sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Mottagande och etablering av nyanlända 2015, Enkätundersökning riktad till samtliga kommuner. SCB (2016). Arbetskraftsbarometern – Vilka utbildningar ger jobb? SCB (2016). ”Vanligt arbeta som lärare”. Artikel Nr 2016:37. Bedömningsunderlag förskola och annan peda- gogisk verksamhet, version 1.1. Skolinspektionen (2012). I maginalen – En granskning av moders- målsundervisning och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken. Skolinspektionen (2012), Förskola, före skola – lärande och bärande, Kvalitetsgranskningsrapport (2012:7) om förskolans arbete med det pedagogiska uppdraget. Skolinspektionen (2014). Pedagogisk insikt genom utbildning och erfarenhet – behörighetskrav för rektorer och för- skolechefer. Skolinspektionen (2014). Lärares och förskollärares introduktions- period. Skolinspektionen (2016). Förskolechefens ledning – Om att ta ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen (2016). Förskolans kvalitet och måluppfyllelse 2015–2017. Skolinspektionen (2016). Förskolans pedagogiska uppdrag – Om undervisning, lärande och förskollärares ansvar. (2008). Med annat modersmål – elever i och skolans verksamhet. (2011). Fritidshemmet – lärande i samspel med skolan. (2013). Attityder till skolan 2012. (2013). lägesbedömning 2013 (Rapport 387). (2014). Beskrivande data 2013 (Rapport 399). (2014). Invandrare som påbörjat utbildning i svenska för invandrare. (2014). med rektorsprogrammet – En uppföljning av tre kursgruppers utbildning. (2014). Yrkeslärare per program (Rapport 414). (2015). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. (2015). Introduktionsperiod för lärare och förskollärare. stödmaterial om introduktionsperiod för nyanställda lärare och förskollärare. (2015). Redovisning av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfattning och utvärdering av försöksverk- samhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser /15. (2015). Redovisning av uppdrag att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk. (2015). Redovisning av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfattning och utvärdering av försöksverk- samhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser /15. (2015). (2015). Måldokument –2021. (2016). Attityder till skolan 2015. (2016). Beskrivande data 2015 (Rapport 434). (2017). Beskrivande data 2016. (2017). (2017). Elever och skolenheter i /17. (2017). Konsekvensutredning – Omklassificering av ämnet specialidrott och ändrade bestämmelser för behörighet i ämnet spe- cialidrott. (2017), PM – Barn och personal i förskolan . (Dnr 2017:671). (2017). Redovisning av uppdrag att undersöka om det finns köer till vuxenutbildning i svenska som invand- rare. /statistik-och- utvardering. Kommuner och Landsting, samt och Lärarnas Riksförbunds Samverkansråd. Prolongering av Huvudöverenskommelse om lön och allmänna anställningsvillkor samt rekommendation om lokalt kollektivavtal m.m. – 12. Kommuner och Landsting (2016). Åtgärdsförslag för att hantera lärarbristen inom sfi. 16/04974. (2017). Utvärdering av tre komplette- rande pedagogiska utbildningar (Rapport 2017:7). Universitets- och högskolerådets antagningsstatistik. /studier-och-antagning/Antagningsstatistik/ Biesta, G. (2010). Good Education in of Measurement, Ethics, Politics, Democracy. Cuban, L. (1993). How teachers taught: and change in American classrooms, 1880–1990. Cuban, L. & , J. (2010). Cutting Through the Hype – to School Reform. EPPI-Centre (2004). The impact of newly qualified teachers (NQT) introduction programmes on the enhancement of teacher expertise, professional development, job satisfaction or retention rates: a systematic review of research literature on induction. (2009). Visible learning: a synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. (1995). Invandrarbarns möjligheter, om kunskapsutveckling och språkutveckling i förskola och skola. & , D. (2012). Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. Kirp, D. (2013). The Rebirth of A and A Strategy For ’s Schools. (2006). På väg mot en yrkesidentitet: mentorskap som stöd för nyblivna lärares professionaliseringsprocess. , (2005). Teachers matter : attracting, developing and retaining effective teachers. , (2016). Teaching excellence through Professional Learning and Policy Reform – lessons from around the world. & , G. (red.) (2001). De första ljuva åren: lärares första tid i yrket. , A (2006). i yrket – från student till lärare. En studie av de svårigheter nyblivna lärare möter under sin första tid i yrket. SUHF (2016). Inventering av språkämnen – sammanställning med kommentarer 161106. (2016). Rekrytering – när teknik utveckling och digitalisering förändrar jobben. Kommuner och Landsting (2016). Åtgärdsförslag för att hantera lärarbristen inom sfi. 16/04974. TCO (2016). Mer än var fjärde nyanländ finns i ett bristyrke. , W. & Collier, V. (2002). A National Study of School Effec- tiveness for Language Minority Student’ Long-Term Academic Achievement Final Report: Project1.1. /Utbildning/Varautbildningar/Program/Lararprogrammet/ Inriktning-mot-arbete-i-gymnasieskolan/ (Hämtad ). /artiklar/farre-larare-far-introduktionsar- efter-andrade-regler (Hämtad ). Bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner En särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitima- tionsreglerna. Utredaren ska arbeta i dialog med de som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket. se över och vid behov lämna förslag på justeringar av legitima- tions- och behörighetsreglerna, se över hur lärare och förskollärare kan stärkas i sin profession, bl.a. hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras, se över vissa examina, se över karriärvägsreformen, se över lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbetsbörda, utreda om förskolechefer i förskolan ska benämnas rektorer i skollagen, och lämna nödvändiga författningsförslag. Den del av uppdraget som avser justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna, uppdraget att utreda om förskolechefer i för- skolan bör benämnas rektorer i skollagen och uppdraget att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovi- sas . Allt sämre resultat i och varierande kvalitet i förskolan Den svenska skolan står inför betydande utmaningar inte minst i form av sjunkande resultat i och en mycket stor brist på lärare. Resultaten i de internationella kunskapsmätningarna har tydligt försämrats, både och i jämförelse med omvärlden. Utvecklingen har pågått , men har accelererat . uppvisar t.ex. den sämsta resultatutveck- lingen av alla länder i (operation and Development) i den senaste PISA-mätningen i mate- matik, läsförståelse och naturvetenskap (2012, verks rapport 398). PISA-undersökningen visar också att skillnader i resultat mellan skolor har ökat. Skolinspektionens granskningar visar att kvaliteten varierar i förskolan och att olika förskolor lyckas olika bra med att uppfylla förskolans pedagogiska uppdrag och att möta barnens behov av närvaro, tröst och uppmärksamhet (se t.ex. Förskolans kvalitet och måluppfyllelse 2015–2017, delrapport 1, dnr 2015:3 364). Skickliga lärare och förskollärare är en nyckelfaktor Skickliga och engagerade lärare är en nyckelfaktor för att vända resultatutvecklingen i den svenska skolan, men utvecklingen av läraryrkets status och attraktivitet är oroande. Enligt den interna- studien 2013 (The Teaching and Learning Inter- national Survey) ansåg av lärare att läraryrket har hög status, och bara varannan lärare skulle välja att bli lärare igen. Under har haft problem med rekryteringen till läraryrket. Insatser har gjorts för att stärka lärar- yrkets status och attraktivitet och för att locka fler till utbildning- SOU 2017:51 Bilaga 1 Intresset för utbildningarna har också ökat kraftigt , efter den senaste reformen av lärarutbildningarna, men är fortfarande inte tillräckligt högt för att kunna svara mot arbets- marknadens efterfrågan. Det är förskollärares och annan personals uppgift att följa, sti- mulera och utmana barnens utveckling och lärande (Läroplan för förskolan 98, reviderad 2010). Förskollärare har ett särskilt ansvar, i den verksamhet som personalen genomför gemensamt, för att läroplanens mål och intentioner uppfylls och att det målin- riktade arbetet främjar varje barns utveckling och lärande (prop 2009/10:165, s. 263). Störst betydelse för kvaliteten i för- skolan har personalens utbildning och kompetens (, ., Förskolan – arena för barns lärande, 2010). väntas skolväsendets rekryteringsbehov av lärare, för- skollärare och fritidspedagoger vara mycket stort. Enligt de senaste prognoserna, som tar sin utgångs- punkt i Statens skolverks lärarprognos (2015), kan bristen komma att uppgå till 60 000 lärare, förskollärare och fritidspedagoger . Den aktuella flyktingsituationen har inneburit att har tagit emot drygt 71 000 barn , varav 35 300 ensamkommande. Såväl det stora antalet barn och elever i behov av utbildning inom förskola, skola och vuxenutbildning och övriga skolformer som statliga satsningar på fler anställda i förskola och skola, kan innebära att rekryteringsbehovet ökar ytterligare. Den ansvarsfördelning som gäller för skolväsendet innebär att huvud- männen har ansvaret för att verksamheten genomförs på ett sådant sätt att de nationella mål som riksdag och regering fastställt för verksamheten kan nås. Det innebär t.ex. att huvudmännen har det fullständiga arbetsgivaransvaret för personalen i skolväsendet. Inom vissa skolformer finns det dock möjlighet att lägga ut utbild- ning på entreprenad. kan det finnas behov av att på natio- nell nivå stödja och stimulera utvecklingen i skol- och utbildnings- verksamheterna, t.ex. genom olika insatser för att stärka bl.a. för- skollärar- och läraryrkenas status. Det är ett gemensamt ansvar för stat och skolhuvudmän att vända den negativa utvecklingen. En nationell samling för läraryrket Regeringen har en tydlig ambition att förbättra resultaten i skolan. En förutsättning för det är att det finns tillgång till skickliga lärare. som det är av yttersta vikt att på kort sikt svara mot be- hovet av lärare i skolväsendet finns det behov av att stärka lärar- yrkets status och attraktivitet för att säkra tillgången till kompetenta lärare. Ett sådant arbete behöver ske på såväl nationell som lokal nivå. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) avi- serade regeringen därför en nationell samling för läraryrket. Med en nationell samling för läraryrket vill regeringen bidra till att skapa en samsyn kring de utmaningar som finns för lärar- och förskollärar- yrkena. Detta görs genom att regeringen i dialog med , Idéburna skolors riksförbund, , , Lärarutbildningskonventet, förenade student- kårer, Kommuner och Landsting, och tar del av deras syn på vad som bör göras och gemensamt diskuterar strategier och tänkbara åtgärder. I arbetet inom ramen för den nationella samlingen har ett antal förslag till insatser identifierats som viktiga för att bl.a. höja läraryrkets status och göra det mer attraktivt och för att stärka rektorers och förskolechefers förutsättningar att utföra sina upp- drag. Även förslag till insatser för att stärka förskollärares och fritidspedagogers professionsutveckling har identifierats. Flera för- slag har redan genomförts men ett antal frågor som kräver ytterligare utredning har identifierats. skolkommission (U2015:03) har regeringens uppdrag att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). I delbetänkandet Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdig- het (SOU 2016:38) görs bedömningen att det behöver vidtas kraft- fulla åtgärder för att komma till rätta med den akuta bristen på be- höriga lärare. kommer att redovisa konkreta förslag inom området i sitt slutbetänkande som lämnas . Genom detta direktiv till en ny utredning tar regeringen ett samlat grepp om övriga frågor som behöver utredas i syfte att lämpliga åt- gärder ska kunna vidtas. Arbetet inom ramen för utredningen ska ske i dialog med parterna i nationell samling för läraryrket. Uppdraget att se över och vid behov lämna förslag på justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna Som huvudregel får endast den som har legitimation anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § skollagen [2010:800]). För att få bedriva undervisning ska en lärare eller förskollärare som huvudregel dessutom vara behörig för den undervisning han eller hon ska bedriva (2 kap. 13 § skollagen). Vidare har en legitimerad lärare eller förskollärare ett individuellt ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 15 § skollagen). För att självständigt få sätta betyg krävs som huvud- regel att läraren har legitimation (3 kap. 16 § skollagen). Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för att meddela legitimationer och i samband med detta bedöma och ange lärarens eller förskollärarens behörighet. Den som inte har legiti- mation som lärare eller förskollärare kan dock under vissa förut- sättningar anställas utan tidsbegränsning om han eller hon ska un- i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymna- siesärskolan eller motsvarande skolformer i den kommunala vuxen- utbildningen eller om undervisningen avser individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara under förutsättning att det saknas sökande som har legitimation, att den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och om det finns sär- skilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervis- ningen (2 kap. 20 § skollagen). En sådan lärare som har anställts utan tidsbegränsning får självständigt besluta om betyg (se t.ex. 8 kap. 1 c § gymnasieförordningen [2010:2039]). Det finns även undantagsbestämmelser för de lärare som bedriver annan undervisning på ett främmande språk (engelska) än språk- undervisning och för de lärare som bedriver undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, Waldorf (2 kap. 17 § skol- lagen och 1 kap. 3 och 4 §§ förordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare). Hur kan legitimations- och behörighetsreformen justeras för att bättre svara mot behoven i skolväsendet? Legitimations- och behörighetsreformen är en viktig del i arbetet för att stärka lärar- och förskollärarprofessionerna. Ytterst syftar reformen till att varje elev och barn ska få möta kompetenta och behöriga lärare och förskollärare. Grundprincipen i reformen, att en behörighetsgivande examen krävs för legitimation, ska därför gälla även fortsättningsvis, men det är angeläget att en så pass ge- nomgripande reform analyseras och vid behov justeras. För att reformen ska ha legitimitet är det viktigt att den tjänar sitt syfte, dvs. att den bidrar till att stärka och säkra kvaliteten i undervis- ningen genom att säkerställa att lärare och förskollärare har adekvat och tillräcklig utbildning för den undervisning de bedriver. Sedan reformen genomfördes har en rad förändringar i re- gelverket gjorts, exempelvis i form av beslut om ytterligare över- gångsbestämmelser. Det finns dock skäl att överväga om ytterligare justeringar av regelverket behövs. Det finns exempelvis lärare som ifrågasätter varför de inte får lärarlegitimation eller en viss behörig- het trots att de anser sig ha rätt och tillräcklig utbildning. Kravet på behörighetsgivande examen som grund för legitimation ska stå fast, men det är viktigt att identifiera de eventuella problem som uppstår utifrån reglerna för legitimation och behörighet och föreslå lös- ningar. Det kan i vissa fall röra sig om att ett fåtal högskolepoäng fattas i lärarens utbildning, men där möjligheten att få sina kunskaper och färdigheter validerade för tillgodoräknande inte fungerar tillfreds- ställande i praktiken. Det kan vidare handla om behörighet som speciallärare. Det kan finnas välutbildade lärare inom det specialpedagogiska fältet som med vissa justeringar av gällande regelverk och med viss komplette- rande utbildning skulle kunna uppnå behörighet som speciallärare. Det handlar också om vilken utbildning som ska krävas för behö- righet att undervisa i riksgymnasiesärskolan för döva och hörsel- skadade där det i praktiken kan finnas ett behov av kompetens både vad gäller teckenspråk och utvecklingsstörning. Det handlar dessutom om vilka krav som ska ställas för be- hörighet att undervisa vid vissa utbildningar i gymnasieskolan som avviker från gymnasieskolans nationella program, t.ex. estetiska spetsutbildningar, riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Dessa utbildningar har behov av specialistkom- petens i vissa ämnen, vilket i praktiken kan vara svårt att förena med kravet på en lärarexamen. identifiera eventuella problem som följer av reglerna för legiti- mation och behörighet, bedöma om det finns behov av att justera reglerna om legitima- tion och behörighet utan att reformens grundprincip förändras för att underlätta kompetensförsörjning, föreslå hur behovet av specialistkompetens för undervisningen i specialidrott och estetiska ämnen i spetsutbildningar i gymna- sieskolan kan tillgodoses genom att utreda vilka krav på behö- righet som ska ställas, och lämna nödvändiga författningsförslag. Ska undantagen för modersmålslärare och yrkeslärare upphöra? Det finns undantag från kravet på legitimation för bl.a. mo- dersmålslärare och yrkeslärare. Dessa lärare får under vissa förut- sättningar anställas utan tidsbegränsning och självständigt sätta betyg utan att kravet på legitimation är uppfyllt. I samband med behandling av propositionen Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) beslutade att tillkänna- ge att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen (bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). I utbildningsutskottets betänkande Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare (bet. 2013/14:UbU6) anges att målet ska vara att även yrkeslärare, lärare i den kommunala vuxenutbild- ningen, modersmålslärare, fritidspedagoger m.fl. ska kunna bli och vara legitimerade. Såväl yrkeslärare som modersmålslärare kan få legi- timation om de uppfyller kraven för detta. Däremot finns det un- dantag från kraven på legitimation och behörighet för att undervisa Bilaga 1 SOU 2017:51 i yrkesämnen, modersmål, individuella kurser och orienterings- kurser. När det gäller yrkeslärare bedömer i sin prognos över behovet av olika lärarkategorier (U2015/03512/S) att står inför en mycket stor brist. Yrkeslärare är också den lärarkate- gori som i högst utsträckning lämnar läraryrket för att arbeta ut- anför skolväsendet. av lärarna i yrkesämnen hade /2016 en pedagogisk högskoleexamen. Även bristen på lärare i modersmål är mycket omfattande. av de tjänstgörande modersmålslärarna i hade en pedagogisk högskoleexamen /2016. Motsvarande andel i gymnasie- skolan var . Utöver detta råder det även en brist på mo- dersmålslärare som inte har en pedagogisk högskoleexamen. Med anledning av den stora tillströmningen av nyanlända elever beräk- nas bristen öka ytterligare. Regeringen bedömer att kvaliteten i undervisningen i yrkesäm- nen och i modersmål skulle kunna öka om fler lärare i dessa ämnen hade en behörighetsgivande utbildning. Om möjligheten till un- dantag från kravet på legitimation upphör kan det utgöra ett inci- tament för fler att skaffa en behörighetsgivande utbildning. Det är också möjligt att yrkes- och modersmålslärarnas status stärks om möjligheten till undantag upphör, vilket å ena sidan på lång sikt skulle kunna förbättra rekryteringsläget. Å andra sidan bedöms ett strängare legitimationskrav på kort sikt innebära ännu större svå- righeter att rekrytera yrkes- och modersmålslärare. Det kan också innebära att de lärare som undervisar tas från undervisningen för att genomgå behörighetsgivande utbildning. Om en sådan för- ändring ska göras måste den göras på lång sikt och föregås av en analys över vilka eventuella insatser som krävs för att förändringen ska vara genomförbar. Det är vanligt att modersmålslärare som s.k. ettämneslärare un- dervisar endast ett fåtal elever per skola, vilket innebär att de har flera arbetsplatser och mycket restid. Modersmålsundervisningen kan också äga rum efter ordinarie skoltid. Sådana förutsättningar gör troligtvis inte att attraktiviteten i yrket ökar. Regeringen anser därför att det bör utredas om, och i så fall hur, möjligheten att genom enkla vägar komplettera behörighet med ytterligare ett ämne, t.ex. moderna språk, skulle kunna vara ett sätt att få fler att och söka sig till och stanna i yrket. överväga om undantagen från kraven på legitimation och be- hörighet för lärare i modersmål och i yrkesämnena bör upphöra och hur en sådan förändring i så fall ska kunna genomföras, om undantagen föreslås upphöra, föreslå en tidsplan för när undantagen för dessa lärare ska upphöra med hänsyn till till- gången på lärare med behörighetsgivande utbildning, föreslå insatser för hur andelen behöriga lärare i yrkesämnen och modersmål kan öka, och lämna nödvändiga författningsförslag. Hur kan lärarförsörjningen till vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) säkerställas? tog 2015 emot ett historiskt stort antal asylsökande och kommer att präglas av att nyanlända ska etablera sig i . Detta har bidragit till att behovet av fler behöriga lärare i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt. Bland personer som undervisar vuxna, t.ex. lärare med folk- högskollärarexamen, finns erfarenhet och kunskap som kan tas till vara för att undervisa i sfi. Exempelvis skulle lärare med folkhög- skollärarexamen genom kompetensutveckling kunna bli lämpliga för uppgiften. Det är viktigt att balansera ett akut behov av fler lärare mot långsiktiga strategier för att stärka läraryrkets attrak- tivitet och för att öka andelen legitimerade och behöriga lärare. Grundprincipen i reformen, att en behörighetsgivande examen krävs för legitimation, ska därför gälla även fortsättningsvis. utreda om det finns lärare med annan utbildning än en lärarexa- men, t.ex. personer med folkhögskollärarexamen, som genom kompetensutvecklingsinsatser ska kunna få anställas tillsvidare som lärare, ansvara för undervisningen och självständigt sätta betyg i sfi, föreslå hur lärarförsörjningen till sfi kan säkras och vid behov lämna förslag till justeringar av bestämmelserna om legitimation och behörighet för denna lärargrupp, föreslå insatser för att andelen behöriga sfi-lärare i skolväsendet ska öka, och lämna nödvändiga författningsförslag. Bör legitimationssystemet utvecklas för att omfatta fritidspedagoger? Med nuvarande reglering finns endast möjligheten att bli legitime- rad lärare eller förskollärare, inte legitimerad fritidspedagog. Frågan om utbildning i fritidspedagogik i sig ska utgöra grund för legiti- mation och om det ska vara möjligt att få legitimation som fritids- pedagog har diskuterats sedan legitimations- och behörighetsyste- met infördes. kan en fritidspedagog eller motsvarande som kompletterar sina studier med behörighetsgivande utbildning i praktiskt eller estetiskt ämne bli legitimerade som lärare. Det finns också en inriktning mot arbete i fritidshem inom grundlärarutbild- ningen. Om fritidspedagoger eller motsvarande skulle omfattas av legitimationssystemet skulle det dock kunna bidra till att stärka yrkets status och attraktivitet. överväga om fritidspedagoger eller motsvarande ska omfattas av legitimationssystemet och i så fall hur en sådan förändring ska kunna genomföras, inklusive en tidsplan för genomförandet, och