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av sär- skild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i verksamhet som avser 1.folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annan verksamhet som avser registrering av en betydande del av befolkningen, eller 2.förande av eller uttag ur sjömansregistret. Enligt bestämmelsens andra stycke gäller sekretess i verksamhet som avses i första stycket 1 för uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För upp- gift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Punkten 1 gäller först och främst den egentliga folkbokföringen. Därmed avses folkbokföring enligt folkbokföringslagen (1991:481). Folkbokföringsuppgifter, t.ex. personnummer, namn och adress, är normalt offentliga. Under vissa förutsättningar och efter särskild ansökan kan en person få sina personuppgifter av detta slag skyddade genom att en sekretessmarkering förs in i folkbokföringssystemet. För att inte sekretessen inom den egentliga folkbokföringen ska kunna kringgås genom att uppgifterna får en vidsträcktare offent- lighet i andra register som omfattar befolkningen är bestämmelsen tillämplig också i fråga om annat befolkningsregister som baserar sig på uppgifter från folkbokföringsmyndigheten. Med uttrycket annan liknande registrering av befolkningen i punkten 1 avses så- lunda t.ex. det automatiserade centrala statliga person- och adress- registret . register över befolkningen och register över totalbefolkningen, s.k. RTB- register, träffas också av bestämmelsen (Lenberg m.fl., kommen- taren till 22 kap. 1 §). Punkten 1 är också aktuell för vissa myndighetsregister som om- fattar endast ett begränsat urval av befolkningen. I punkten be- myndigas nämligen regeringen att meddela föreskrifter om sekre- tess i annan verksamhet än den redan nämnda, om verksamheten avser registrering av en betydande del av befolkningen. Hur stor del av befolkningen som härmed avses är inte reglerat i lag eller närmare angivet i några förarbeten. Tanken är emellertid att upp- gifter i sådana register som det ligger nära till hands att söka i efter t.ex. en adress, ska kunna omfattas av sekretess (prop. 1993/94:165 s. 40 f.). Sådana föreskrifter har regeringen meddelat i 6 § offentlig- hets- och sekretessförordningen. Enligt 6 § offentlighets- och sekretessförordningen gäller sekretess i verksamhet, som avser registrering av betydande del av befolk- ningen, för 1.uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av sär- skild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs, och 2.uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Sådan verksamhet som avses i bestämmelsen är bl.a. Rekryterings- myndighetens hantering av information om personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret. Sekretessen enligt ovan nämnda bestämmelser gäller för upp- gifter om enskildas personliga förhållanden. Förutsättningen för sekretessen är att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Det raka skaderekvisit som sålunda föreskrivs innebär att sekre- tesskydd kan ges dels åt uppgifter av typiskt sett ömtålig art – t.ex. uppgifter om ändrad könstillhörighet, adoption m.m. – dels, på grund av speciella omständigheter, åt normalt harmlösa uppgifter. För uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd eller natio- nalitet gäller alltså normalt inte någon sekretess. Det måste föreligga någon särskild anledning för att sådana uppgifter ska få hemlighållas. En särskild anledning som nämns i förarbetena till offentlighets- och sekretesslagen kan vara t.ex. att uppgifter ur folkbokföringen begärs om utlänningar med en viss nationalitet (prop. 1979/80:2 Del A, Utredning, inskrivning, krigsplacering m.m. Enligt 38 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende som angår 1.utredning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, 2.antagning av kvinnor till befattningar inom totalförsvaret som kräver längre grundutbildning än , 3.inskrivning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga, 4.antagning till utbildning vid Försvarsmakten, eller 5.skyldighet att tjänstgöra med totalförsvarsplikt samt uppskov med och avbrott i sådan tjänstgöring. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Även före pliktregisterlagens införande hade bestämmelsen sin huvudsakliga motsvarighet i 7 kap. 12 § första stycket dåvarande sekretesslagen. Sekretessen gällde i ärende om inskrivning av total- försvarspliktiga och i ärende om antagning av kvinnor till befatt- ningar inom totalförsvaret som krävde längre grundutbildning än för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kunde antas att den enskilde eller någon honom närstående led men om uppgiften röjdes (nuvarande punkter 2 och 3). Motsvarande sekre- tess gällde i ärende angående antagning till utbildning vid Försvars- makten, skyldighet att tjänstgöra med totalförsvarsplikt samt upp- skov med och avbrott i sådan tjänstgöring (nuvarande punkter 4 och 5). I samband med att pliktregisterlagen infördes kompletterades sekretessen att gälla också uppgifter i utredning om totalförsvars- pliktigas personliga förhållanden samt i ärende om krigsplacering av totalförsvarspliktiga (nuvarande punkter 1 och 3). Bestämmelsen om sekretess enligt punkten 1 är i första hand tillämplig hos som ansvarar för och genom- för mönstring och andra utredningar beträffande de totalförsvars- pliktiga. Bestämmelsen är dock även tillämplig hos andra myndig- heter som utför utredningar om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden. I förarbetena (prop. 1997/98:80 s. 74 f.) till bestäm- melsen diskuterades frågan om sekretess för personuppgifter som framkommer vid utredning om totalförsvarspliktigas personliga för- hållanden. anförde bl.a. att för uppgifter som framkommit vid en psykologisk undersökning som utförs vid mönstring eller motsvarande gäller endast sekretess enligt ett rakt skaderekvisit. Vid sådan undersökning inhämtas ofta mycket käns- liga uppgifter av personlig natur avseende de enskilda individer som omfattas av undersökningen. När sådan psykologisk undersökning genomförs inom t.ex. hälso- och sjukvården, eller skolans elevvård, skyddas uppgifter av ett omvänt skaderekvisit. Enligt förbundets uppfattning talade starka skäl för att motsvar- ande sekretesskydd med omvänt skaderekvisit borde införas för uppgifter från psykologiska undersökningar som utförs vid mönst- ring eller motsvarande. Även ansåg att uppgifter hänförliga till medicinska eller psykologiska undersök- ningar borde skyddas med ett omvänt skaderekvisit. Båda remiss- instanserna påpekade således att journalhandlingar som lämnas från utbildningsenheterna till liksom uppgifter ur psykologiska undersökningar som utförts hos myndigheten och överlämnas till utbildningsenheter, är skyddade med olika skade- rekvisit beroende på hos vilken myndighet uppgifterna finns. Detta förhållande ansåg regeringen inte vara ändamålsenligt men då frågan inte hade behandlats av utredningen, behövde denna fråga över- vägas ytterligare innan ett ställningstagande kunde göras. Sekretessen gäller också i ärenden om antagning av kvinnor till vissa befattningar inom totalförsvaret (punkten 2). Lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning upphävdes dock , då även kvinnor kom att omfattas av de allmänna bestämmelserna om skyldighet att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt. Vidare gäller sekretessen i ärenden om inskrivning och krigs- placering av totalförsvarspliktiga (punkten 3). I denna del är bestäm- melsen tillämplig hos och Statens över- klagandenämnd. Som exempel på vad som kan sekretessbeläggas vid inskrivningen kan nämnas uppgifter som kommer fram vid de psykologiska undersökningarna. Att det finns behov av sekretess för sådana undersökningar som görs i samband med inskrivning är uppenbart. Vårdmyndigheter lämnar bl.a. känsliga uppgifter om värnpliktiga. Dessa uppgifter omfattas av sekretess hos ursprungs- myndigheterna. De bör inte vara offentliga när de förekommer i ärende om inskrivning av värnpliktig (prop. 1979/80:2 Del A, s. 204 f.). Det är dock inte bara dessa mera utpräglat känsliga uppgifter som bestämmelsen avser att skydda utan den tar sikte på ömtåliga upp- gifter över huvud taget som förekommer i sammanhanget. I fråga om de medicinska undersökningar av hälsotillstånd och fysiska kvalifikationer i övrigt som försiggår vid inskrivningen är också bestämmelserna i 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen tillämpliga. Under grundutbildningen förekommer det att förbands- läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal vid utbildningsenhet- erna för journalanteckningar beträffande pliktpersonal. Rekryterings- myndigheten behöver dessa journalanteckningar som underlag vid bedömningen av hur den totalförsvarspliktige bäst ska kunna an- vändas inom totalförsvaret efter genomförd grundutbildning. Sekre- tess kan gälla även för dessa uppgifter. Sekretessen enligt första stycket gäller också i ärenden om antag- ning till utbildning vid Försvarsmakten (punkten 4). Härmed avses framför allt de särskilda prövningar som vissa aspiranter till fast anställning vid försvaret går igenom före antagningen. infördes vissa frivilliga utbildningar inom Försvarsmakten. Bestäm- melsen är tillämplig på ömtåliga personliga uppgifter som förekom- mer vid dessa prövningar i samband med t.ex. psykologiska prov och medicinska och andra undersökningar. Vidare gäller sekretessen enligt första stycket i ärenden som angår skyldighet att tjänstgöra med totalförsvarsplikt samt uppskov med och avbrott i sådan tjänstgöring (punkten 5). En förutsättning för att sekretess ska gälla i de aktuella ärendena enligt punkterna 1–5 är att det kan antas att uppgifterna gäller en- skilds personliga förhållanden samt att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgifterna röjs. Ett rakt skade- rekvisit gäller alltså med en presumtion för offentlighet. Genom att sekretessen är begränsad till att gälla endast för uppgifter om en- skilds personliga förhållanden kan bara sådana uppgifter om ekono- miska förhållanden som är av mera personlig natur sekretesskyddas. Detta innebär t.ex. att en näringsidkare inte kan påräkna något sekretesskydd för uppgifter om sin rörelse som lämnas i ett an- ståndsärende (Lenberg, E. m.fl., kommentaren till 38 kap. 1 §). Personalvård för den som tjänstgör med totalförsvarsplikt Enligt 38 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess inom personalvård med avseende på den som tjänstgör med total- försvarsplikt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersök- ning och för uppgift om en enskilds personliga förhållanden hos en konsulent eller annan befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Enligt bestämmelsen gäller sekretess inom Försvarsmaktens per- sonalsociala verksamhet avseende de totalförsvarspliktiga. Sekre- tessen gäller med ett omvänt skaderekvisit och tar sikte på bl.a. uppgifter som hänför sig till psykologisk undersökning. Det råder således en presumtion för att uppgifterna omfattas av sekretess. Att märka är att psykologiska undersökningar som sker i annat än per- sonalvårdande sammanhang, t.ex. vid inskrivningen, inte omfattas av den strängare sekretessen i denna paragraf. Sekretessen gäller här vidare för uppgifter om enskildas personliga förhållanden hos för- svarets särskilda personalvårdsfunktionärer. I fråga om den personal- sociala verksamhet som avser anställda inom Försvarsmakten finns motsvarande bestämmelser i 39 kap. 1 § offentlighets- och sekre- tesslagen (Lenberg, E. m.fl., kommentaren till 38 kap. 2 §). Enligt 38 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess inom verksamhet som avser utbildning för totalförsvarsändamål av den som tjänstgör med totalförsvarsplikt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning och för uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller således för uppgifter som hänför sig till psyko- logiska undersökningar och för uppgifter om den totalförsvars- pliktiges personliga förhållanden inom verksamhet som avser utbild- ning för totalförsvarsändamål. Bestämmelsen är därmed tillämplig hos befattningshavare vid totalförsvarets utbildningsenheter. Av förarbetena (prop. 1997/98:80, s. 75 f.) till bestämmelsen framgår bl.a. följande. När den totalförsvarspliktige rycker in till grundutbildning får den utbildningsansvarige, utöver basdata som adress, personnummer osv., tillgång till en mängd känsliga uppgifter om den totalförsvarspliktige. Av uppgifterna framgår bl.a. omdömen lämnade av om den totalförsvarspliktiges psykiska funktionsförmåga, allmänna begåvning, hälsa, fysiska arbets- förmåga samt befäls- och arbetsledarlämplighet. Uppgifterna lämnas i form av ett hälsokort och ett grundutbildningskort. I grundutbild- ningskortet anges till en början den kravprofil som ställs för den befattning den totalförsvarspliktige tagits ut till både vad avser psyko- logisk profil och medicinsk profil. Kraven anges med en graderad sifferkod och med en skriftlig redogörelse för graderingens betydelse. I utbildningskortet anges därefter den pliktiges psykologiska profil och medicinska profil ställd mot nämnda kravprofil för befatt- ningen. Avseende psykologisk profil för den totalförsvarspliktige anges, utöver en sifferkod, skriftliga omdömen om dennes befäls- och arbetsledarlämplighet, psykiska funktionsförmåga, resultat av begåv- ningsprov och hälsa. I den medicinska profilen anges skriftliga om- dömen om bl.a. uppgifter om den pliktiges fysiska arbetsförmåga och även sådana uppgifter som exempelvis anlag för cellskräck eller svindel. Sekretessen avgränsas med ett omvänt skaderekvisit. Detta inne- bär att en uppgift inte får lämnas ut, om det inte står klart att uppgif- ten kan röjas utan att den enskilde eller hans eller hennes närstående lider men. Presumtionen är alltså för sekretess. Enligt regeringen motiverar de aktuella personuppgifternas känslighet ett omvänt skaderekvisit (a. prop. s. 76). Som påpekats ovan, har uppgifter från psykologiska undersökningar således ett starkare sekretesskydd hos befattningshavaren vid utbildningsenheten än vad uppgifterna har hos . Det förekommer att utbildning av totalförsvarspliktiga som ska tjänstgöra med civilplikt genomförs hos ett organ som inte är en myndighet. Om det skulle vara aktuellt att lämna ut uppgifter till dessa utbildningsanordnare, torde detta kunna ske med förbehåll med stöd av 10 kap. 14 § offentlighets- och sekretesslagen (a. prop. s. 76). 12.3Våra överväganden och förslag Utredningens bedömning och förslag: Uppgifter om totalför- svarspliktigas personliga förhållanden omfattas av sekretesskydd i flera bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen. Dessa bestämmelser täcker den verksamhet där Rekryteringsmyndig- heten använder sig av sådana uppgifter. Det finns således inget behov av andra sekretessbestämmelser än de befintliga för att skydda de totalförsvarspliktigas personliga integritet. Sekretesskyddet bör dock stärkas i ärenden som rör utred- ning, inskrivning, krigsplacering m.m. Ett sekretesskydd med omvänt skaderekvisit ska därför införas i 38 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen. Det innebär att uppgifter om enskilds personliga förhållanden som förekommer i den typen av ären- den inte får lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Skäl att förlänga sekretesstiden har dock inte kommit fram. Tanken bakom såväl offentlighets- och sekretesslagstiftningen som personuppgiftslagen och annan lagstiftning som reglerar behand- lingen av personuppgifter är behovet av att kunna skydda den enskildes personliga integritet. När information ska utbytas eller lämnas ut måste hänsyn tas till om – och i så fall i vilken grad – sekretess gäller för de aktuella uppgifterna. är det viktigt med ett effektivt sekretesskydd för känsliga personuppgifter. Den behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret som sker i Rekryteringsmyndig- hetens verksamhet omfattas av den befintliga sekretessregleringen som det redogjorts för i avsnitt 12.2. Dessa bestämmelser täcker den verksamhet där använder sig av sådana uppgifter. Det finns således inget behov av andra sekretessbestäm- melser än de befintliga för att skydda de totalförsvarspliktigas per- sonliga integritet. Samtliga uppgifter som erhåller och behandlar vid bl.a. utredning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, inskrivning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga, antagning till utbildning vid Försvarsmakten eller vid tjänstgöring med totalförsvarsplikt omfattas av sekretess enligt 38 kap. 1 § offent- lighets- och sekretesslagen. För uppgifterna råder en presumtion för offentlighet (rakt skaderekvisit). I den mån uppgifter om en totalförsvarspliktigs hälsotillstånd förekommer inom ramen för den medicinska grenen av verksamheten omfattas de dock även av sekre- tess enligt 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen och skyddas då av ett omvänt skaderekvisit. För denna typ av uppgifter är alltså sekretesskyddets styrka beroende av var i verksamheten som upp- gifterna befinner sig. Uppgifter om den totalförsvarspliktiges per- sonliga förhållanden som framkommer vid mönstring eller annan utredning lämnas regelmässigt över till befattningshavare vid total- försvarets utbildningsenheter, företrädesvis Försvarsmakten. För denna verksamhet gäller det motsatta förhållandet, dvs. det råder en presumtion för sekretess (omvänt skaderekvisit). Detta innebär att samtliga uppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret som lämnas över från Rekryteringsmyndig- heten till Försvarsmakten eller andra mottagare för utbildning för totalförsvarsändamål, åtnjuter ett svagare sekretesskydd hos Rekry- teringsmyndigheten än hos totalförsvarets utbildningsenheter. Detta förhållande, som uppmärksammades av regeringen redan vid tillkomsten av bestämmelsen i dess nuvarande lydelse, är enligt vår bedömning inte tillfredsställande. En betydande del av de upp- gifter som lämnas till och behandlas av är antingen känsliga personuppgifter eller uppgifter av mycket integritetskänslig karaktär. Därtill rör det sig om en betydande mängd uppgifter om en stor del av befolkningen. Flertalet av uppgifterna härrör också från den lagstadgade skyldigheten för totalförsvars- pliktiga att lämna uppgifter om sina personliga förhållanden och lämnas under straffansvar (jfr 2 kap. 1 § och 10 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt). Dessa omständigheter talar sam- mantaget för att uppgifterna bör omfattas av ett starkt sekretesskydd även hos . Uppgifterna bör följaktligen åtnjuta ett lika starkt sekretesskydd hos som hos totalförsvarets utbildningsenheter. Vi föreslår mot denna bakgrund att ett motsvarande sekretesskydd med omvänt skade- rekvisit bör införas i 38 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Uppgifter om en enskilds personliga förhållanden som avses i denna bestämmelse ska således inte få lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Ett förstärkt sekretessskydd kommer därmed även att gälla i de fall andra myndigheter ska tillämpa bestämmelsen såsom och Försvarsmakten. Det kan konstateras att uppgifter om enskilds hälsotillstånd åtnjuter sekretesskydd enligt 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen än uppgifter som behandlas i verksamhet med stöd av 38 kap. 1 §. Skäl att stärka sekretesskyddet enligt den senare bestämmelsen också på så sätt att sekretesstiden förlängs har emellertid inte kommit fram. Lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civil- plikt med längre grundutbildning har upphävts. erna bevaras fram till dess att den enskilde fyller finns det dock fortfarande behov av sekretess för uppgifter som har lämnats i ärenden enligt den lagen. Bestämmelsen i 38 kap. 1 § 2 om sekre- tess för uppgift som förekommer i ärende som angår antagning av kvinnor till befattningar inom totalförsvaret som kräver längre grund- utbildning än bör därför finnas kvar. 12.3.2En ny sekretessbrytande bestämmelse Utredningens förslag: Den del av verksamhet som avser medicinsk insats ska trots sekretess kunna lämna uppgift om en enskild till inskrivningsverksamheten inom samma myndighet, om det krävs att uppgiften lämnas för inskriv- ning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt.