sou · H5B310 · 2017-02-22 00:00:00 — 22Sveriges , Vissa riktlinjer för hanteringen av frågor om vetenskaplig ohederlighet, 1997. 23Forsman, , Forskningsfusk och vetenskaplig oredlighet Forskarnas ansvar och samhällets insyn, , , 1996 s. 3. 2008/09:50 s. 220. Vad är god sed och oredlighet i forskning? 3.4.3Vad betyder ”oredlighet”? Videnskabelig uredelighed har i i dessa sammanhang ansetts korrespondera mot den engelska termen scientific dishonesty, men föreslås fortsättningsvis översättas till research misconduct.25 Svenska synonymer till ordet oredlighet är bl.a. ohederlighet, bedräglighet och falskhet. Begreppet oredlighet förekommer också i vissa juridiska termer. ”Oredligt förfarande” är t.ex. ett brott enligt brottsbalken.26 Brottet är ett komplement till bedrägeribrottslighet och ställer bl.a. krav på vilseledanden. Ett annat exempel är att ombud kan avvisas om de visar ”oredlighet, oskicklighet eller oförstånd” samt att advokater kan stängas av om de gör orätt eller annars ”förfar oredligt”.27 Exempel på oredlighet är i de sammanhangen svikliga förfaranden eller om en advokat åsidosätter sina plikter som advokat. Vilka företeelser är det då som ryms inom begreppet oredlighet i forskning? Det har ända sedan problemen började uppmärksammas förts diskussioner kring innehållet i de begrepp som används. Någon globalt accepterad definition har aldrig funnits, men en viss förändring kan skönjas beträffande både terminologi och de företeelser de refererar till. När man talade om forskningsfusk eller fraud avsågs framför allt medvetet bedrägliga beteenden som ledde till felaktiga forskningsresultat. har fler företeelser av många kommit att betraktas som oredlighet i forskning. Det finns inte heller någon globalt accepterad definition av oredlighet i forskning, men kärnan i begreppet anses vara fabricering, förfalskning och plagiat (FFP).28 Definitioner förekommer i internationella och nationella policy- och riktlinjedokument och i några länders lagstiftning. Det finns både snäva och vida och öppna och slutna definitioner. Snäva definitioner hänvisar till ett litet antal företeelser, t.ex. FFP. definitioner inkluderar ett större antal 25Uddannelsesog , Styrelsen for Forskning og Innovation, Rapport om det danske uredelighedssystem Anbefalinger til håndtering af videnskabelig uredelighed i , s. 33–35. 269 kap. 8 § . 2712 kap. 5 § och 8 kap. 7 § . 28Science Europe, Research Integrity: What it Means, Why it Is Important and How we Might Protect it, Briefing Paper, s. 4. Vad är god sed och oredlighet i forskning? Slutna definitioner räknar upp alla företeelser som klassas som oredlighet medan öppna definitioner tillåter att fler företeelser kan inkluderas, genom t.ex. en formulering som ”FFP och andra allvarliga avvikelser från god forskningssed”. De företeelser förutom FFP som ibland inkluderas i definitioner av oredlighet är av olika art. Det kan t.ex. röra sig om stöld, felaktigt hävdande av författarskap, försvårande av vetenskaplig granskning, felaktig redovisning av forskningsfinansiering eller underlåtenhet att söka och följa etiska tillstånd. Definitionerna skiljer sig också åt i frågan om oredligheten ska ha begåtts uppsåtligen och/eller av (grov) oaktsamhet. Exempel på olika definitioner De svenska lärosätenas definitioner Utredningen har ställt en del frågor till lärosätena om oredlighet i forskning, bl.a. hur de definierar begreppet. Många av dem (14 stycken) hänvisar i sitt svar till den definition som används vid . har egentligen ingen egen definition av termen oredlighet i forskning, utan tillämpar en definition av vetenskaplig oredlighet som, på uppdrag av myndigheten, formulerades 2007 av : Vetenskaplig oredlighet innebär handlingar eller underlåtelser i samband med forskning, vilka – medvetet eller av oaktsamhet – leder till falska eller förvrängda resultat eller ger vilseledande uppgifter om en persons insats i forskningen.29 Sju lärosäten hänvisar i stället till den definition som tidigare föreslogs av Kommittén om forskningsetik: Med oredlighet i forskning menas att en forskare avsiktligt och på ett vilseledande sätt gör avsteg från de vetenskapliga kraven eller medvetet bryter mot allmänt accepterade etiska normer.30 Några lärosäten hänvisar till SUHF:s riktlinjer för hanteringen av frågor om vetenskaplig ohederlighet, i vilka det står att vetenskaplig ohederlighet exempelvis kan bestå i att förfalska eller frisera 29Vetenskapsrådet, God forskningssed, rapportserie 1:2011 s. 107. 30SOU 1999:4 s. 53. Vad är god sed och oredlighet i forskning? undersökningsresultat, eller i att publicera resultatet av andras ansträngningar som resultat av eget arbete.31 Ett lärosäte hänvisar till den amerikanska definitionen av oredlighet i forskning, Federal Policy on Research Misconduct. Den definitionen lyder så här: Research misconduct is defined as fabrication, falsification, or plagiarism in proposing, performing, or reviewing research, or in reporting research results.32 Flera lärosäten har egna definitioner av oredlighet i forskning, ibland i kombination med någon av de ovan angivna, där de räknar upp vilka företeelser som är att betrakta som oredlighet. Förutom FFP nämns då framför allt underlåtelse att inhämta och följa nödvändiga tillstånd från berörda myndigheter, t.ex. etikprövningsnämnd, oberättigat hävdande av författarskap, obehörigt användande av information given i förtroende, förtigande eller undertryckande av resultat eller uppgifter, avsteg från god vetenskaplig sed, försvårande av vetenskaplig granskning och presentation eller annan spridning av falska eller förvrängda resultat. I dansk lag definieras vetenskaplig oredlighet enligt följande: Forfalskning, fabrikering, plagiering og andre alvorlige brud på god videnskabelig praksis, som er begået forsætligt eller groft uagtsomt ved planlægning, gennemførelse eller rapportering af forskningsmæssige resultater.33 Den gällande norska definitionen lyder: Med vitenskapelig uredelighet menes forfalskning, fabrikkering, plagiering og andre alvorlige brudd med god vitenskapelig praksis som er begått forsettlig eller grovt uaktsomt i planlegging, gjennomføring eller rapportering av forskning.34 Båda dessa definitioner är i skrivande stund under omarbetande, se vidare kapitel 5. 31Sveriges , Vissa riktlinjer för hanteringen av frågor om vetenskaplig ohederlighet, 1997. 32http://ori.hhs.gov/federal-research-misconduct-policy 332 § Lov om forskningsrådgivning m.v. 365 af 10. . 345 § Lov om behandling av etikk og redelighet i forskning LOV-2006-06-30-56. Vad är god sed och oredlighet i forskning? och All European Accademies skriver följande i Code of Conduct for Research Integrity: Research misconduct can appear in many guises: Fabrication involves making up results and recording them as if they were real; Falsification involves manipulating research processes or changing or omitting data; Plagiarism is the appropriation of other people’s material without giving proper credit; Other forms of misconduct include failure to meet clear ethical and legal requirements such as misrepresentation of interests, breach of confidentiality, lack of informed consent and abuse of research subjects or materials. Misconduct also includes improper dealing with infringements, such as attempts to cover up misconduct and reprisals on whistleblowers…35 I kapitel 8 diskuterar vi för- och nackdelar med olika definitioner och föreslår en nationell definition av oredlighet i forskning. 3.4.5Hur förhåller sig oredlighet till god sed i forskning? De företeelser som betraktas som oredlighet i forskning är avvikelser från god forskningssed, eller avvikelser från forskningsetiska normer eller principer. I betänkandet kommer vi genomgående att tala om oredlighet i termer av avvikelser från god forskningssed eftersom god forskningssed är det begrepp som används i t.ex. vårt kommitté- direktiv och i lagstiftningen. Enligt svaren på den enkät som utredningen skickade till lärosätena har vissa lärosäten en väldigt bred definition av oredlighet där alla avvikelser från god forskningssed anses utgöra oredlighet. Den vanligaste uppfattningen både i och internationellt är dock att oredlighet utgörs av vissa allvarliga avvikelser från god sed, och att det finns ett fält med avvikelser som inte räknas som oredlighet. 35 och All European , Code of Conduct for Research Integrity, 2011 s. 6. Vad är god sed och oredlighet i forskning? 3.5Hur används begreppen god sed och oredlighet i forskning hos forskningsutförarna? I den enkät som utredningen skickade ut till samtliga universitet och högskolor ombads dessa att redogöra för hur de använder begreppen god sed och oredlighet i forskning. Lärosätena har uppfattat frågan på olika sätt. Vissa hänvisar till hur de definierar begreppen i handläggningsordningar och riktlinjer. Andra beskriver hur begreppen kommer till praktisk användning i verksamheten. De vanligaste svaren av det senare slaget handlar om att begreppen används i forskningen eller som vägledning för forskningen, i utredningar om oredlighet eller i utbildningen (ett tiotal svar vardera). På vilket sätt begreppen används i forskningen eller som vägledning för forskningen framgår oftast inte. Endast två lärosäten svarar att begreppen används i en levande diskussion om forskning vid lärosätet. 3.6Förekomst av oredlighet i forskning 3.6.1Hur vanligt förekommande är oredlighet i forskning? Det har gjorts olika försök att mäta förekomsten av oredlighet i forskning. Ett sätt är att samla in uppgifter från myndigheter och andra som utreder misstänkt oredlighet. På så sätt får man fram data över hur många fall som har utretts och konstaterats. Utredningen har samlat in sådana data från de svenska lärosätena. De 41 lärosäten som har svarat på utredningens förfrågan i denna del har sammantaget redovisat 110 utredningar av misstänkt oredlighet 2010–2015. I 16 av dessa har oredlighet konstaterats, vilket innebär ett snitt på 2,7 konstaterade fall av oredlighet . Vissa utländska myndigheter som hanterar misstänkta fall av oredlighet publicerar statistik över de fall de har hanterat. Antalet upptäckta fall av amerikanska myndigheter pekar på att oegentligheter (fraud) dokumenteras för mellan 1 av 100 000 och 1 av 10 000 forskare.36 I har antalet avgjorda ärenden där fusk 36 , D, How Many Scientists Fabricate and ? A and Meta-analysis of , PLoS ONE 4(5): e5738, 2009. Vad är god sed och oredlighet i forskning? eller frångående av god vetenskaplig praxis konstaterats varit i snitt 5 mellan 2011 och 2015.37 En annan källa till information om förekomst av oredlighet är felaktigheter i publicerade vetenskapliga artiklar. Här har olika undersökningar gett väldigt olika svar på hur vanligt förekommande oredlighet är. Antalet artiklar som dras tillbaka av PubMed library (en databas med över 25 miljoner forskningsartiklar inom biomedicin) på grund av oredlighet är , vilket har föranlett spekulationer om att det finns oegentligheter i mellan av alla vetenskapliga artiklar. Enligt en annan undersökning hade av alla artiklar som sänts till otillbörligt manipulerade bilder38 medan en nyligen publicerad undersökning av över 20 000 biomedicinska vetenskapliga artiklar rörande hur ofta det förekommer att bildmaterial felaktigt används för att visa resultat kom fram till att ungefär 1 av 25 artiklar är drabbade av detta problem.39 När det gäller plagiat brukar numera frekvensen av signifikanta inslag av plagiat i undersökta artiklar visa sig vara någonstans mellan 10 procent40 och 30 procent.41 Ett ytterligare sätt att undersöka förekomsten av oredlighet är genom enkäter till forskare. I en stor enkät utförd av BMJ sade av de tillfrågade forskarna att de sett kolleger fabricera eller falsifiera i sin forskning.42 I vissa länder har det visat sig att de flesta tillfrågade forskare faktiskt medger att de fuskar på olika sätt.43 I en ofta citerad metastudie av sådana undersökningar analyserade resultaten från 18 undersökningar publicerade mellan 1987 och 2008.44 Enligt studien erkände av alla forskare att de fabricerat, förfalskat eller modifierat 37Forskningsetiska delegationen, Verksamhetsberättelse 2015 s. 4. 38Fanelli, D, How Many Scientists Fabricate and ? A and Meta-analysis of , PLoS ONE 4(5): e5738, 2009. 39Bik, E. M. Casadevall, C. och , F. C., The Prevalence of Inappropriate Image Duplication in , mBio vol. 7:3 (2016): e00809-16. 40Se exempelvis Bazdarić, K., Bilić-Zulle, L., Brumini, G. och Petrovečki, M., Prevalence of plagiarism in recent submissions to the , Science and Ethics 1 2010 s. 223–239. 41Se exempelvis , Y., Chinese journal finds of submissions plagiarized, Nature 467(7312):153, 2010. 42BMJ Group Blogs, . 43Se exempelvis och , Prevalence of scientific misconduct among a group of researchers in , Developing World Bioethics, Vol 13:3 (2013) s. 149–157 som fann att medgav oredlighet. 44Fanelli, D, How Many Scientists Fabricate and ? A and Meta-analysis of , PLoS ONE 4(5): e5738, 2009. Vad är god sed och oredlighet i forskning? data eller resultat. erkände att de har ägnat sig åt andra former av avsteg från god forskningssed (i studien kallat questionable research practices). av forskarna hävdade att de känner till att någon kollega har gjort sig skyldig till förfalskning och menade att de känner till att någon kollega har ägnat sig åt andra former av avsteg från god forskningssed. Oredlighet rapporterades oftare av forskare inom medicin/farmakologi än andra discipliner. hävdar att skattningarna troligen underskattar den verkliga förekomsten av oredlighet eftersom undersökningarna ställer känsliga frågor och har vissa andra begränsningar. Det är troligen omöjligt att på ett säkert sätt utforska hur vanligt förekommande oredlighet i forskning är.45 De olika undersökningar som redovisats här ger helt olika svar. Även om vi vet att undersökningarnas resultat är osäkra vågar vi dock dra slutsatsen att åtminstone ett par procent av forskarna anser sig ha varit oredliga, men endast en bråkdel av dem blir upptäckta och fällda. 3.6.2Har förekomsten av oredlighet i forskning ökat? Många personer verksamma inom forskarsamhället ger uttryck för att oredlighet i forskningen blir allt vanligare. Det är dock osäkert vilken tidsperiod de då har i åtanke. Även när det gäller denna fråga finns en del spridda studier och resultat att peka på. En kartläggning som gjordes av Kommittén om forskningsetik 1998 visar att det hade anmälts 24 fall av misstänkt oredlighet i forskning inom svenska universitet och högskolor . I åtta av fallen hade man funnit att oredlighet förelåg, vilket ledde till någon form av påföljder. Fyra fall var fortfarande under utredning.46 Detta ger ett snitt på knappt 2,5 anmälningar och knappt ett fall av konstaterad oredlighet –1997. Enligt den kartläggning som är gjord inom ramen för den här utredningen har i genomsnitt 18 utredningar gjorts och 2,7 fall av oredlighet i forskning konstaterats –2015. Dessa uppgifter visar att antalet konstaterade fall av oredlighet och i synnerhet antalet utredningar verkligen har 45Forsman, , Vetenskap och moral, Bokförlaget , 2002 s. 69 f. 46SOU 1999:4 s. 42. Vad är god sed och oredlighet i forskning? ökat inom universitets- och högskolesektorn, även i relation till antalet forskare, som också har ökat . I genomsnitt anmäldes årligen 198 fall av misstänkt oredlighet till Office of Research Integrity i 1992–2007. anmäldes 240 fall och anmäldes 423 fall. En fullständig utredning gjordes i 29 av fallen 2012 och oredlighet konstaterades i av dessa. Historiskt har oredlighet konstaterats i av de utredda fallen.47 I en undersökning av de artiklar som dras tillbaka från PubMeddatabasen påvisas att andelen artiklar som dras tillbaka på grund av konstaterad eller misstänkt oredlighet (fabricering eller förfalskning) har tiodubblats och ökningen var särskilt markant den senaste tioårsperioden. fann man att alla artiklar där oredlighet misstänktes inte hade dragits tillbaka och att antalet indragna artiklar därför underskattar den verkliga förekomsten av artiklar som bygger på felaktiga resultat till följd av oredlighet.48 De redovisade resultaten visar på en ökning av konstaterade fall av oredlighet under . Vi kan av dessa resultat dock inte dra den bestämda slutsatsen att forskare har blivit mer och mer oredliga. Ännu finns det alltför få säkra resultat som bekräftar en ökning. Att antalet utredningar och konstaterade fall av oredlighet i forskning har ökat kan bero på att allt fler sysslar med granskning av artiklar efter publicering. Det kan också vara så att tidskrifterna har blivit mer medvetna om problemet och mer benägna att dra tillbaka felaktiga artiklar. Att många ger uttryck för att oredlighet i forskning blir allt vanligare kan ha att göra med att ämnet diskuteras alltmer öppet. Slutligen beror alla resultat självfallet på hur oredlighet definieras i varje enskilt fall. Detta resonemang bör inte få oss att underskatta problemet. Tvärtom visar många forskningsresultat på att problemet, även om det är begränsat, åtminstone är mycket större än många trott och att de flesta fall av oredlighet och andra avvikelser från god forskningssed inte anmäls eller utreds. Det står klart att nya former av avvikelser från god forskningssed växer fram och att vår medvetenhet om problemets omfattning har ökat markant. 47Science Europe, Research Integrity: What it Means, Why it Is Important and How we Might Protect it, Briefing Paper, s. 7. 48Fang, F.C., , R. och Casadevall, A., Misconduct accounts for the majority of retracted scientific publications, PNAS, vol. 42, 2012. Vad är god sed och oredlighet i forskning? 3.6.3Varför förekommer oredlighet i forskning? I den akademiska litteraturen och debatten diskuteras en rad faktorer som förknippas med ökad risk för oredlighet i forskning. gör en uppdelning av förklaringsfaktorerna i personliga och strukturella orsaker. Till de personliga orsakerna räknar hon psykiska störningar, ambitioner och fåfänga, girighet, rädsla, artighet, fartblindhet och arrogans samt spelbenägenhet. De strukturella orsaker hon diskuterar är press att publicera mycket och snabbt, bristande anställningstrygghet, dålig organisation på arbetsplatsen och ny teknik, speciellt it.49 Man har också studerat faktorer som (avsaknad av) institutioner och riktlinjer för att främja god sed samt förhindra och utreda oredlighet och grad av öppenhet, debatt och/eller kritik i det akademiska klimatet.50 En iakttagelse är att det allt oftare visar sig att fusk initieras av kommersiella aktörer.51 Det verkar finnas en lukrativ marknad för sådant som både kan lura forskare att delta i något de tror är legitimt och fresta andra till att ta genvägar. Särskilt flitigt diskuteras frågan om pressen att publicera leder till oredlighet och andra avvikelser från god forskningssed. Här pekas på att det råder stor konkurrens i forskarvärlden och att systemen för både finansiering och karriär bygger på att forskaren publicerar så många artiklar som möjligt. Detta skulle kunna skapa incitament för forskare att inte vara helt ärliga i sin forskning, i publiceringen av resultat och i hur meriter framställs. I flera studier har forskare medgivit att de kringgår god forskningssed av sådana skäl.52 När utredningen har diskuterat frågor om god sed och oredlighet i forskning med representanter för forskarsamhället har frågan om huruvida publiceringshets är en orsak till oredlighet i forskning ofta diskuterats. Ett annat kännetecken på dagens forskningsverksamhet som ofta har nämnts är att den sakliga granskningen av forskningen har blivit mer omfattande . Granskning av innehållet i artiklar sker i ökad utsträckning också efter publicering, av andra 49Forsman, , Vetenskap och moral, Bokförlaget , 2002 s. 73 ff. 50Fanelli, D., , R. och Larivière, V., Misconduct Policies, Academic Culture and Career Stage, Not Gender or Pressures to Publish, Affect Scientific Integrity, PLoS ONE 10(6): e0127556, 2015. 51Eriksson, S., Forskningsetikens nya huvudfråga – den falska akademin?, Svensk Kirurgi, vol. 73(4) 2015 s. 180–183. 52Science Europe, Research Integrity: What it Means, Why it Is Important and How we Might Protect it, Briefing Paper, s. 8. Vad är god sed och oredlighet i forskning? forskare eller andra intresserade. Ny teknik har möjliggjort att forskningsdata och forskningsresultat görs tillgängliga för alla via internet. Det finns också en politisk vilja inom bl.a. EU till s.k. öppen vetenskap (open science), där forskningen närmar sig det omgivande samhället, bl.a. genom att forskningsresultat görs öppet tillgängliga och där det omgivande samhället och medborgarna blir mer delaktiga i forskningen. Vid våra samråd har nämnts att ökad granskning skulle kunna medföra att oredlighet i forskning upptäcks i större utsträckning än tidigare och även medverka till att förebygga oredlighet. För att kunna förebygga oredlighet i forskning bör man veta vilka orsakerna bakom oredlighet är. Även när det gäller detta är det dock svårt att säga något med säkerhet. Många hypoteser har förts fram men det finns inte mycket forskning som har bekräftat dem. I avsnitt 15.1 föreslår vi att särskilda medel bör anslås för forskning om oredlighet i forskning. 4Tidigare utredningsarbete och nuvarande system I detta kapitel redogör vi inledningsvis för tidigare utredningsarbete gällande god sed och oredlighet i forskning. Därefter presenterar vi det nuvarande regelverket gällande ansvarsförhållanden för upprätthållande av god sed och för hantering av ärenden som rör utredning av misstänkt oredlighet i forskning. Sist i avsnittet redogör vi för den översyn av verksamheten vid för oredlighet i forskning vid som vi enligt kommitté- direktivet har haft i uppdrag att göra. Forskningsetiska frågor har tidigare utretts vid ett flertal tillfällen. Flera av utredningarna har fokuserat på regelverk och organisation gällande etisk prövning av forskning på människor och djur. Dessa kommer inte närmare att beröras här. Frågor om god sed och oredlighet i forskning har behandlats av Forskningsetiska utredningen i betänkandet Forskningsetisk prövning (SOU 1989:74), i propositionen om forskning (prop. 1989/90:90), i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), av Kommittén om forskningsetik i betänkandet God sed i forskningen (SOU 1999:4), i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), i en promemoria med förslag till reglering i högskoleförordningen (1993:100) av en högskolas ansvar för utredning av misstankar om oredlighet i forskning vid universitet och högskolor (U2004/2082/UH) och i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). utredningsarbete och nuvarande system Den forskningsetiska utredningen som arbetade 1988–1989 hade i uppdrag att framför allt utreda rättsliga och andra förutsättningar för forskning som bygger på uppgifter om enskilda individer samt organisationen för forskningsetisk prövning men även att göra en bedömning av vilka typer av informationsinsatser som kunde erfordras med avseende på forskningen och de etiska reglerna för denna. I utredningens betänkande Forskningsetisk prövning (SOU 1989:74) föreslogs viss reglering av formerna för forskningsetisk granskning, att utbildning i forskningsetik skulle bli ett obligatoriskt inslag i all forskarutbildning och att forskningsråden skulle ta initiativ till att utarbeta ett övergripande program för forskning om forskningsetiska frågor. I regeringens proposition om forskning (prop. 1989/90:90) sades beträffande utvecklingen av den etiska granskingen att medvetenheten om de forskningsetiska problemen hade förstärkts och att de förslag som den forskningsetiska kommittén hade presenterat hade medverkat till detta. Med anledning av regeringens proposition uttalade bl.a. att forskarna själva måste ta ansvaret för den etiska kvaliteten likväl som för den vetenskapliga.