sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Det gäller till exempel kostnader för den löpande administrationen och kontrollen av skatten, framtagande av nya blanketter och information, för att utforma interna it-funk- tioner och att införa möjlighet att deklarera elektroniskt. Skatten kan även ge upphov till kostnader för andra myndigheter än Skatte- verket. Till exempel kan domstolarna få ökade kostnader om den nya skatten kan befaras leda till en ökad mängd överklaganden till domstol eller Kemikalieinspektionen på grund av ett nytt ansvar för en lista över de skattepliktiga ämnen som ingår i växtskyddsmedel. Det är viktigt att notera att företagens och hushållens skattein- betalning till staten inte är en samhällsekonomisk kostnad, då den endast är en transferering från en part till en annan. 4.5Ett legitimt och rättssäkert skattesystem antog riktlinjer för skattepolitiken.3 Enligt rikt- linjerna bör skattepolitiken utformas enligt ett antal vägledande prin- ciper. Dessa principer kan sammanfattas enligt följande: –Ett legitimt och rättvist skattesystem. Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. –Generella och tydliga regler. Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar, med breda skatte- 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. baser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Detta bidrar till ett legitimt och rätt- vist skattesystem. –Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället. Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatte- intäkter. –Hållbara regler i förhållande till EU. Regelverket ska vara fören- ligt med , både i förhållande till specifika rättsakter och till bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funk- tionssätt om fri rörlighet samt reglerna om statligt stöd. Med ett legitimt skattesystem avses ett system som medborgarna förstår och står bakom. gör återkommande kartlägg- ningar av det svenska folkets inställningar till skattesystemet. Den senaste undersökningen avrapporterades och visade på att inställningen till skattesystemet har förändrats i positiv riktning . Förtroendet för myndigheter, såväl i allmänhet som för , är god. Toleransen mot skattefusk och skatteundandrag- ande är låg. Rapporten berör även rättvisebegreppet5 och det framhålls att upplevelsen av rättvisa kan påverkas både från lagstiftarens och tillämpande myndigheters sida. För lagstiftaren är det viktigt att se till att reglerna inte uppfattas som orättvisa. Om innebörden av det rättsliga regelverket är oklar försvåras strävan efter rättvisa och lik- formighet. rapport från SNS konjunkturråd6 berörs också legiti- mitetsaspekter i förhållande till det svenska skattesystemet. Där anges att man i forskningslitteraturen för fram att en legitim beskatt- ning kännetecknas av följande fyra aspekter: 4Se , Medborgarnas synpunkter på skattesystemet, skatte- fusket och kontroll (Medborgarundersökningen). 5A.a., s. 43–47. 6SNS, , Dags för enkla skatter! –man betraktar skatten som ett medel att nå en gemensam väl- färd, –beskattningen upplevs som rättvis, –skattesystemet är enkelt och begripligt, och –man upplever att ”alla andra” gör rätt för sig. har studerat den tidigare medborgarundersökningen från som gjordes 2012. Det konstateras att legitimi- teten för det svenska skattesystemet är relativt hög. Som angivits ovan visare den senaste undersökningen att situationen har förbättrats ytterligare. Frågor om legitimitet och rättvisa är viktiga att beakta vid utform- ningen av skatteregler, och särskilt vid införandet av nya skatter. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet bör en ny skatt utformas så att reglerna är enkla och tydliga att förstå. Skattebasen bör vara så bred som möjligt. Reglerna bör inte innehålla komplicerade gränsdragningar som medför risker för att två personer som i reali- teten har en likartad situation kommer att skattemässigt behandlas på olika sätt. Vidare bör också skatten de facto uppfylla det kommuni- cerade syftet, för att de som betalar skatten ska känna att det finns en berättigad anledning att göra så. En ny skatt måste också betalas av alla de som ska betala skatten och inte enkelt gå att undvika.7 Utredningen instämmer i bedöm- ning8 att utmaningen för den som vill införa en kemikalieskatt är att dess avgränsning inte ska vara godtycklig utan konsistent. Skatten ska också vara möjlig att administrera. Annars kommer den att upp- levas som orättvis, riskerar att träffas av statsstödreglerna eller bli omöjlig att upprätthålla på grund av tillämpningsproblem. 7Peter Verboon och , The role of fairness in tax compliance, , 65, 136–145, och , och , Enforced versus voluntary tax compliance: The ’’slippery slope’’ framework, Psychology 29 (2008) 210–225. 8Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). 5Skatt på kadmium i vissa produkter I direktiven anges att utredningen ska analysera behovet av beskatt- ning för att minska spridningen av kadmium och hälso- och miljöfar- liga ämnen och tungmetaller i miljön i syfte att nå miljömålen. I upp- draget ingår att analysera vilka källor till tillförsel och flöden av tungmetaller som kan vara lämpade för beskattning. Föreslagna skatter ska vara kostnadseffektiva och verkningsfulla, inte strida mot unions- rätten samt vara enkla att tillämpa och kontrollera. I avsnittet behandlas de miljö- och hälsofarliga aspekterna av kad- mium, de principiella utgångspunkterna för avgränsningen till vissa källor och utgångspunkterna för utformningen av skatten. 5.2Regler om kadmium i produkter Det finns flera normreglerade gränsvärden för kadmiumhalten i olika produkter. I detta avsnitt redogörs för några av dessa regleringar. Skatt på kadmium i vissa produkter 5.2.1Regler på EU-nivå och pågående arbete Det finns EU-gemensamma gränsvärden för kadmium i livsmedel och i foder.1 Som exempel kan nämnas att för vete och ris är gräns- värdet /kg, för annan spannmål än vete och ris är det / kg och för bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn är gränsvärdet /kg. Inom EU pågår arbete med att ersätta den nuvarande förord- ningen om gödselmedel med en ny förordning om CE-märkta göd- selprodukter. Förutom mineralgödsel föreslås förslaget omfatta göd- selprodukter som tillverkas från återvunna och organiska material och därmed bidra till att skapa en cirkulär ekonomi och minska be- roendet av råmaterial från tredjeland, såsom fosfor. Förslaget inne- fattar även bestämmelser för produkter som inte i sig själva är gödsel- medel men används för att förbättra växternas näringsutnyttjande. Syftet med förslaget är skapa lika villkor för gödselprodukter på EU- nivå och öka företagens möjlighet till tillträde till den inre markna- den. Syftet är också att öka skyddet för människors, djurs och växters hälsa och miljön genom att begränsa förekomsten av föroreningar i gödselprodukter och gödseltillsatser. I förslaget ingår förutom krav på innehåll av minsta halt av näringsämnen i produkterna också grän- ser för produktens innehåll av ett flertal tungmetaller, bakterier och makroskopiska orenheter. Förslaget innebär en successiv sänkning av kadmiumhalten i mineralgödsel till kadmium per ton fosfor, vilken är lägre än den nuvarande svenska förbudsnivån på kadmium per ton fosfor.2 1Angående livsmedel se Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel. Angående djurfoder se Kommissionens förordning (EU) nr 574/2011 av om ändring av och rådets direktiv /32/EG vad gäller gränsvärden för nitrit, mela- min, spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet. 2Se Faktapromemoria 2015/16:FPM72, Förordning om CE-märkta gödsel- produkter. Skatt på kadmium i vissa produkter Det finns nationella gränsvärden för kadmium i mineralgödsel, av- loppsslam för jordbruksändamål samt batterier.3 har meddelat föreskrifter om användningen av avloppsslam inom jord- bruket som bland annat innehåller bestämmelser om högsta tillåtna halt av kadmium och andra metaller i åkermarken vid tillförsel av av- loppsslam.4 Kemikalieinspektionen för ett produktregister över bland annat anmälningspliktiga gödselmedel och kalkprodukter på den svenska marknaden. I produktregistret finns också uppgift om kadmiumhalten i de berörda gödselmedlen.5 skatt på kadmiuminnehållet i gödselmedel har tidigare haft en skatt på kadmiuminnehållet i gödsel- medel.6 Från början utgick gödselmedelsskatten enbart på kväveinne- hållet. Skatten på kadmium infördes 1994.7 Stöd för beskattning av kadmium fanns i två utredningar som föregick lagförslaget.8 Av pro- positionen framgår att kadmiumtillförseln till den svenska åkermar- ken hade minskat från per hektar 1970 till per hektar 1991. Ändå var tillförseln ungefär tio gånger så stor som bort- föringen. infördes ett gränsvärde på kadmium i handelsgödsel på per ton fosfor. Gränsvärdet bedömdes framför allt medföra att inte blev ett land för försäljning av gödselmedel med höga kadmiumhalter när länder i övriga införde gränsvärden. Med hänsyn till storleken på tillförseln jämfört med bortföringen och med beaktande av att gränsvärdet sattes relativt högt fanns det anledning att gå vidare med ytterligare åtgärder i form av ekonomiska styrmedel för att minska kadmiumhalten i handelsgödsel. Målet med skatten var 3Se Förordning (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter, 3, 11 d och 20 §§. 4Se kungörelse med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket(SNFS 1994:2, senast ändrad genom NFS 2001:5). 5Se Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 2008:2) om kemiska produkter och biotek- niska organismer. 6Lag (1984:409) om skatt på gödselmedel. 7Skatten kallades då miljöavgift och administrerades av , se prop. 1993/94:3. 8Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel (SOU 1990:59) och Mindre kadmium i han- delsgödsel (SOU 1992:14). Skatt på kadmium i vissa produkter att ge incitament till rening och bidra till en snabbare utveckling av renare teknik. Skattesatsen var per gram kadmium i gödselmedlet. Om kadmiumhalten var per ton fosfor eller mindre utgick ingen skatt. Tröskelvärdet infördes av mättekniska skäl. Skatten på gödselmedel avskaffades i budgetpropositionen 20109 med motiveringen att beskattningen försämrat de svenska lantbru- karnas konkurrensvillkor utan att ha någon större effekt på använ- dandet av gödselmedel. I promemorian som föregick slopandet fram- går att det fanns en tydligare effekt av skatten på kadmiuminnehållet jämfört med kvävedelen, med hänvisning till att kadmiumtillförseln via mineralgödsel sjunkit drastiskt . Kad- miumtillförseln hade minskat både beroende på minskad användning av fosforgödselmedel och på de insatser som gjorts av näringen för att de mest använda produkterna ska innehålla låga halter av kadmium.10 Det poängteras dock i promemorian att det inom EU bara är som har en generell skatt både på kväve- och kadmiuminnehållet i handelsgödsel. 5.2.3Övriga insatser för minskad kadmiumhalt För ekologisk certifiering enligt KRAV finns det särskilda gräns- värden för hur mycket tungmetaller som får tillföras åkermarken genom inköpta produktionshjälpmedel. För kadmium är gränsvär- det /hektar och år.11 Gödselmedelsföretagen har arbetat aktivt för att minska halten av kadmium i mineralgödsel genom att välja råvaror med låg kad- miumhalt. Det bör även nämnas att det finns många åtgärder inom jord- bruket som påverkar kadmiumhalten i grödan. Många jordbruks- företag arbetar aktivt och långsiktigt med dessa frågor och vidtar åtgärder för att kadmiumhalten ska hållas på så låg nivå som möj- ligt. Det gäller särskilt om den odlade spannmålen ska användas inom områden där det finns särskilda krav på kadmiuminnehåll uppställda, som till exempel för barnmatstillverkning. 2009/10:1, avsnitt 7.2.5.24. 10Slopad skatt på gödselmedel, , dnr Fi2009/6027. 11KRAV (2017) Regler för KRAV-certifierad produktion. Skatt på kadmium i vissa produkter En åtgärd är att använda grödsorter som tar upp mindre kadmium. Arbetet med växtförädling har varit framgångsrikt i och jord- bruksnäringen driver aktivt utvecklingen framåt på detta område.12 Det är också viktigt var jordbrukarna väljer att odla olika grödor för olika ändamål eftersom kadmiumhalten i åkermarken kan variera lokalt. Olika odlingsåtgärder kan påverka halten växttillgängligt kad- mium, till exempel kalkning av sura jordar och insatser som syftar till att höja mullhalten. Vilken teknik som används för att mala spannmål kan också ha effekt på kadmiumhalten i livsmedlet. Även odling av asp, eller salix kan bidra till att minska hal- ten av kadmium i marken. Till exempel tar salix upp runt 20 gånger mer kadmium per kilo biomassa än till exempel spannmål. Salix ger även mer biomassa och ökar jordarnas mullhalt, vilket är intressant både för att möjliggöra omställningen till en mer biobaserad ekonomi och för att binda kol. Odling av salix är dock beroende av odlingens lönsamhet och efterfrågan av biobränsle på en lokal marknad.13 5.3Kadmium – från tillförsel till till hälsoeffekter Bedömning: Tillförsel av kadmium till leder – via födan – till ökade risker för negativa hälsoeffekter. Tillförsel av kadmium till som leder till hälsoeffekter och medföljande samhällsekonomiska kostnader som en följd av för- höjt intag av kadmium via födan beskrivs översiktligt i figur 5.1. 12Lantmännens forskningsstiftelse har särskilt prioriterat projekt som kan utveckla växtförädling, utsädesodling och utsädesproduktion samt projekt som kan effektivisera användningen av inhemska foderråvaror och minska innehållet av kadmium och andra oönskade ämnen i spannmål. 13Det bör noteras att odling av energigrödor innebär att marken inte kan användas för annan odling. För att sådan odling ska vara intressant krävs därför att det går att få en rimlig avkastning av den produkt som erhålls. För en fördjupning se Jordbruks- verkets skrift, Mer än bara energi, miljö- och samhällsnyttor med energigrödor (2013). Skatt på kadmium i vissa produkter Kadmium tillförs åkermarken direkt via gödselmedel (avloppsslam, biogödsel, mineralgödsel och stallgödsel), via kalkningsmedel och genom atmosfärisk deposition. Dessutom finns det ett flertal in- direkta källor, till exempel foder och utsläpp till luft. tillför dessa källor uppskattningsvis drygt kadmium till den svenska åkermarken. Det årliga utflödet från åkermarken i form av naturligt läckage och uttag genom skörd av grödor är uppskattningsvis cirka 1,5 ton.14 I bilaga 4 finns en detaljerad flödesbild över olika källor för tillskott av kadmium till åkermarken och över hur mycket kadmium respektive källa bidrar med, samt över utflödet av kadmium från åker- marken. Mängden kadmium i åkermarkens matjordsskikt steg under större delen av . (1992)15 bedömde att mängden kad- mium i den svenska åkermarkens matjordsskikt var per hektar och att den hade stigit till per hektar.16 I brukas åker- mark vilket ger att den totala mängden kadmium i åkermarkens mat- jordsskikt är . Merparten av nettotillskottet under 14Läckage och skördeuttag per hektar har uppskattats till 0,40 respektive . Givet detta och att den svenska åkermarken är så är det årliga utflödet av kadmium från den svenska åkermarken omkring . Se , J. (2009) Strategi för att minska kadmiumbelastningen i kedjan mark-livsmedel-människa. Rapport nr 1/2009. 15Andersson A (1992) Trace elements in agricultural soils – fluxes, balances and background values. , report 4077. 16Denna bedömning bekräftas av en markkartering som visar att halten kadmium i matjord är i genomsnitt högre än halten i alven. Alven är det jordskikt som ligger närmast under matjorden, och som bedöms vara relativt opåverkad av mänsklig aktivitet. Se , J. (2009) Strategi för att minska kadmiumbelastningen i kedjan mark-livsmedel- människa. Rapport nr 1/2009). Skatt på kadmium i vissa produkter beräknas ha kommit från gödselmedel och nedfall från luften. Eftersom det årliga utflödet genom läckage och skördeuttag nu- mera sannolikt är större än det årliga inflödet så är mängden kad- mium i åkermarken sannolikt fallande. Nettot mellan utflöde och inflöde är enligt utredningens bedömning i storleksordningen 0,1– per hektar och år. Kadmiumhalten i matjorden påverkar i sin tur hur mycket kad- mium som tas upp av grödan. Upptaget beror också på andra mark- egenskaper, till exempel på jordarten (lerpartiklar binder kadmium i mindre växttillgänglig form), på mullhalten (högre mullhalt ger lägre upptag), och på jordens surhetsgrad (högre pH ger minskat upptag). Skillnader i kadmiumhalt och andra markegenskaper leder till att kadmiumhalterna i gröda varierar över landet, till exempel innehåller spannmål från generellt mindre kadmium än spann- mål från åkermarkerna i , och (se bi- laga 3). Kadmiumupptaget varierar även mellan olika grödor och gröd- sorter. Liksom kadmiumhalten i åkermarken ökade även halterna i svenskodlade grödor under större delen av 1900-talet.17 Mätdata tyder dock på att ingen ytterligare ökning skett de senaste cirka 30 åren, vilket kan förklaras av att nettot mellan in- och utflöde av kadmium varit relativt litet.18 17Eriksson J., (2009) Strategi för att minska kadmiumbelastningen i kedjan mark-livsmedel- människa. Rapport nr 1/2009 18Det är dock värt att notera att kadmiumnivåerna i åkermarken är på sådana nivåer att in- taget av kadmium via den föda som odlas på marken leder till risk för negativa hälsoeffekter. Skatt på kadmium i vissa produkter Bland icke-rökare står födan för av kadmium- intaget.19 Övrigt intag sker främst via inandningsluften. Enligt Livs- medelsverkets matkorgsundersökning var det dagliga intaget av kadmium via födan ungefär per person (Livs- medelsverket 201720). Detta motsvarar per kilo kroppsvikt och vecka.21 Merparten av intaget kommer från spann- målsprodukter (), potatis (), grönsaker (14 pro- cent)22 samt socker och sötsaker (). Intaget via födan har ökat jämfört med motsvarande undersökning 1999 respektive 2010. bedömning är att det beror på såväl ändrade kostvanor – ökad konsumtion av grönsaker och full- kornsprodukter – som högre uppmätta halter kadmium. Livsmedels- verket betonar att grönsaker och fullkornsprodukter innehåller många nyttiga näringsämnen som vi behöver mer av.23 Den ökade konsumt- ionen av dessa livsmedel är därför positiv, men den medför dock att intaget av kadmium via födan – och de negativa hälsoeffekterna därav Kadmium har harmoniserade klassificeringar enligt CLP-förord- ningen24 som cancerogent (kategori 1B), mutagent (kategori 2) och reproduktionstoxiskt (kategori 2). Kadmium är också klassificerat som skadligt för vissa organ vid upprepad exponering (STOT RE 1), främst avseende njurar och benskörhet.25 Det är känt att kadmium ansamlas i framför allt nju- rarna. Vid hög kadmiumbelastning kan njurens förmåga att rena blodet från nedbrytningsprodukter försämras. 19EFSA (2009) Scientific opinion, Cadmium in food. Adopted on 30 January 2009. (2009) 980, 1–139. 20Livsmedelsverket (2017). Swedish Market Basket Survey 2015 – per capita-based analysis of nutrients and toxic compounds in market baskets and assessment of benefit or risk. Livs- medelsverkets rapportserie nr 26/2017. 21Kompletterande kommentar från ur rapporten ovan: This result is quite similar to that obtained in a more detailed assessment of the cadmium exposure in the adult Swedish population where the median intake was estimated to 1 μg/kg. b.w./week (Sand and , 2012). The present results are also roughly similar to those obtained in previous assess- ments based on market basket analyses in 1987 (12 μg/person/day) (and Kumpulainen, 1991) and in 1999 (10 μg/person/day) (et al., 2011). 22Inklusive övriga rotfrukter. 23Inlaga från till utredningen . 24Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven /548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006. 25Utöver dessa hälsobaserade klassificeringar så bedöms kadmium även ge såväl akuta som kroniska skador på vattenlevande organismer. Skatt på kadmium i vissa produkter utsöndras långsamt, med en halveringstid som är upp till flera decen- nier lång.26 Kadmiummängden i njurarna ökar därför under en stor del av livet. Blodkadmiumhalter från svenska studier ligger i spannet 0,25–0,(medel och median), medan median- värdet för kadmiumhalterna i urin från tre relativt omfattande svenska studier ligger i spannet 0,12–0,per gram kreatinin27. EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet, EFSA, bedömde i en om- fattande kartläggning år 200928 att njureffekter uppstår vid kadmium- halter i urin per gram kreatinin. Utifrån detta bedömdes det tolerabla intaget för kadmium, dvs. den nivå där all- varliga effekter inte förväntas uppstå, vara på per kilo kroppsvikt och vecka.29 EFSA:s slutsats var att delar av befolkningen utsätts för exponering för kadmium i sådan omfattning att skadliga effekter på njurarna inte kan uteslutas och att exponeringen för kad- mium bör minska. EFSA tog i sin bedömning främst hänsyn till potentiellt skadliga effekter på njurarna. har det dock tillkommit forsk- ning om kadmium och benskörhet. Två studier av et al.30,31 visar på signifikant högre risk för frakturer hos kvinnor vid ett dagligt kadmiumintag eller urinkadmium per gram kreatinin. et al.32 visar på signi- fikant högre risk för frakturer hos män vid ett dagligt in- tag . Dessa studier indikerar att förhöjd risk för 26I ett förslag på restriktioner mot användandet av kadmium i konstnärsfärger som lämnades in av Kemikalieinspektionen till EU:s kemikaliemyndighet (ECHA) 2013 anges tre estimat : 10–, 7–16, respektive 18–. 10162/04846943-29dc-40c0-9bc5-0116d3757e83 () 27Kemikalieinspektionen (2011) Kadmiumhalten måste minska – för folkhälsans skull. En risk- bedömning av kadmium med mineralgödsel i fokus. Rapport från ett regeringsuppdrag. Kemikalieinspektionens rapport nr 1/11. 28EFSA (2009). 29EFSA beräknade medelintaget inom EU till 2.3 μg kadmium/kg kroppsvikt och vecka. Högre intag kan förekomma hos vegetarianer eller personer som bor i kraftigt kontamine- rade områden. 30Engström, A., , K., Suwazono, Y., , A., , M., , A. (2011). Long-term cadmium exposure and the association with bone density and fractures in a population-based study among women. 31Engström, A., , , , M., , B., , A., , A. (2012). Associa- tions between dietary cadmium exposure and bone density and risk of osteoporosis and fractures among women. 32Thomas, L., , , , B., , A., , A. (2011). Dietary Cadmium Exposure and Fracture Incidence Among Men: A Population-Based Prospective Cohort Study. Research, Vol 26, No 7, 2011, pp 1 601–1 608. Skatt på kadmium i vissa produkter frakturer uppstår vid nivåer på kadmiumexponering via födan som stora delar av befolkningen utsätts för. Det finns också anledning att misstänka att nuvarande nivåer för kadmiumexponering kan påverka risken för hjärt- och kärlsjuk- domar33 och vissa former av cancer.34 Slutligen finns stöd för att för- höjd kadmiumhalt i urin kan leda till ökad dödlighet.35 I bilaga 2 görs en approximativ kvantifiering av hela effektkedjan i figur 5.1. Denna utgör underlag till såväl valet av skattesats som kvantifiering av hälsoeffekterna i konsekvensanalysen. 5.4Är skatt på kadmium ett effektivt styrmedel – principiella utgångspunkter Bedömning: En skatt på kadmium kan vara lämplig som ett kom- pletterande styrmedel i syfte att minska tillförseln av kadmium till , och vidare till människokroppen via födan. 5.4.1Skatt på kadmium – ett kompletterande styrmedel finns gränsvärden för kadmium i en mängd livsmedel och andra produkter.