sou · H5B377 · 2017-10-17 00:00:00 — 11.1Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) Ändringen i andra stycket innebär ett förtydligande av att kommun- styrelsen har uppsiktsplikt även över verksamhet som bedrivs med stöd av samverkansavtal. Förslaget innebär alltså ingen egentlig änd- ring i sak eftersom uppsiktsplikten redan får anses omfatta verksam- het som bedrivs av annan kommun med stöd av avtal: sådan verk- samhet bedrivs formellt sett av nämnden i den egna kommunen även om det är utförarkommunen som i praktiken utför uppgifterna. Omfattningen av styrelsens uppsiktsplikt har historiskt utökats i takt med att regleringen av de kommunala verksamhets- och samverkans- formerna har utvecklats. Kommunen bör ta ställning till hur uppsiktsplikten ska kunna full- göras av styrelsen redan när själva samverkansavtalet utarbetas, efter- som kommunen genom utformningen av avtalsvillkoren kan behöva tillförsäkra sig den insyn och information som är nödvändig för att styrelsen ska kunna fullgöra detta åliggande. Av särskild vikt är givet- vis att reglerna kring delegation, brukarmedverkan och anmälan av beslut följs av utförarkommunen och dess anställda. I första hand an- kommer det på de olika nämnderna att tillse att de samverkansavtal som har ingåtts inom deras respektive ansvarsområde fullgörs enligt uppställda villkor (6 kap. 6 § KL). Det övergripande syftet med styrel- sens uppsiktsplikt är att tillsammans med uppsikten över verksamhet som bedrivs i andra former bidra till en överblick över kommunens organisation och dess verksamhet. Innebörden av uppsiktsplikten för styrelsen beror på de lokala för- utsättningarna, utifrån bl.a. avtalens omfattning samt organisatoriska och ekonomiska betydelse för kommunen eller . Till ledning för fullgörandet av uppsiktsplikten tjänar uttalanden kring denna uppgifts innebörd i tidigare lagstiftningsärenden. Givetvis är det av vikt att styrelsen agerar och tar initiativ till nödvändiga åtgärder om den vid fullgörandet av denna uppsikt konstaterar missförhållan- den. Sådana brister kan bestå i att samverkansavtalet inte fullgörs enligt sina villkor eller att den bedrivna verksamheten är förenlig med lag eller annan författning. Det kan t.ex. vara fråga om att den inom ramen för samverkansavtalet bedrivna verksamheten är förenlig med den kommunala befogenheten eller att hand- läggningsrutiner eller liknande uppvisar brister. En grundläggande förutsättning för att styrelsen ska kunna full- göra sin uppsiktsplikt med avseende på kommunala samverkansavtal är att styrelsen har kännedom om vilka samverkansavtal som kom- munen eller har ingått med andra kommuner och lands- ting. Förtydligandet av uppsiktsplikten sammanhänger därför med den av utredningen föreslagna rapporteringsskyldigheten (se nedan). Övervägandena finns i avsnitt 7.4. Rubriken närmast före bestämmelsen är ny. Bestämmelsen är ny. Av första stycket framgår att en kommun eller landsting får träffa avtal om att dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan kommun eller landsting. Om ett sådant avtal kan ingås av en nämnd eller kräver ett godkännande av fullmäktige beror på om det är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt, se 5 kap. 1 § KL. Av första stycket andra meningen framgår att genom ett sådant avtal får en kommun eller ett landsting tillhanda- hålla tjänster åt en annan kommun eller landsting, utan hinder av vad som anges i 2 kap. 1 § KL om anknytning till kommunens eller område eller dess medlemmar. Detta innebär ett undan- tag från lokaliseringsprincipen för samverkansavtal för den kommun eller det landsting som med stöd av avtalet utför tjänster eller be- driver verksamhet. Det är dock av vikt att understryka att lokaliser- ingsprincipen fortfarande gäller som befogenhetsgrundande utgångs- punkt för den kommun eller det landsting som med stöd av avtalet får uppgifter utförda. Avtalssamverkan är med stöd av denna be- stämmelse endast möjlig vad gäller uppgifter som faller inom den kommunala befogenheten. Om uppgiften inte är en angelägenhet med nödvändig anknytning till hemkommunens eller hemlandstingets område eller medlemmar får kommunen eller givetvis inte med stöd av ett samverkansavtal överenskomma om att någon annan ska utföra uppgiften. Bestämmelsen innebär inte heller något undantag från utgångs- punkten i 2 kap. 2 § KL, nämligen att kommuner och landsting inte får utföra uppgifter som enbart andra ska ha hand om. Detta inne- bär att kommuner och landsting inte kan avtalssamverka om sådana uppgifter som enbart ankommer på endera en kommun eller ett landsting, eller som ankommer på staten. Vidare kan utförandet av uppgifter ”delvis” överlåtas med stöd av första stycket. En kommun eller ett landsting kan alltså välja att endast avtalssamverka kring vissa men inte alla uppgifter på olika områden. Givetvis är det av vikt att det tydligt framgår av själva sam- verkansavtalet vilka uppgifter som omfattas av avtalssamverkan. Av andra stycket framgår att kommuner och landsting får överens- komma att uppdra åt en anställd i en annan kommun eller ett annat landsting att besluta på kommunens eller vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Bestämmelsen ger stöd för delegering av beslut till anställd i annan kommun. När beslu- tanderätten överlåts beslutar den anställde på den delegerande kom- munens vägnar. Det kommunala organ, vanligtvis en nämnd, som delegerat beslutanderätten har kvar sitt övergripande ansvar för verk- samheten enligt 6 kap. 6 § KL. Ärende som avses i 6 kap. 38 § KL får inte delegeras – vare sig till anställd i den egna eller i en annan kommun. Av 6 kap. 38 § KL fram- går nämligen att beslutanderätten i ärenden bl.a. inte får delegeras när det gäller verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet eller rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaf- fenhet eller annars av större vikt. Av 6 kap. 38 § första stycket punk- ten 5 KL framgår också att det även i andra lagar eller författningar än kommunallagen kan finnas inskränkningar i rätten att delegera ären- den. Sådana inskränkningar i möjligheten att delegera ärenden finns bl.a. i 10 kap. 3–6 §§ socialtjänstlagen (2001:453) och 12 kap. 6 § (2010:900). Vid extern delegering av ärenden gäller bestämmelserna i 7 kap. 6–8 §§. Den nya bestämmelsen innebär därmed även att hemkom- munen kan tillåta att en förvaltningschef i utförarkommunen som har getts rätt att fatta beslut med stöd av extern delegation i sin tur får uppdra åt en annan anställd att fatta beslutet (s.k. extern vidare- delegation). Detta framgår av hänvisningen till 7 kap. 6 § KL. Den nämnd som delegerar beslutanderätten till en anställd i en annan kommun kan genom hänvisningen till 7 kap. 7 § KL även uppställa villkor om sådan brukarmedverkan som avses i denna paragraf. Detta innebär också att den delegerande nämnden får bestämma att den anställde får fatta endast beslutet om företrädare för brukarna har tillstyrkt beslutet (7 kap. 7 § andra stycket KL). Slutligen föreskrivs genom hänvisningen till 7 kap. 8 § KL att nämnden i samverkans- avtalet ska uppställa villkor om i vilken utsträckning beslut som har fattats med stöd av sådant uppdrag ska anmälas till den. Av 7 kap. 8 § andra meningen KL framgår att beslut som inte anmäls ska proto- kollföras särskilt, om beslutet får överklagas enligt bestämmelserna i Slutligen gäller bestämmelserna i 6 kap. 28–32 §§ om jäv för en an- ställd i en annan kommun eller ett annat landsting som fattar beslut med stöd av delegation enligt denna bestämmelse. Detta motsvarar vad som redan gäller enligt en rad bestämmelser om extern delegation i olika speciallagar (se t.ex. 26 § tredje stycket lagen [2010:1011] om brandfarliga och explosiva varor och 26 kap. 7 § andra stycket miljö- balken). Extern delegation enligt andra stycket är endast möjlig inom ramen för de uppgifter som faktiskt omfattas av själva samverkansavtalet. Delegation med stöd av andra stycket är vidare endast möjlig om avtalssamverkan grundas på den generella regeln i kommunallagen. Om det i annan lag eller författning finns bestämmelser om avtals- samverkan gäller de i stället för den generella bestämmelsen i kom- munallagen (se nästa stycke). Bestämmelsen i tredje stycket är en regel om subsidiaritet. Om det i annan lag eller författning finns regler om avtalssamverkan eller extern delegation gäller dessa i stället för den nya generella regeln i kommunallagen. Så är fallet i t.ex. skollagen och hälso- och sjuk- vårdslagen. Regler som möjliggör för kommuner och landsting att på olika områden använda privaträttsliga subjekt för att utföra kom- munala uppgifter är inte regler om avtalssamverkan (se 12 kap. 4 § andra stycket RF och 10 kap. 1 § KL). Sådana regler berörs alltså inte av dessa bestämmelser. Inte heller berörs de möjligheter som finns på olika områden att överföra det kommunala eller landstingskom- munala huvudmannaskapet för olika uppgifter till andra aktörer. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. Bestämmelsen, som är ny, innebär ett krav på styrelsen att rapportera till fullmäktige vilken avtalssamverkan som kommunen eller ingår i. Kravet omfattar alla samverkansavtal, både de som ingås med stöd av 9 kap. 37 § KL men även sådana som in- gås med stöd av bestämmelser i speciallagstiftning. Rapporterings- skyldigheten är inte begränsad till nya samverkansavtal, utan styrel- sen måste sammanställa befintliga och nya samverkansavtal som kommunen eller har ingått och rapportera dessa till fullmäktige. Syftet med rapporteringen är att fullmäktige ska få en överblick över den samverkan som kommunen eller ingår i. Det primära syftet är alltså inte att styrelsen eller fullmäktige ska ta ställning till om den inom ramen för avtalssamverkan bedrivna verksamhet är förenlig med avtalsvillkoren eller utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna. Bestämmelsen föreskriver inte någon närmare omfattning eller ordning för rapporteringsskyldigheten. Det närmare innehållet i olika samverkansavtal behöver inte återges. Informationen måste dock vara tillräckligt omfattande för att fullmäktige ska få en överblick över den verksamhet som bedrivs med stöd av samverkansavtal. Rap- porteringen bör innehålla information om vilken verksamhet som bedrivs med stöd av avtalet; vilka kommuner eller landsting som av- talet har ingåtts med samt om avtalet innebär att kommunen eller har delegerat beslutanderätt. Rapporteringsskyldigheten kan fullgöras genom att styrelsen väcker ett separat ärende i full- mäktige eller att redovisningen sker i årsredovisningen eller i sam- band med styrelsens förslag till budget. Formerna får avgöras utifrån lokala förhållanden. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Ändringen i första meningen innebär att denna bestämmelse endast reglerar möjligheten att överlämna uppgifter till privaträttsliga sub- jekt (”en annan juridisk person eller en enskild individ”). Möjlig- heten till avtalssamverkan och extern delegation på om- rådet regleras i stället i kommunallagen, 9 kap. 37 § KL. Angående tillämpningen av denna paragraf, se kommentaren till 9 kap. 37 § KL. Ändringen påverkar inte möjligheten att sluta avtal med privat- rättsliga subjekt om att utföra kommunens uppgifter enligt denna lag eller att överlåta uppgifter mellan kommuner och landsting en- ligt andra och tredje styckena. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.1. 11.3Förslaget till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § kommunallagen, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.2. 11.4Förslaget till lag om ändring i Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.5Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Ändringen innebär att denna bestämmelse endast reglerar möjlig- heten att överlämna uppgifter till privaträttsliga subjekt (”en annan juridisk person eller en enskild individ”). Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i stället i 9 kap. 37 § KL. Angående tillämpningen av denna paragraf, se kom- mentaren till 9 kap. 37 § KL. Ändringen påverkar inte möjligheten att sluta avtal med privat- rättsliga subjekt om att utföra kommunens uppgifter inom social- tjänsten. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.1. 11.6Förslaget till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation avseende de uppgifter som kommunen har enligt lagen (2013:156) om samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.4. 11.9Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation avseende uppgifter som kommunen har enligt denna lag regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Detta innebär att möj- ligheten till extern delegation på området utökas. Angående tillämp- ningen av denna bestämmelse, se kommentaren till 9 kap. 37 § KL. Övervägande finns i avsnitt 7.5.3. I första stycket införs en hänvisning till 9 kap. 37 § KL. De begräns- ningar av möjligheten till delegation till anställd som framgår av para- grafen ska således även gälla vid s.k. extern delegation. Angående till- lämpningen av denna bestämmelse i kommunallagen, se kommentaren till 9 kap. 37 § KL. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.3. 11.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. An- gående tillämpningen av denna bestämmelse, se kommentaren till 9 kap. 37 § KL. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor Andra och tredje stycket upphävs. Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.12Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regeleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.5. 11.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 11.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:799) om sprängämnesprekursorer Möjligheten till avtalssamverkan och extern delegation på området regleras i 9 kap. 37 § KL, se kommentaren till denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.5.6. 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvalt- ningslag. 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etabler- ing i arbets- och samhällslivet. 2016/17:171 En ny kommunallag. 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor. 2016/17:116 Kulturarvspolitik. 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. 2015/16:195 Nytt regelverk om upphandling. 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjlig- heter för undervisning och studiehandledning på modersmål. 2013/14:118 Privata utförare av verksamhet. 2013/14:5 demokrati. 2012/13:147 Ny bibliotekslag. 2012/13:84 Olagligt statsstöd. 2011/12:106 Offentlig upphandling från eget företag – och vissa andra frågor. 2009/10:207 Olovlig tobaksförsäljning. 2009/10:170 En enklare plan och bygglag. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2008/09:231 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag. 2008/09:21 Kommunala kompetensfrågor m.m. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upp- handling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. 2005/06:133 Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektiv- trafiken. 2004/05:89 Behörigheten för läkare i enskild verksamhet, m.m. Prop. 2004/05:17 medverkan i landstingens sjuktransporter. 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet. 2001/02:184 Extraordinära händelser i kommuner och landsting. 1996/97:105 samverkan. 1994/95:89 Förslag till alkohollag. 1993/94:188 Lokal demokrati. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade. 1992/93:88 om offentlig upphandling. 1990/91:117 om en ny kommunallag. 1990/91:8 om vårdnad och umgänge. 1988/89:119 om godkännande av den europeiska konventionen om självstyrelse. 1984/85:216 om ny kommunalförbundslag. 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m.m. 1971:30 lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. Maj:ts proposition (1957:150) till med förslag till lag om kommunalförbund, m.m.; Given av . betänkande 2016/17:KU30 Ny kommunal- lag. betänkande 2016/17:AU15 Ett nytt regel- verk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. betänkande 2015/16:UbU18 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehand- ledning på modersmål. betänkande 2013/14:KU7 demokrati. betänkande 2008/09:KU5 Kommunala kom- petensfrågor m.m. betänkande 1996/97:KU20 sam- verkan. betänkande 1995/96:KU34 upp- dragsverksamhet avseende kollektivtrafik, m.m. betänkande 1995/96:KU10 Sjukvårdssam- verkan mellan landsting. SOU 2017:44 Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. SOU 2017:1 landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. SOU 2016:78 Ordning och reda i välfärden. SOU 2016:13 Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar. SOU 2015:109 Bättre samarbete mellan stat och kommun – Vid planering för byggande. SOU 2015:24 En kommunallag för framtiden. SOU 2014:21 Bredband för in . SOU 2013:53 Privata utförare – kontroll och insyn. SOU 2013:12 Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upp- handling. SOU 2012:30 demokrati. SOU 2011:69 Olagligt statsstöd. SOU 2011:43 Offentlig upphandling från eget företag?! – och vissa andra frågor. SOU 2010:29 En ny förvaltningslag. SOU 2009:17 kompetenskatalog – En probleminventering. SOU 2007:72 kompetens i utveckling. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2004:126 Vänd på kuttingen! – Tillväxt och utveckling i ett nytt perspektiv. SOU 1998:199 uppdragsverksamhet 1998. SOU 1994:136 Statliga myndigheters avtal. SOU 1992:128 uppdragsverksamhet. SOU 1991:104 Konkurrensen inom den kommunala sektorn. Dir. 2017:72 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2017:69 Flexiblare och enklare regler för upphandlingar under EU:s tröskelvärden samt vissa överprövningsfrågor. Dir. 2017:48 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2017:44 Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Dir. 2017:39 Översyn av socialtjänstlagen. Dir. 2017:15 En effektivare . Dir. 2016:112 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2016:98 Rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning. Dir. 2016:40 Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen. Dir. 2015:107 Översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Dir. 2013:100 Tilläggsdirektiv till utredningen om en kommunallag för framtiden. Dir. 2012:123 Utvärdering av bredbandsstrategin. Dir. 2012:105 En kommunallag för framtiden. Dir. 2010:115 Tilläggsdirektiv till Utredningen om offentliga företag – upphandling, kontroll, insyn. Dir. 2010:53 Förstärkning av den kommunala demokratins funk- tionssätt. Dir. 2006:47 Frågor om den kommunala kompetensen och samverkan. Dir. 2004:9 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2003:93 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2003:10 Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Dir. 2002:16 Delegation med uppgift att medverka till att långsiktigt stärka den regionala utvecklingen i delar av Bergslagen, och . Dir. 1995:113 Tilläggsdirektiv till . Dir. 1994:151 Utvärdering och vidareutveckling av det kommunala förnyelsearbetet. Dir. 1992:88 Tilläggsdirektiv till Dir 1992:12 Åtgärder för att stärka den lokala demokratin. Dir. 1991:41 Tilläggsdirektiv till Dir. 1989:12 Förstärkt konkurrenspolitik. Departementsserien (Ds) Ds 2001:61 Samverkan mellan kommuner – för ökad attraktivitet, tillväxt och sund ekonomi. Ds 1995:13 uppdragsverksamhet och sam- verkan om myndighetsutövning. Regeringen (), Uppdrag att beskriva, kartlägga och analysera mål om överprövning av offentlig upphandling, beslut , dnr Fi2017/02676/OU. Regeringen (), Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 24 Närings- liv, N2017/03206/SUN (delvis). Regeringen (), beslut , N2017/04037/D, Uppdrag att utreda kommuners roller på bred- bandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliserings- principen. Regeringen (), beslut , Fi2016/00372/SFÖ (delvis), Uppdrag till Statskontoret om statlig styrning av offentlig sektor. Regeringen (), beslut , Fi/2016/02563/K (delvis), Uppdrag till om offentlig avtalssamverkan. Regeringens skrivelser, promemorior och beslut Regeringens skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kom- munala sektorn. Regeringen (), Information för om förhandlingarna om nya EU-direktiv på upp- handlingsområdet, promemoria , dnr S2012/430/RU. Regeringen (), helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi, N2016/08008/D. Myndighetsrapporter och beslut, m.m. JK dnr 8092-06-40. JO 2005/06 s. 416. JO 2002/03 s. 355. JO 2001/02 s. 250. JO 1983/84 s. 258. beslut , dnr 797/2015. ansökan till Förvaltningsrätten i , dnr 196/2015. yttrande till Förvaltningsrätten i (mål nr 425-14), dnr 348/2014. yttrande till Förvaltningsrätten i , dnr 175/2014. beslut , dnr 456/2012. Statskontoret, avtalssamverkan – Behövs ökade möjlig- heter?, 2016:23. Statskontoret, Kommunalt självstyre och proportionalitet, 2011:17. , Offentlig avtalssamverkan – om s.k. Ham- burgsamarbeten och inköpscentralers möjlighet att bedriva grossist- verksamhet, rapport 2017:3. och gemensamma rapport om offentlig upphandling , (Upphandlings- myndigheten rapport 2016:2 och 2016:10). , Nyheterna i den kommande lagstift- ningen – och hur hanterar vi mellantiden?, informationsmaterial . , Bredband i världsklass? – Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet, RiR 2017:13. Kriterier for god kommunestruktur, Delrapport fra ekspertutvalg, 2014. Commission Staff Working Paper concerning the application of EU public procurement law to relations between contracting author- ities (‘public-public cooperation’), , 4.10.2011 SEC(2011) 1 169 final. Europeiska kommissionen, om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare euro- peisk upphandlingsmarknad, den 27.1.2011 KOM(2011) 15 slutlig. European Commission, on the modernisation of EU public procurement policy, Towards a more efficient European Pro- curement Market, Synthesis of replies, publicerat 2011 (odaterat). Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt region- kommittén, Med anknytning till meddelandet ”En inre marknad för framtidens ”, Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande {KOM(2007) 724 slutlig.