sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — 8. uppror, förövat med uppsåt att statsskicket ska med vapen- makt eller annars med våldsamma medel omstörtas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, reger- ingen, eller högsta domarmakten ska på så sätt fram- tvingas eller hindras, om gär- ningen innebär fara för uppsåtets förverkligande; försök, förbere- delse eller stämpling till sådant uppror; 9. landsförräderi eller lands- svek, i vad därigenom, då riket är i krig eller annars i lag med- delade bestämmelser om sådant brott äger tillämpning, någon missleder eller förråder dem som är verksamma för rikets försvar eller förleder dem till myteri, trolöshet eller modlöshet, förrå- der egendom som är av betydelse för totalförsvaret eller begår annan liknande förrädisk gärning som är ägnad att medföra men för totalförsvaret eller innefattar bi- stånd åt fienden; försök, förbere- delse eller stämpling till sådant landsförräderi eller landssvek; landsförräderi eller landssvek; 8. landsskadlig vårdslöshet, i 10. landsskadlig vårdslöshet, i vad därigenom någon av oakt- vad därigenom någon av oakt- samhet begår gärning som avses samhet begår gärning som avses 9. ryktesspridning till fara för 11. ryktesspridning till fara för riket är i krig eller annars i lag riket är i krig eller annars i lag meddelade bestämmelser om så- meddelade bestämmelser om så- dant brott har tillämpning, någon dant brott har tillämpning, någon sprider falska rykten eller andra sprider falska rykten eller andra osanna påståenden, som är ägnade osanna påståenden, som är ägnade att framkalla fara för rikets säker- att framkalla fara för rikets säker- het, eller till främmande makt het, eller till främmande makt eller bland krigsmän sprider falska eller bland krigsmän sprider falska rykten eller andra osanna påstå- rykten eller andra osanna påstå- enden som är ägnade att fram- enden som är ägnade att fram- kalla trolöshet eller modlöshet; kalla trolöshet eller modlöshet; 10. uppvigling, 12. uppvigling, söker förleda till brottslig gär- söker förleda till brottslig gär- ning, svikande av medborgerlig ning, svikande av medborgerlig skyldighet eller ohörsamhet mot skyldighet eller ohörsamhet mot myndighet eller åsidosättande av myndighet eller åsidosättande av vad som åligger krigsman i vad som åligger krigsman i 11. hets mot folkgrupp, var- 13. hets mot folkgrupp, var- igenom någon hotar eller ut- igenom någon hotar eller ut- trycker missaktning för folk- trycker missaktning för folk- grupp eller annan sådan grupp grupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på av personer med anspelning på ras, hudfärg, ras, hudfärg, etniskt ursprung, trosbekännelse etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning; eller sexuell läggning; 12. brott mot medborgerlig 14. brott mot medborgerlig frihet, varigenom någon utövar frihet, varigenom någon utövar verka den allmänna åsiktsbild- verka den allmänna åsiktsbild- ningen eller inkräkta på hand- ningen eller inkräkta på hand- lingsfriheten inom politisk orga- lingsfriheten inom politisk orga- nisation eller yrkes- eller närings- nisation eller yrkes- eller närings- sätter yttrande-, församlings- sätter yttrande-, församlings- eller föreningsfriheten i fara; för- eller föreningsfriheten i fara; för- sök till sådant brott mot med- sök till sådant brott mot med- 13. olaga våldsskildring, var- 15. olaga våldsskildring, var- igenom någon i bild skildrar igenom någon i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden sprids, om inte uppsåt att bilden sprids, om inte gärningen med hänsyn till om- gärningen med hänsyn till om- ständigheterna är försvarlig; ständigheterna är försvarlig; 14. förtal, varigenom någon 16. förtal, varigenom någon eller klandervärd i sitt levnads- eller klandervärd i sitt levnads- sätt eller annars lämnar uppgift sätt eller annars lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning, och, om för andras missaktning, och, om den förtalade är avliden, gär- den förtalade är avliden, gär- ningen är sårande för de efter- ningen är sårande för de efter- levande eller annars kan anses levande eller annars kan anses kränka den frid som bör till- kränka den frid som bör till- komma den avlidne, dock inte komma den avlidne, dock inte om det med hänsyn till omstän- om det med hänsyn till omstän- lämna uppgift i saken och han lämna uppgift i saken och han eller hon visar att uppgiften var eller hon visar att uppgiften var sann eller att han eller hon hade sann eller att han eller hon hade skälig grund för den; skälig grund för den; 15. förolämpning, varigenom 17. förolämpning, varigenom kränkande tillmäle eller beskyll- kränkande tillmäle eller beskyll- ning eller genom annat skymf- ning eller genom annat skymf- ligt beteende mot honom eller ligt beteende mot honom eller någon hotar annan med brotts- lig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade fram- kalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom; 17. hot mot tjänsteman, var- igenom någon med hot om våld förgriper sig på annan i hans eller hennes myndighetsutöv- ning, i annan verksamhet där det finns samma skydd som är för- enat med myndighetsutövning eller vid biträde till åtgärd som omfattas av sådant skydd, för att tvinga honom eller henne till eller hindra honom eller henne från åtgärd däri eller hämnas för sådan åtgärd eller varigenom någon på så sätt förgriper sig mot den som tidigare utövat sådan verksamhet eller biträtt därvid för vad denne däri gjort eller underlåtit; försök eller förbere- delse till sådant hot mot tjänste- man, såvida inte brottet, om det fullbordats, skulle ha varit att anse som ringa; 18. övergrepp i rättssak, var- igenom någon med hot om våld angriper annan för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid för- hör avgett utsaga hos en dom- stol eller annan myndighet eller för att hindra annan från en så- dan åtgärd eller varigenom någon med hot om gärning som med- för lidande, skada eller olägen- någon hotar annan med brotts- lig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade fram- kalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom; 19. hot mot tjänsteman, var- igenom någon med hot om våld förgriper sig på annan i hans eller hennes myndighetsutöv- ning, i annan verksamhet där det finns samma skydd som är för- enat med myndighetsutövning eller vid biträde till åtgärd som omfattas av sådant skydd, för att tvinga honom eller henne till eller hindra honom eller henne från åtgärd däri eller hämnas för sådan åtgärd eller varigenom någon på så sätt förgriper sig mot den som tidigare utövat sådan verksamhet eller biträtt därvid för vad denne däri gjort eller underlåtit; försök eller förbere- delse till sådant hot mot tjänste- man, såvida inte brottet, om det fullbordats, skulle ha varit att anse som ringa; 20. övergrepp i rättssak, var- igenom någon med hot om våld angriper annan för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid för- hör avgett utsaga hos en dom- stol eller annan myndighet eller för att hindra annan från en så- dan åtgärd eller varigenom någon med hot om gärning som med- för lidande, skada eller olägen- het angriper annan för att denne avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. het angriper annan för att denne avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om någon lämnar ett meddelande, som avses i 1 kap. 2 §, eller, utan att svara enligt 6 kap., medverkar till en framställning som är avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upp- tagning, som författare eller annan upphovsman eller genom att framträda i radioprogrammet och därigenom gör sig skyldig till 1. högförräderi, spioneri, grovt 1. högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befatt- ning med hemlig uppgift, upp- utlandsspioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; svek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 2.oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myn- dighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 3.uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i särskild lag, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för sådant brott. Om någon anskaffar en uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i 1 kap. 2 § och därigenom gör sig skyldig till brott som anges i första stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för brottet. Det som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen om särskilt lagstiftningsförfarande ska gälla också i fråga om för- slag till föreskrifter som avses i första stycket 3. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2007:979) om underrättelse- verksamhetåtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott ska ha följande lydelse. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 18 § första stycket , hemlig övervak- ning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 19 § första och andra styckena eller hemlig kameraövervakning enligt 27 kap. 20 a § första stycket får meddelas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet som inne- fattar 1.sabotage eller grovt sabotage enligt 13 kap. 4 eller 5 § brotts- balken, 2.mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, kap- ning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 3.uppror, väpnat hot mot laglig ordning eller brott mot med- borgerlig frihet enligt 18 kap. 1, 3 eller 5 § , 4. högförräderi, krigsanstif- tan, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller grov olovlig underrättelseverksamhet mot , mot främmande makt eller mot person enligt 19 kap. 1, 2, 5, 6 eller 8 § eller 10 § andra stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § andra stycket brotts- balken, 4. högförräderi, krigsanstif- tan, spioneri, grovt spioneri, utlandsspioneri, grovt utlands- spioneri, grov obehörig befatt- ning med hemlig uppgift eller grov olovlig underrättelseverk- samhet mot , mot främ- mande makt eller mot person enligt 19 kap. 1, 2, 5, 5 a, 6, 6 a eller 8 § eller 10 § andra stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § 5.företagsspioneri enligt 3 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter, om det finns anledning att anta att den brotts- liga verksamheten kommer att utövas på uppdrag av eller under- stödjas av en främmande makt eller av någon som kommer att agera för en främmande makts räkning, 6.terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terrorist- brott, grovt brott enligt 3 § andra stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, eller 7.mord, dråp, grov misshandel, synnerligen grov misshandel, människorov eller olaga frihetsberövande enligt 3 kap. 1, 2 eller 6 § eller 4 kap. 1 § eller 2 § första stycket i avsikt att på- verka offentliga organ eller den som yrkesmässigt bedriver nyhets- förmedling eller annan journalistik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd. Tillstånd enligt första stycket får också meddelas om det finns en påtaglig risk för att det inom en organisation eller grupp kommer att utövas brottslig verksamhet som avses i första stycket och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet ska ha följande lydelse. Uppgifter får också, under de förutsättningar som anges i 2 § 2, hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av sär- skild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verk- samhet som innefattar 1.sabotage enligt 13 kap. 4 § , 2.kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 5 a § första eller andra stycket eller 5 b § första stycket , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 3.brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 5 § , 4. spioneri, 4. spioneri, eller grov olovlig underrättelse- hemlig uppgift eller grov olovlig verksamhet mot , mot främmande makt eller mot per- son enligt 19 kap. 5 eller 8 §, eller mot person enligt 19 kap. 10 § andra stycket, 10 a § andra 5, 5 a eller 8 §, 10 § andra stycket, stycket eller 10 b § andra stycket 10 a § andra stycket eller 10 b § andra stycket , eller 5. grovt brott enligt 3 § andra stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig upp- maning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Denna lag träder i kraft . 2Utredningens arbete och uppdrag Enligt utredningsdirektiven ska vi kartlägga vilket skydd som finns för uppgifter som hanteras inom ramen för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. I vårt uppdrag ingår vidare att analysera vilka konsekvenser ett röj- ande av sådana uppgifter kan få för , svenska intressen och det samarbete som deltar i och ta ställning till om, och i så fall på vilket sätt, skyddet för denna typ av uppgifter behöver förstärkas, såsom t.ex. genom en straffrättslig reglering. Vi ska även analysera hur ett eventuellt förstärkt skydd förhåller sig till den grundlags- skyddade yttrande- och informationsfriheten samt Europakonven- tionen. Vi ska också analysera och ta ställning till om ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är nöd- vändiga. Vi ska även lägga fram de författningsförslag som är nödvändiga och redovisa förslagens konsekvenser. Våra direktiv (dir. 2016:42) bifogas som bilaga 1. 2.2Hur arbetet har bedrivits Utredningens arbete påbörjades . Arbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden. Utredningen har sammanträtt med de förordnade experterna sammanlagt nio gånger, varav en gång vid ett tvådagarssammanträde. Arbetet har även i Utredningens arbete och uppdrag övrigt bedrivits i nära samråd med experterna. Utredningen har vidare sammanträtt med referensgruppen vid fem tillfällen. Utredningen har under arbetets gång samrått och inhämtat upp- lysningar från , (FBA), (), Kriminalvården, , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , och . Utredningen har även besökt Försvarsmakten (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten), MSB, Polismyndig- heten (Nationella operativa avdelningen), Säkerhetspolisen och FRA samt då sammanträffat med företrädare för myndigheternas olika verksamheter inom ramen för utredningsuppdraget. Utredningen har under arbetets gång även samrått med före- trädare för den finska, norska, danska, nederländska, tyska och kanadensiska motsvarigheten till och/eller Försvarsdepartementet. Utredningen har dessutom besökt det norska Justisdepartementet och Forsvarsdepartementet samt det finska och . Betänkandet omfattar 15 kapitel. Kapitel 1 innehåller våra författ- ningsförslag och i kapitel 2 återfinns denna redogörelse för vårt uppdrag och arbete. Kapitel 3 och 4 innehåller en redogörelse för internationella sam- arbeten för fred och säkerhet och svenska myndigheters deltagande i sådana samarbeten. I kapitel 5 lämnar vi en översiktlig beskrivning av underrättelseverksamhet. Kapitel 6 innehåller en redogörelse för det skydd som finns för uppgifter som hanteras inom ramen för det internationella samarbetet för fred och säkerhet. I kapitel 7 lämnar vi en redogörelse för säkerhetsskydd och hur känsliga upp- gifter utbyts med andra stater och mellanfolkliga organisationer. Kapitel 8 och 9 innehåller en redogörelse för hemliga tvångsmedel och svensk straffrättslig jurisdiktion. I kapitel 10 redogör vi för tryck- och yttrandefriheten. En internationell jämförelse av skyddet för känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för internationella samarbeten för fred och säkerhet finns i kapitel 11. Våra övervägande och förslag återfinns i kapitel 12. Utredningens arbete och uppdrag I kapitel 13 redovisar vi vår bedömning när det gäller tid för ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Kapitel 14 innehåller en beskrivning av de konsekvenser som kan förväntas om våra förslag genomförs. I kapitel 15 följer slutligen en författningskommentar. 3Internationella samarbeten för fred och säkerhet För att möta den bredd av utmaningar som det internationella sam- fundet står inför har samarbetet inom ramen för olika internatio- nella och regionala organisationer ökat i betydelse . Samarbetet inom olika internationella och regionala organisationer bedöms t.ex. innebära att tillgången på efterfrågade förmågor säk- ras vid fredsinsatser runt om i världen, att legitimiteten för sådana insatser stärks som den lokala förståelsen för konflikter och dess aktörer ökar. Genom samarbeten stärks också den regionala säkerheten som risken för kriser minskar. Den utveckling som skett på det säkerhets- och försvarspoli- tiska området har även inneburit att i högre grad än har kommit att samverka med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kan delas in i bilateralt samarbete med enskilda länder respektive multilateralt samarbete inom ramen för olika organisationer. En mellanvariant är så kallad minilateralism, där mindre grupper av länder samlas kring olika projekt. Ett exempel på ett sådant samarbete utgörs av det nordiska försvarssamarbetet. Som exempel på multilaterala samarbeten kan här nämnas engagemanget i FN, EU och (). Regeringens försvars- och säkerhets- politiska inriktning innebär att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas och att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella Internationella samarbeten för fred och säkerhet insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och OSSE.1 Vår huvudsakliga uppgift är att analysera om det finns ett behov av att stärka skyddet för uppgifter av betydelse för de internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i. engagemang i internationella samarbeten för fred och säkerhet har en lång tradition och syftar ytterst till att bidra till att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Ett sådant deltagande handlar i förlängningen också om att främja nationella säkerhet och intressen. I grunden ligger en ambition att värna ett antal univer- sella normer och värden såsom demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Som ett led i det internationella samarbetet på försvars- och säkerhetsområdet deltar i olika internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Som exempel på sådana insatser som deltar eller har deltagit i kan nämnas insatserna i (Minusma) som leds av FN, insatsen utanför (Operation ) som leds av EU samt den Nato-ledda insatsen i (Isaf). Inom ramen för inter- nationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser och annat säker- hetsfrämjande arbete bidrar också med såväl civila som militära expertförmågor på individnivå, t.ex. poliser, annan personal från rättsväsendet och militärobservatörer. Detta sker genom bidrag till FN, EU, Nato och . I detta kapitel lämnar vi en allmänt hållen redogörelse för de internationella organisationer och samarbeten för fred och säkerhet som torde ha störst betydelse för det svenska försvars- och säker- hetspolitiska arbetet. Utvecklingen som har lett fram till dagens svenska deltagande i internationella samarbeten för fred och säker- het är emellertid intimt förknippad med den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, varför kapitlet inleds med en översiktlig redogör- else för denna. Kapitlet avslutas med en övergripande redogörelse för rollfördelningen mellan FN, EU och vid internationella insatser för fred och säkerhet samt något om det svenska deltagan- det i internationella krishanteringsoperationer och svensk övnings- verksamhet. 2014/15:109, ”Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020”, s. 46 f. Internationella samarbeten för fred och säkerhet 3.2Den svenska säkerhets- och försvarspolitiken Den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. syn på säkerhet utgick från stater och en militär hotbild. är utmaningarna och hoten mot vår säkerhet emellertid mer föränder- liga och gränslösa . Dagens hot mot vår säkerhet kan vara såväl antagonistiska som icke antagonistiska. Hoten är vidare gräns- och sektoröverskridande. I ett vidgat säkerhetsbegrepp in- ryms även icke-militära hot och icke-statliga aktörer. Det kan t.ex. röra sig om terrorism, organiserad brottslighet, avbrott i vitala system och flöden, sönderfallande stater, ekonomisk kris, politisk och religiös extremism, hot mot demokrati och rättssystem, socialt utanförskap, migrationsströmmar, hot mot värderingar, klimat- förändringar, cyberhot, naturkatastrofer och pandemier samt väpnat angrepp. Utvecklingen av informationsteknologin utmanar vidare många traditionella föreställningar om säkerhetspolitikens omfatt- ning, aktörer och logik. säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. – såsom de föreslagits av Försvarsberedningen och beslutats av – är: •att värna befolkningens liv och hälsa •att värna samhällets funktionalitet •att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättig- heter.3 För vår säkerhet är den territoriella integriteten avgörande. Flera hot och risker kan dock resultera i katastrofer och kriser utan att för den skull hota ett lands suveränitet eller territoriella integritet. 2 Detta avsnitt härrör från information om säkerhetspolitik på regeringens webb- plats, , , regeringens utrikesdeklarationer samt prop. 2008/09:140, ”Ett användbart försvar”, och försvarsberedningens betänkande, ”Försvaret av – Starkare försvar för en osäker tid” (Ds 2014:20). 2014/15:109, ”Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020”, s. 20. Internationella samarbeten för fred och säkerhet Gränsöverskridande samarbete, handel och integration främjar en positiv utveckling i stora delar av världen. Globalisering kan dock också innebära ökad sårbarhet genom att enskilda händelser snabbt kan få regionala eller globala återverkningar. I detta ligger en ökad sårbarhet mot säkerhetshot som terrorism, spridning av mass- förstörelsevapen, organiserad brottslighet, pandemier och miljö- katastrofer. När grundläggande värden som demokrati och mänsk- liga rättigheter kränks i andra delar av världen eller när samhällens funktionalitet bryter samman till följd av exempelvis väpnade kon- flikter är detta således en angelägenhet för hela det internationella samfundet, eftersom det kan äventyra såväl nationell som inter- nationell fred och stabilitet.4 är ett av världens mest globaliserade länder med ett om- fattande handelsutbyte.