sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — En presumtion för sekretess råder också för uppgifter om en en- skilds personliga förhållanden vid psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser inom fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses enligt 25 kap. skollagen som erbjuds i stället för fritidshem (23 kap. 3 § första stycket OSL). Uppgifter om enskildas personliga förhållanden i skolans sär- skilda elevstödjande verksamhet i övrigt, dvs. den stödverksamhet som bedrivs av andra än elevhälsan, omfattas av en presumtion för offentlighet (23 kap. 2 § andra stycket första meningen OSL). Det innebär att sekretess endast gäller om det kan antas att den enskilde lider men av att uppgiften lämnas ut. En presumtion för offentlighet gäller i övrigt också andra fall om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden (23 kap. 2 § tredje stycket OSL). När en elev flyttar mellan kommuner, dvs. mellan olika myndig- heter, måste bestämmelserna i beaktas. Vid sekretess för en upp- gift, gör ett samtycke från eleven eller elevens vårdnadshavare att uppgiften ändå kan lämnas ut. Det finns också sekretessbrytande bestämmelser som kan underlätta samverkan mellan kommunala skolor om ett samtycke inte kan inhämtas (t.ex. kan ett utlämnade ske med stöd av den tidigare nämnda s.k. generalklausulen10). Skolor med enskild huvudman omfattas inte av offentlighets- principen och fristående skolors handlingar är inte tillgängliga för vare sig allmänheten eller myndigheter. En fristående skola behöver aldrig lämna ut uppgifter eller handlingar till utomstående med undan- tag för de betygshandlingar som eleven får efter fullföljd utbildning 9Grundläggande bestämmelser om allmänna handlingar finns i tryckfrihetsförordningen. 10Se 10 kap. 27 § OSL. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola och som ska lämnas till den kommun där skolan är belägen. För att skydda barn och elever i fristående skolor finns dock en bestäm- melse om tystnadsplikt i 29 kap. 14 § skollagen, vilken innebär att en fristående skola inte får lämna ut uppgifter som anses som särskilt skyddsvärda. Uppgifter som omfattas av tystnadsplikten är sådana som en verksam fått veta om någons personliga förhållanden i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller special- pedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt (29 kap. 14 § andra stycket). Bestämmelsen motsvarar i princip det som gäller om sekretess i kommunala skolor.11 Tystnadsplikten inne- bär ett förbud mot att lämna ut uppgifter både muntligen och i en handling. Vid tystnadsplikt för en uppgift kan ett samtycke från eleven eller elevens vårdnadshavare göra att uppgiften ändå kan lämnas ut. En uppgiftsskyldighet enligt lag innebär inte heller obehörigt röjande av tystnadsplikt. Överlämning av uppgifter om t.ex. kunskaps- resultat, frånvaro och bedömning av nyanländas kunskaper omfattas inte av tystnadsplikten och bör därför kunna överlämnas till den skola där eleven ska fortsätta sin utbildning. I betänkandet Ökad insyn i fristående skolor (SOU 2015:82) föreslås att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar också ska gälla handlingar hos huvudmän för fristående skolor. Det skulle innebära att OSL också blir tillämplig på fristående skolor. Betänkandet bereds i . 7.4.1Framgångsfaktorer vid övergångar mellan skolenheter Alla barn och elever som flyttar påverkas av hur överlämnandet fungerar och hur väl den mottagande verksamheten är för att möta dem utifrån deras behov och förutsättningar. För de flesta elever är en flytt till en ny skola oproblematisk, men det finns också barn och elever som är särskilt utsatta. För dem är det viktigt att övergångarna sköts på ett genomarbetat och bra sätt, för att de ska kunna få likvärdiga möjligheter att utvecklas mot läroplanens mål. 1980/81:28 s. 22, prop. 1995/96:176 s. 95 och prop. 1995/96:200 s. 59. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola Barn och elever som är i behov av extra anpassningar eller av sär- skilt stöd när en övergång sker kan vara i behov av fortsatta stöd- insatser i den mottagande verksamheten. Det är därför viktigt att finna former för hur denna information kan överföras när byte av skola sker.12 Tre faktorer har visat sig vara extra framgångsrika vid övergångar.13 Den första handlar om vikten av ett förtroendefullt samarbete mellan skolan och vårdnadshavare. Den andra framgångsfaktorn lyfter fram betydelsen av samverkan och synkronisering. Den tredje faktorn belyser vikten av att dokumentationen om barn och elever behöver hålla en hög professionell nivå. 7.4.2Generella svårigheter vid överlämning mellan skolenheter I betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) anges att elevers övergång mellan skolenheter be- höver förbättras. På många håll fungerar överlämningen mellan skolor bra, men på andra håll finns det brister i överföringen av informa- tion om elever vid övergångar. Utredningen menar att övergångar utgör en riskfaktor för att utveckla frånvaro eller falla tillbaka i frånvaro som har åtgärdats. Det är därför viktigt att information om exempelvis problematisk frånvaro, skriftliga bedömningar, extra anpassningar eller särskilt stöd samt de åtgärder som vidtagits på en skola överförs till elevens nya skola. Överlämningen av information bör om möjligt ske innan eleven kommer till den nya skolan. Genom informationsutbytet skapas förutsättningar för ett bättre mottagande i elevens nya sammanhang. I betänkandet föreslås därför att en systematisk överlämning ska göras när elever i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan övergår från en skol- enhet till en annan skolenhet inom skolformen eller mellan skolfor- merna. Överlämningen avser relevanta uppgifter som kan behövas för att underlätta eleverna övergångar mellan skolenheter. 12Skolverket (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer – Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. 13SOU (2010:95). Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning s. 25, 143–147, 173–177 och 281–282 m fl. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola 7.4.3Asylsökande elevers övergång mellan skolenheter Svårigheter för huvudmän att få information om flytt … Som redogjorts för ovan är nyanlända elever, i synnerhet asylsökan- de elever, en rörlig elevgrupp. Att asylsökande elever flyttar ett antal gånger är en följd av det svenska mottagnings- systemet för asylsökande och är antagligen ett oundvikligt faktum. Enligt uppgifter från innebär nuvarande system att familjer kan få flytta med mycket kort varsel. En försvårande omständighet för möjligheterna till samverkan mellan kommunerna och om elevernas skolgång är att det råder sekre- tess mellan verksamheterna, och att uppgifter av den anledningen enbart kan utbytas under vissa förutsättningar. Av den anledningen finns alltid en risk för att kommunerna antingen inte får någon in- formation alls om att asylsökande flyttar ut eller in till kommuner av eller att informationen kommer kommunen till- handa i ett mycket sent läge. Följden av nuvarande system blir, såsom kommunerna vittnar om, att eleverna försvinner eller kommer till kommunen utan för- varning och att överlämningen mellan olika skolenheter därför blir mycket svår eftersom den avlämnande skolan ofta inte känner till vilken skola som är den mottagande och vice versa. Detta drabbar framför allt den enskilde eleven, som t.ex. riskerar att få genomgå en ny inledande bedömning enligt skollagen och därmed tappa värde- full tid. Den ovan nämnda viktiga framgångsfaktorn, samverkan och synkronisering, är därmed svår för överlämnande och mottagande skola att få till. … leder till att dokumentationen vid övergången brister. I Skolinspektionens riktade tillsyn 2015 uppger flertalet av de be- sökta kommunala huvudmännen att barnen inte har med sig någon dokumentation över tidigare genomförd skolgång, varken över skol- gång genomförd i hemlandet eller i . I många kommuner menar man också att barnen ofta bara försvinner utan att skolan fått någon förvarning om att barnet skulle sluta. Det gör att det är svårt för kommunerna att skicka med barnet någon slags dokumentation över var barnet befinner sig i sin kunskapsutveck- Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola ling och vilka behov av stödinsatser som man eventuellt har identi- fierat.14 Såsom utredningen redogjort för i avsnitt 5.2.3 ska hemkom- munen göra en bedömning av den nyanländes kunskaper från mottagandet i skolväsendet. Det innebär inte att en nyanländ elev ska bedömas särskilt som hen byter skola (prop. 2014/15:45 s. 28). Bedömningen ska i stället beaktas vid beslut som tas i den nya skolan. Inte heller beslut om årskursplace- ring och undervisningsgrupp behöver fattas på nytt när eleven byter skola, utan utgångspunkten är då att placeringsbeslut från den tidi- gare skolan ska vara vägledande(a. prop. s 35). Bestämmelserna för- utsätter dock att skolorna kan dela informationen med varandra alternativt att vårdnadshavare och elev ser till att informationen följer med eleven från den tidigare skolan till den nya skolan. Som redogjorts för i avsnitt 4.5.13 vittnar också kommunerna om att asylsökande elever som kommer nya till kommunen efter flytt inom inte alltid vet exakt vilken skola de har gått i tidigare eller i vilken kommun de har bott. Det kan också vara svårt för den enskilde eleven att föra med sig den dokumentation som skolan den nya skolan efterfrågar. För att säkerställa att eleven får kontinuitet i sin utbildning och de anpassningar som hen har rätt till krävs inte sällan ett administrativt detektivarbete av den mottagande skolan. Denna ordning innebär en risk för att den enskilde eleven inte får kontinuitet i sin skolgång och att den mottagande skolan utför ett administrativt merarbete som inte är motiverat. Situationen kan bli bättre Utredningen uppfattar dock att det finns möjligheter till att nu- varande situation förbättras. Utredningen uppfattar t.ex. att det bör finns möjligheter att förbättra samverkansarbetet mellan kommuner och , för att i större utsträckning säkerställa asyl- sökande barns rätt till utbildning. Skolinspektionen anger i sin gransk- ning av skolhuvudmännens mottagande av nyanlända i (2017) att samverkan såväl mellan myndigheter som med närsam- 14 Skolinspektionen (2015). Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola hället är en framgångsfaktor för att få reda på vilka nyanlända barn och ungdomar som bor i kommunen. Dessutom gör utredningen be- dömningen att en stor del av problematiken med många flyttar hänger samman med det stora asylmottagandet 2015, även om asylsökande elever även framöver kommer att vara en rörlig elevgrupp. En särskild utredare tillsattes för att göra en översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyan- lända (). Utredningen har bl.a. i uppdrag att analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn där ett helhetsper- spektiv ska gälla (direktiv 2015:107). Utredarens uppdrag ska redo- visas . Med hänsyn till uppdrag lämnar utredningen inte några förslag som berör Migra- tionsverkets organisering av asylmottagandet eller myndighetens överlämnade av flyttinformation. Utredningen uppfattar slutligen att situationen kan avsevärt för- bättras om förslaget om att alla asylsökande ska få individuella sam- ordningsnummer genomförs. Det skulle innebära att det blir enklare för kommunerna att säkerställa var de flyttande eleverna tar vägen eller vilken kommun de kommer ifrån. Förslaget om samordnings- nummer och förslaget om en strukturerad samverkan vid övergångar mellan skolenheter bör leda till att kontinuiteten och likvärdig- heten för de nyanlända eleverna som flyttar stärks avsevärt jämfört med dagens situation. Utredningen anser därför att båda dessa förslag bör genomföras. Det finns dock skäl att överväga om den tredje framgångsfaktorn som nämns ovan, nämligen att dokumentationen om eleven håller en hög professionell nivå, tillräckligt tydligt uttrycks i dagens be- stämmelser, se vidare i avsnitt 7.6. 7.5Övergångar mellan grundskola och gymnasieskola Deltagandet i gymnasieutbildning i är mycket högt. Det är av ungdomarna som inte påbörjar utbildningen efter avslutad grundskola. Det är fler pojkar än flickor som inte börjar i gymnasieskolan men skillnaden har minskat . Av dem som inte började i gymnasieskolan Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola hade svensk bakgrund och hade utländsk bakgrund.15 Övergångar från en verksamhet till en annan är viktiga händelser för alla barn och elever eftersom de ofta ställs inför nya utmaningar och krav. Alla elever påverkas också av hur överlämnandet fungerar och hur väl den mottagande verksamheten är för att möta dem utifrån deras behov och förutsättningar. Det finns elever som är extra sårbara och utsatta och för dem är det enligt viktigt att övergångarna sköts på ett genomarbetat och bra sätt för att de ska kunna få likvärdiga möjligheter att utvecklas mot läro- planens mål. Barn och elever som är i behov av extra anpassningar eller av särskilt stöd och nyanlända elever är enligt myndigheten exem- pel på elever som särskilt kan behöva uppmärksammas vid över- gången.16 7.5.1Dokumentation vid överlämning mellan grundskola och gymnasieskola Bestämmelser om samarbete och samverkan mellan och gymnasieskolan finns i läroplanerna. I läroplanen , för- skoleklassen och fritidshemmet anges att skolan för att stödja elever- nas lärande och utveckling i ett långsiktigt perspektiv ska sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete med de gymnasiala utbildningar- na som eleverna fortsätter till (Läroplan för , avsnitt 2.5). I läroplanen för gymnasieskolan anges att gymnasieskolan ska sam- verka nära med de obligatoriska skolformerna (Läroplan för gym- nasieskolan, 2.5). betonar att det huvudsakliga syftet med dokumenta- tionen vid en övergång är att ge den mottagande verksamheten in- formation för att kunna möta eleven utifrån dennes behov och förutsättningar. Genom att få kännedom om vilka arbetssätt och hjälpmedel som fungerat i den avlämnande verksamheten ökar förut- sättningen för att eleven får ett adekvat bemötande och stöd i den nya skolverksamheten. Det kan vara en fördel om dokumentationen 15SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla, För att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 16Skolverket (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer – hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola är kortfattad och distinkt. En professionellt utformad dokumen- tation är dessutom ofta enligt en förutsättning för att vårdnadshavare ska ställa sig positiva till att dokumentationen över- lämnas.17 Syftet med överlämning av uppgifter från till gym- nasieskolan inför det att en elev påbörjar sin gymnasieutbildning är att eleven ska få så goda förutsättningar som möjligt att klara sina gymnasiestudier. Gymnasieskolan får genom uppgifter om tidigare anpassningar, stöd och elevens kunskapsnivå möjlighet att tidigt upp- täcka stödbehov och vidta de åtgärder som behövs för att redan från det att eleven börjar i gymnasieskolan säkerställa en så god studie- situation som möjligt för eleven. I betänkandet En gymnasieutbildning för alla (SOU 2016:77) kon- staterar gymnasieutredningen att sättet att hantera frågan om över- lämning mellan skolformerna varierar på ett betydande sätt mellan olika huvudmän och skolor. Det förekommer att huvudmän har utformat överlämningsblanketter och det sker även överlämnings- möten mellan representanter för och gymnasieskolan. Representanter för organisationer för funktionsnedsatta menar dock att överlämningen av uppgifter ofta inte fungerar på ett smidigt sätt och att ett stort ansvar faller på eleven själv och dennas anhöriga att informera gymnasieskolan om vilka anpassningar eleven behöver och har haft i . Att gymnasieskolan inte får kännedom om elevers behov kan medföra att de inte får det stöd och de anpassningar som de haft i . Det kan t.ex. också försvåra upprättandet av den indi- viduella studieplanen för en elev som börjar ett introduktionsprogram. En dålig start i gymnasieskolan försämrar elevernas förutsättningar att nå utbildningens mål. 17 (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola förslag om samarbete vid övergång Mot bakgrund av att överlämningarna ser så olika ut anser gymnasie- utredningen att elevers övergång från till gymnasie- skolan behöver förbättras. I syfte att stödja elevernas lärande och utveckling i ett långsik- tigt perspektiv, och för att de ska få en bra start i gymnasieskolan där deras behov möts redan från början, bedömer gymnasieutred- ningen att det är av stor vikt att överlämnandet av relevanta uppgifter om elever mellan grund- och gymnasieskola genomförs på ett ordnat och systematiskt sätt. föreslår därför att grund- skolan och gymnasieskolan ska sträva efter att nå ett förtroende- fullt samarbete. föreslår vidare att en systematisk överläm- ning ska genomföras när elever övergår från till gym- nasieskolan. Kravet på överlämning avser relevanta uppgifter som kan behövs för att underlätta elevernas övergång till gymnasieskolan. Förslaget innebär att läroplanernas bestämmelser om samarbete och samverkan mellan och gymnasieskolan lyfts in i skol- lagen. bedömer även att det bör vara rektorn vid gymnasieskolan som efterfrågar uppgifterna hos den grundskola som eleven tidigare gått i. måste i sin tur vara redo att överlämna relevanta uppgifter. 7.5.3Nyanlända elevers övergångar till gymnasieskolan En av de förändringar som påverkar gymnasieskolan allra mest enligt gymnasieutredningen är att allt fler nyanlända elever påbörjar studier i gymnasieskola. Nyanlända elever har mycket vari- erande skolbakgrund och nyanlända kan ha olika svåra upplevelser bakom som sig som påverkar möjligheterna att klara skolgången. När en elev byter skolform finns en risk att betydelsefull infor- mation inte förs över till den nya skolan. Det kan påverka alla elever, men särskilt de som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Att övergången fungerar väl är enligt en viktig fak- tor för att eleverna ska lyckas med sina gymnasiestudier.18 18 (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola Frågan är därför om gymnasieutredningens förslag om en ordnad och strukturerad överlämning är tillräckligt för att säkerställa över- gången mellan skolformerna för nyanlända elever. Bedömningen av nyanlända som gjorts i bör beaktas i gymnasieskolan När nyanlända elever tas emot i ska skolan från mottagandet göra en bedömning av elevens kunskaps- nivå som kan ligga till grund för placering i årskurs och under- visningsgrupp. Bedömningen ska också beaktas vid planeringen av undervisningen och undervisningstiden, se vidare avsnitt 5.2.3. Framgångsfaktorer vad gäller nyanländas lärande handlar enligt forskning och skolmyndigheter till stor del om elevens första tid på utbildningen. Det är av stor vikt att utbildningen utformas utifrån den bedömning som gjorts av elevens tidigare kunskaper och behov. Därför är också den inledande bedömningen av elevens kunskaper mycket betydelsefull.19 För en nyanländ elev som placeras t.ex. i årskurs 8 eller årskurs 9 bör därför bedömningen och den planering som gjorts av under- visningen och undervisningstiden på ha fortsatt stor relevans vid övergången till gymnasieskolan. Det finns dock ingen bestämmelse som reglerar hur gymnasieskolan ska beakta den be- dömning som har gjort och inte heller finns något för- arbetsuttalande i frågan. I propositionen Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (prop. 2014/15 s. 28) menar regeringen att om eleven flyttar, måste inte elevens nya skola följa bedömningen, men den ska beaktas vid beslut som tas på den nya skolan. Förarbetsuttalandet avser dock situationen att eleven byter från en grundskola till en annan. Rimligtvis bör dock detsamma gälla även när den nyanlända eleven går över från till gym- nasieskolan. Gymnasieskolan bör därför beakta den bedömning som har gjort. 19 (2015). Redovisning av plan för genomförande av insatser för att stärka utbild- ningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola bedömning av nyanlända elevers kunskaper i gymnasieskolan I gymnasieutredningens fokusgrupper har framgått att en bedömning av elevens språkkunskaper, som är obligatorisk , inte är ett tillräckligt krav för att svara mot behov av en genom- gripande kartläggning och bedömning av elevens kunskaper. Sam- tidigt har gruppen nyanlända ungdomar i åldersgruppen 16–ökat, vilket innebär ett ökat behov av systematisk bedömning av elevens kunskaper. framhåller att kommunerna sannolikt kommer att behöva ökad tydlighet och klarare styrdokument i detta avseende. betonar också att det bedömningsmaterial som är avsett för de obligatoriska skolformerna även kan användas på språkintroduktion.20 föreslår därför att vid mottagandet av en nyanländ elev till språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Kravet på bedömning gäller såväl språkkunskaper som ämneskunskaper. Bedömningen ska göras skyndsamt och så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven . Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen och kan ligga till grund för att bl.a. utforma ett yrkes- spår för eleven eller för att ge viss undervisning på engelska. I gymnasieutredningen anges att om en elevs kunskaper har bedömts i kan det vara ett exempel på när en ny bedömning inte behöver göras. 7.6Det finns behov av ytterligare dokumentation av nyanlända elevers skolgång vid övergångar Såväl utredningen om problematisk elevfrånvaro som gymnasieutred- ningen har föreslagit att övergångar mellan skolor ska regleras på så sätt att en strukturerad överlämning ska göras när elever övergår från en skolenhet till en annan och när eleven övergår från grund- skolan till gymnasieskolan. Utredningen bedömer att elevergruppen nyanlända har ett stort behov av att en strukturerad överlämning görs när eleven flyttar och ställer sig därför bakom båda dessa förslag. 20 (2016). Övergångar mellan skolenheter och mellan grundskola och gymnasieskola Utredningen anser dock att det finns skäl att överväga om ovan nämnda förslag är tillräckliga för att säkerställa en lyckad struktu- rerad överlämning av den nyanlände eleven. I utredningens huvud- mannakontakter framgår att det oftast saknas information om en överlämnad elevs tidigare skolgång i form av uppgifter t.ex. om eleven gått i förberedelseklass eller ordinarie undervisningsgrupp, vilken ämnesundervisning eleven har fått, omdömen av elevens kunskaps- utveckling osv. Det är inte heller alltid som den inledande bedöm- ningen ger tillräcklig information för att överlämningen ska bli lyckad. Forskning visar att det tar att lära sig svenska. Det tar mellan fyra och att uppnå tillräckliga språkkunskaper för att kunna erövra ett ämne fullt ut på ett andra språk.21 Vidare menar forskare att den kritiska ålder för språkinlärning infaller vid 12– ålder.22 Studier och statistik från bl.a. och visar också att när det gäller studieresultaten generellt har de elever som anlänt till märkbart större chanser att lyckas med sin skolgång jämfört med elever som anlänt senare.23