sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — En möjlighet som dock bara tagits tillvara i begränsad omfattning.38 I en forsk- ningsrapport från () visade Meinow m.fl. (2011) att kundvalet inte har bra förutsättningar att driva kva- litetsutvecklingen. De äldre personer som är mest beroende av vård och omsorg och skulle ha bäst nytta av att göra ”det goda valet” är också de som har den högsta förekomsten av kognitiva och fysiska begränsningar som hindrar eller omöjliggör deras möjlighet att vara en rationell konsument av vård och omsorg.39 Dessutom kan för 38Hjalmarson, och , . En studie om vad Lagen om valfrihet betyder för den som har hemtjänst, för kommunen och för utförarna. : Stiftelsen 2013:01, 2013. 39Meinow, , , och , . Consumers of eldercare in : The Semblance of choice. Social Science & medicine.73 (9), 2011. dessa grupper ett byte av hemtjänst, eller i än högre grad byte av särskilt boende vara direkt olämpligt. I en forskningsöversikt till utredningen om ny kommunallag konstaterades att det finns invändningar mot NPM som övergri- pande idé för organisation av offentlig verksamhet, som det finns instrument och tekniker som fungerar väl givet att de an- vänds rätt. Alternativa styrformer är t.ex. the som ger ett ökat fokus på hur verksamheten utförs och av vem. En annan inriktning är New Public Governance som lyfter fram vikten av samspelet mellan olika aktörer, att det krävs ett bra nätverk för att tillsammans klara uppdraget. ”Utifrån utvecklingen i före- faller det rimligt att i högre utsträckning tänka i termer av nätverk och relationer.40 Det är, som jag kommer att återkomma till i kapitel 15 om uppfölj- ning, en grannlaga uppgift att balansera mellan kontroll och tillit. Regeringen har tillsatt Tillitsdelegationen (Fi 2016:03). Av direkti- ven framgår att den verksamhetsstyrning som varit dominerande kan ha bidragit till att den offentliga verksam- heten har brister när det gäller att styra verksamheten utifrån dess förutsättningar och medborgarnas behov och med tillit till med- arbetarnas kompetens och förmåga. I direktiven framhålls bl.a. att om mål och resultatstyrning bryts ned på en alltför detaljerad nivå ökar risken för suboptimering och bristande helhetssyn. En alltför detaljerad styrning kan också hindra utvecklings- och innovations- arbete. Det finns ett behov av att vidareutveckla en tillitsfull styrning av välfärdstjänsterna som bygger på ett ömsesidigt förtroende mellan berörda aktörer. Tillitsdelegationen har som ett av sina uppdrag att ”analysera och redovisa hur en styrning baserad på ökad tillit och kvalitativa snarare än kvantitativa mål påverkar välfärdstjänsternas likvärdighet, rättssäkerhet, kvalitet och kostnader.” Delegationen ska genomföra projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling Organisation och styrning på den lokala samhällsnivån – en forsknings- översikt om förändringar och utvecklingstendenser. : , underlagsrapport till Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07), 2013. kring hur detta ska kunna förverkligas. Delegationen ska lämna ett delbetänkande om ersättningsformer m.m. och en slut- rapport (dir. 2016:51).41 Min bedömning: Några utgångspunkter för dialogen om hur kvaliteten ska kunna stärkas bör vara: att den äldre personen får vara den som bestämmer i sitt eget hem (även i det särskilda boendet), att den äldre personen vet vem som ska ge hjälp och när, att hen känner den personen och har förtroende för hen, att den som hjälper denne har tillräckligt med tid, och har rätt att vara flexibel och lyhörd så att tid och insatser kan an- passas till den äldre personens behov just , att den äldre personen kan lita på att de som hjälper hen vet vad de gör och har rätt kompetens, att den äldre personen kan känna sig trygg med att alla de som ger hjälp med omsorg, vård och rehabilitering arbetar tillsammans – utgör ett team, att dennes egna erfarenheter tas tillvara, samt att alla insatser utformas utifrån att äldre personer som om- sorgstagare är individer, dvs. Kontinuitet, tid, rehabiliterande arbetssätt, kompetent personal, specialisering, trygg hemgång, nära och kompetent arbetsledning, god arbetsmiljö och samverkan/teambaserat arbetssätt är några ingredienser i utformningen av en god vård och omsorg.42 Tillit i styrningen. Tillit och relationer – om kvalitet i 2015:4, 2015. Vad kan då ge den motivation som krävs för att denna goda vård och omsorg ska uppstå? Och vad kan vara hinder som bör undvikas? I en kunskapsöversikt summerar (2015) kunskaps- läget som att de som söker sig till arbete inom vård och omsorg gör det för att göra nytta, göra sitt bästa för omsorgsmottagaren. Relatio- nen mellan den professionelle och omsorgsmottagaren är en primär källa till motivation. Viktiga parametrar för den inre motivationen är kopplade till arbetsuppgifterna, som att få utveckla kompetens, problemlösning och självbestämmande. Faktorer som kan motverka den inre motivationen är bl.a. bristande autonomi, brister i arbets- miljö, strukturer och ledning, stress och bristande bekräftelse.43 Självbestämmandeteorin44 är en processteori som försöker be- skriva hur motivation går till. Några delar är att arbetet är utma- nande, att man får bekräftelse och att det ger en personlig utveck- ling. Intresse, glädje och tillfredsställelse är några begrepp kopplade till detta.45 Att ha utrymme att bestämma, själv eller tillsammans med andra, och uppleva sig ha kontroll över det egna arbetet och arbetssituationen står i centrum för flera teorier. Det är viktigt med stöd, och att kraven i arbetsuppgifterna är rimliga.46 Finansiella incitament, ”pay for performance”, kan ge snabb effekt, men skapar inte någon inre motivation. Det kan innebära att det som ger ekonomisk belöning prioriteras även om det inte är det bästa för omsorgsmottagaren och inte stämmer med ens pro- fessionella kunskap och erfarenhet. Yttre belöningar kan under- minera människors inre motivation. Berövas människor utrymme för att visa personligt intresse minskar man sin arbetsinsats och presterar sämre.47 Att utforma vården och omsorgen om äldre personer med stark styrning av arbetsuppgifterna kan hämma vård- och omsorgsperso- 43Andersson , ., Motivation och finansiella incitament, en litteraturöversikt över de komplexa drivkrafterna inom vård och omsorg. : Forum för Health Policy, 2015. 44Deci, och , M. The ”what” and ”why” of goal pursuits: Human needs and self-detirmination of behavior. Psychological inquiry II (4) (2000):227-268. 45Gagné, och , . Self-determination theory and work motivation. (2005) 26:331-362. 46Andersson , ., Motivation och finansiella incitament, en litteraturöversikt över de komplexa drivkrafterna inom vård och omsorg. för Health Policy, 2015. 47Andersson , ., Motivation och finansiella incitament, en litteraturöversikt över de komplexa drivkrafterna inom vård och omsorg. : Forum för Health Policy, 2015. nalens möjlighet att vara professionell, att själv bedöma vad som behöver göras, när och hur. Det är enligt min bedömning anmärk- ningsvärt att omsorgspersonal ofta omvittnar att de har ett bundet och ofritt arbete, trots att arbetet egentligen ständigt utmanar till att på ett kreativt sätt tillgodose den äldre personens behov. Organisation, ersättnings- och uppföljningssystem och tillgäng- liga resurser sätter ramar och ger begränsningar som kan krocka med de professionella idealen. När vården och omsorgen blir en vara som kan standardiseras, mätas och kontrolleras riskerar om- sorgens själ att skadas. Några hinder för kvalitetsutveckling Det är inte möjligt att enkelt beskriva hur en huvudman ska ge för- utsättningar som kan bidra till att det goda mötet mellan vård- och omsorgspersonal och vård- och omsorgsmottagare uppstår. Det finns ingen säker kunskap om vilken dimensionering av olika for- mer av vård och omsorg som är önskvärd, och det finns ingen nationell rekommendation eller annat stöd för vad som kan anses vara en adekvat bemanning. När huvudmännen ska lägga budget för sin vård och omsorg om äldre personer och lägga fast ersättnings- nivåer till utförarna har de inga bra hjälpmedel för att uppnå de mål som är satta för vården och omsorgen om äldre. Självklart kan det leda till att de ekonomiska ramar som läggs inte alls stämmer med de mål kommunerna har för sin vård och omsorg, och vad som föreskrivs i lag. Det blir då biståndshandläggare och vård- och om- sorgspersonal som får göra de svåra prioriteringarna. På samma sätt kan en enskild utförare ha ett uppdrag kopplat till budget som innebär att resursanvändningen av olika skäl begränsas. Och att en kommun som huvudman, för att klara sin budget, genomför besparingar i sin egen vård- och omsorgsverksamhet som inte svarar mot de mål kommunen satt upp och gällande lagstiftning. Personalen kan vara besjälad av sitt arbete, men det är ingen naturlag att det blir så. Verksamheten kan bli utformad så att det passar personalen snarare än den äldre personen. Det är något som inte går att bortse ifrån. föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete utgör grunden för hur arbetet ska bedrivas för att fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten. Kravet på att kvaliteten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras framgår av 31 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, 16 § tandvårdslagen (1985:125), 6 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och 3 kap. 3 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453), SoL. För att säkerställa en kunskapsbaserad och säker vård och om- sorg kan checklistor vara ett stöd. Checklistor för kvalitetssäkring i särskilt boende respektive hemtjänst är utarbetade av Stiftelsen i samarbete med Svenskt Demens- centrum och (SveDem). Checklistorna är framtagna med särskilt fokus på personcentrerad omvårdnad. De ska stimulera till att teamarbetet stärks och att man lär av varandra genom att få igång en reflektion och diskussion i teamet.48 I kapitel 15, återkommer jag till en redovisning av kvalitets- registren, som är hjälpmedel för ett systematiskt och kunskaps- baserat arbetssätt och uppföljning. Svensk standard Kvalitet i omsorg, service, omvårdnad och reha- bilitering för äldre med omfattande behov i ordinärt och särskilt boende (SS 872500:2015, fastställd av , SIS ), kan användas för ett systematiskt kvalitetsarbete. Denna standard syftar till att säkerställa en trygg och säker vård och omsorg för äldre personer. Den är tänkt att utgå från ett person- centrerat och salutogent förhållningssätt. Standarden ska kunna användas av beställaren som upphandlingsunderlag och därmed som ett stöd vid uppföljning, och av utföraren som stöd för att planera, leda, genomföra och systematiskt utvärdera och förbättra verksamheten (SIS 2015).49 48www.aldrecentrum.se/Global/PDFer/2012/Checklista_sprocentC3procentA4bo_ver1.pdf och /globalassets/arbeta_med_demens_pdf/skalor_instrument/ checklista_hemtj_ver1.pdf 49Svensk standard SIS Kvalitet i omsorg, service, omvårdnad och rehabilitering för äldre med om- fattande behov i ordinärt och särskilt boende. : Svensk Standard SS 872500:2015, 2015. Regeringen har beviljat SIS för fortsatt utveckling av standarder i verksamheter inom LSS samt hem för vård och boende (HVB).50 Standarden inom äldreområdet är omfattande, kräver mycket dokumentation, avser främst hälso- och sjukvård och utgår helt från mätbara indikatorer. Den kan ses som en checklista. Innan den får en bredare användning bör den få en vetenskaplig utvärdering för att pröva om de informationskällor standarden anger för att mäta de olika kvalitetskraven är relevanta och faktiskt mäter det som anges som mål för denna svenska standard – att öka den äldres välbefinnande. Så som den är upplagd är det sannolikt att den snarare mäter olika, om än många, delar, med tonvikt på medicinsk säkerhet, men inte förmår mäta det som är vården och omsorgens kärna – det goda mötet mellan omsorgsmottagare och omsorgs- givare. Och det är just det som är personcentrerad omvårdnad, och som kan skapa trygghet och välbefinnande. Det är också önskvärt att pröva om den tid det tar att dokumentera och analysera de data som standarden anger står i proportion till nyttan. Individens behov i centrum vid behovsbedömningen En personcentrerad vård och omsorg börjar med biståndshand- läggningen. Besluten behöver vara anpassade efter individen och inte utgå från vad som ibland benämns som en insatskatalog. Social- styrelsen har under snart arbetat med att ge bistånds- handläggarna kunskapsstöd och metoder för behovsbedömningen. 50 /pressmeddelanden/2017/01/medel-till-fortsatt-utveckling-av- standarder-for-kvalitet-inom-lss-hvb-och-aldreomsorg/ (hämtad ). Äldres behov i centrum (ÄBIC) – modell för behovsinriktat och systematiskt arbetssätt Mina förslag: Regeringen föreslås ge i uppdrag att fortsätta förvalta och utveckla samt följa upp användningen av modellen Individens Behov i Centrum (IBIC) samt ge myndig- heten i uppdrag att tillhandahålla utbildningar om modellen. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bör ges i uppdrag att, efter samråd med , följa upp och utvärdera om modellerna Äldres behov i centrum (ÄBIC) och dess efter- följare IBIC bidrar till att äldre personers behov tillgodoses på ett rättssäkert sätt och ger tillgång till omsorg som är jämställd och jämlik samt stödjer den äldre personens möjlighet till infly- tande. fick i uppdrag av regeringen att utveckla en modell för att beskriva behov och insatser inom äldreomsorgen.51 Målet med arbetet var att äldre personer i hela landet skulle få stöd och hjälp av god kvalitet utifrån sina individuella behov.52 Modellen, som fick namnet Äldres behov i centrum (ÄBIC), stödjer ett behovsinriktat och systematiskt arbetssätt och ger möjlig- het till strukturerad information för såväl handläggare, som ut- förare av insatser enligt socialtjänstlagen. Det innebär att handlägg- are och utförare använder ett gemensamt språk för dokumentation. vidareutvecklade och anpassade på regeringens uppdrag ÄBIC till Individens behov i centrum (IBIC). Detta arbete har samordnats med regeringens uppdrag till Social- styrelsen att fortsätta sprida, introducera och stödja införandet av IBIC inom äldreomsorgen.53 IBIC ger stöd för tydlig strukturerad beskrivning av behov, be- dömning, mål och resultat. Detta underlättar informationsöver- föring och utgör en viktig del av den dokumentation som behövs Att beskriva och bedöma behov med nationellt fackspråk inom äldre- omsorgen. Plan för utveckling och introduktion. : , 2012. Från Äldres behov i centrum till Individens behov i centrum. : , 2016. Från Äldres behov i centrum till Individens behov i centrum. : , 2016. för att hantera alla uppgifter som är nödvändiga i utredning, be- ställning, planering, genomförande och uppföljning. IBIC utgår från regelverket för handläggning och dokumenta- tion inom och ger stöd för en strukturerad informa- tion av individens behov. Att använda IBIC innebär inte någon dokumentation utöver det som redan följer av regelverket för . Modellen är tänkt att stödja huvudmannen och utförarna i arbetet med att utveckla ändamålsenlig dokumentation och uppföljning på både individ- och gruppnivå. Arbetssättet ger stöd för att beskriva nuläge och mål, vilket innebär möjligheter att följa upp resultatet för individen. Modellen kan användas såväl vid omfattande behov av stöd och hjälp, som vid mindre omfattande behov. har på regeringens uppdrag lämnat stöd till kommunerna för implementering av ÄBIC (nu IBIC). Stödet har utgått i form av en vägledning för Äldres behov i centrum, utbildningsinsatser till lokala processledare, stöd till regionala nät- verk och en webbintroduktion till ÄBIC. utgick även stimulansmedel som stöd till kommuner som utbildat minst en lokal processledare och beslutat att införa ÄBIC. –2015 utbildade lokala processledare i 267 kom- muner och 243 kommuner hade beslutat att införa arbetssättet.54 hade 98 kommuner påbörjat införande av IBIC inom äldreomsorgen. Vid utredningar av behov inför beslut om särskilt boende använde 75 kommuner IBIC helt eller delvis och 44 kommuner använde modellen vid uppföljning av beslutade in- satser i denna boendeform. När det gäller IBIC i ordinärt boende använde 80 kommuner IBIC helt eller delvis för utredningar av behov och 62 kommuner helt eller delvis vid uppföljning av beslu- tade insatser.55 Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport. : , 2016. Från Äldres behov i centrum till Individens behov i centrum. : , 2016. Resultatet av utvecklingsarbete är att: Modellen IBIC stödjer ett behovsinriktat och systematiskt arbets- sätt med användning av ICF i dokumentationen inom såväl handläggning som genomförande av insatser för vuxna personer som, oavsett ålder och funktionsnedsättning, behöver stöd enligt SoL eller LSS. Handläggaren kan i samtal med anhöriga använda IBIC som stöd för att kartlägga och beskriva deras behov och situation. Modellen ÄBIC ingår i IBIC.56 Det har så här långt inte gjorts någon vetenskaplig uppföljning eller utvärdering av om modellen ÄBIC inom äldreomsorgen bidragit till att äldre personers behov tillgodoses på ett rättssäkert sätt och ger tillgång till omsorg som är jämställd och jämlik samt stödjer den äldre personens möjlighet till inflytande. Regeringen föreslås därför ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att, efter samråd med , göra en sådan uppföljning och utvärdering. Den äldres röst – Instrument med nationellt fackspråk för Behov av stöd (BAS) fick i uppdrag av regeringen att utveckla ett nationellt bedömningsinstrument för behovsbedömning i äldre- omsorgen. Uppdraget hade sin bakgrund i att det i samband med propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen57 uppmärksammats att kommunerna använde många olika arbetssätt och olika bedöm- ningsinstrument vid utredningar av äldre personers behov av om- sorg. Rapporter från tillsynsmyndigheterna hade också visat att äldre personer inte fick delta i planeringen av sina insatser i till- räcklig omfattning.58 Från Äldres behov i centrum till Individens behov i centrum. : , 2016. 57Proposition 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen. Den äldres röst – Instrument med nationellt fackspråk för Behov Av Stöd (BAS). , , 2013. redovisade resultatet av sitt arbete. Myndigheten hade tagit fram instrumentet (BAS) för behovsbedömning inom äldreomsorgen tillsammans med bl.a. 45 biståndshandläggare och 255 personer från sju kom- muner. Under utvecklingsarbetet testades formuläret vetenskapligt med avseende på reliabilitet, validitet och användbarhet. BAS är ett frågeformulär för en halvstrukturerad intervju, där frågor med fasta svarsalternativ följs av en möjlighet att beskriva den äldres aktuella situation mer detaljerat i fri text. Syftet med BAS är att handläggaren ska få en nyanserad bild av den äldres egen uppfattning om sin situation och sitt behovs av hjälp och stöd i den dagliga livsföringen. använde 34 kommuner BAS helt eller delvis vid utredningar av behov inför beslut om särskilt boende och 31 kom- muner använde BAS helt eller delvis vid utredningar inför beslut om insatser i ordinärt boende.59 I Rådet för styrning med kunskap samverkar nio statliga myndig- heter inom området hälso- och sjukvård och socialtjänst. Rådet ska verka för att styrningen med kunskap är samordnad, effektiv och anpassad till huvudmännens och professionens behov. Det ska också vara ett forum för frågor om kunskapsutveckling, forskning och innovationer.60 har, med begränsade resurser, ansvaret för . Den sammanfattar ny kunskap och länkar till kunskap hos andra aktörer. Kunskapsguiden är en nationell platt- form som samlar befintlig och ny kunskap inom områdena evidens- baserad praktik, psykisk ohälsa och vård och omsorg om äldre. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att underlätta för personal på alla nivåer som arbetar med hälsa, vård och omsorg Öppna Jämförelser 2016 om äldreomsorg och hemsjukvård. : , 2016. 60Förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. att använda den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Det finns två nationella – Svenskt Demens- centrum, och Nationellt anhöriga (Nka), . Den statliga tillsynsmyndigheten för vård och omsorg () arbetar också med att utveckla former för återföring av kunskap från tillsynen. Forte (för hälsa, arbetsliv och välfärd) ska stödja långsiktig forskning inom äldreområdet. Forskningen ska ha ett förebyggande, hälsofrämjande och tvärvetenskaplig perspektiv och svara mot prioriterade kunskapsbehov. Forskningen ska syfta till att ge vård och omsorg relevanta kunskapsunderlag.61 Detta är några exempel på hur staten söker underlätta för pro- fessionen att ha tillgång till aktuell kunskap, som ett led i en syste- matisk kvalitetsutveckling. Det är angeläget att ha en bred kunskapssyn, som kan inbegripa både kvantitativ och kvalitativ forskning, och som inkluderar den kunskap och erfarenhet som professionen har och den som den en- skilde personen har. Kunskapsbaserad praktik måste stå på tre ben – forskning, yrkeserfarenhet och livserfarenheten hos personen själv. Stimulansmedel för att främja kvaliteten I princip varje regering har identifierat områden där måluppfyllelsen är låg eller där det finns kvalitetsbrister. När en ny regering tillträtt har den genom stimu- lansmedel sökt främja en önskad utveckling. Stimulansåtgärderna har varit av olika karaktär och täckt in olika områden. De har bl.a. syftat till kompetensutveckling, säkrare vård och bättre samordning mellan huvudmännen med det övergripande syftet att främja kvalitetsutveckling. Det är svårt att bedöma vilka effekter satsningarna haft, åt- minstone om ambitionen är att se om de inneburit en bättre kvali- tet – t.ex. i form av en mer personcentrerad, kunskapsbaserad och Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd, regeringsbeslut . sammanhållen vård och omsorg. Eller om livskvaliteten ökat för de äldre personer som varit målgrupp för satsningarna. Det är svår- mätbara variabler, och skulle man kunna mäta förändringar är det svårt att identifiera vad som beror på enskilda faktorer, typ statliga stimulansmedel. Några positiva resultat skulle kunna summeras som Stimulansmedlen har satt fokus på de områden som omfattats av satsningen. Eldsjälar har fått möjlighet att pröva sina idéer. Personal har fått utbildning som sannolikt inte skulle ha varit möjligt annars. Nya organisationsformer har kunnat prövas, såsom rehabteam och demensteam. Metoder för säkrare vård har spritts, t.ex. läkemedelsgenom- gångar och kvalitetsregister som . Risker som påtalats är bl.a. Undanträngningseffekter, att de nationella satsningarna tagit tid och uppmärksamhet från det lokala arbetet med kvalitetssäkring och kompetensutveckling. Bristande samordning med lokal planering och prioritering, med risk att stimulansmedlen blivit engångshändelser i den enskilda kommunen. Att den korta tid som genomgående stått till buds för att planera de projekt respektive utbildningar som ska genomföras med hjälp av stimulansmedlen inneburit att aktiviter hastas fram och därför inte blivit optimala. Den begränsade tid som funnits för att använda medlen innebär att det lokala arbetet inte kunnat genomföras utifrån sina egna tidsbehov utan utifrån en påtvingad tidtabell, och att det skadat möjligheten att avsluta och förankra på ett långsiktigt klokt sätt. Att stimulansmedlen normalt sett varit knutna till en mandat- period vilket kan vara för kort för att kunna bedriva ett genom- tänkt utvecklingsarbete. Att kommunerna förlitar sig på statliga stimulansmedel och inte har en egen innovations- och utvecklingsstrategi och avsätter resurser för det. Att avsaknad av krav eller planer för forskning och utvärdering lett till att man inte tagit tillvara den möjlighet stimulansmedlen ger att kunna dra generaliserbara kunskaper när aktörerna i fria former har fått pröva nytt. Några reflektioner kring vad man bör tänka på vid eventuella kom- mande stimulansmedelssatsningar är