sou · H5B349 · 2017-06-02 00:00:00 — En kommun får med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att anordna omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (entreprenad enligt 23 kap. skollagen). På samma sätt som angetts ovan angående enskild som anordnar pedagogisk omsorg på entreprenad anser utredningen att den enskilde som ordnar sådan barnomsorg på entre- prenad utför uppgiften av allmänt intresse på uppdrag av kommunen. Som betonats ovan är rättslig grund inte ensam tillräcklig för att behandling av personuppgifter ska vara tillåten. Övriga bestämmelser i dataskyddsförordningen måste också vara uppfyllda. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att all den verksamhet som sker med stöd av (1–25 kap.) skollagen och anslutande före- skrifter är exempel på uppgifter av allmänt intresse. Dessa uppgifter och åligganden har i sig legala grunder som har offentliggjorts genom tydliga, precisa och förutsebara regler. Enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen kan därmed sådan personuppgiftsbehand- ling som krävs för att utföra denna verksamhet ske. Inom ramen för denna verksamhet behöver de personuppgiftsansvariga inte inhämta samtycke för nödvändig personuppgiftsbehandling (se dock av- snitt 4.7 om känsliga personuppgifter). En förutsättning är dock att kraven i artikel 5 också är uppfyllda. Det är den personuppgifts- ansvarige som ska säkerställa att behandlingen är laglig och den ansvarige ska också kunna visa att så är fallet. Enligt utredningens bedömning finns det således inget behov av en särskild reglering för att de skollagsreglerade verksamheternas huvudmän, kommunerna såsom hemkommuner och aktörerna enligt 24 och 25 kap. skollagen ska kunna tillämpa den rättsliga grunden i artikel 6.1 e, uppgift av allmänt intresse. Bedömning: Både offentliga och enskilda huvudmän vidtar vissa åtgärder med stöd av skollagen som innefattar myndighetsutöv- ning gentemot en elev, t.ex. betygssättning och beslut om särskilt stöd. Det är i dessa situationer möjligt för huvudmännen att tilläm- pa den rättsliga grunden i andra ledet i artikel 6.1 e i dataskydds- förordningen, för sådan behandling som är nödvändig som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Något be- hov av ytterligare reglering föreligger inte. I dessa fall kan även den rättsliga grunden i första ledet i artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, vara tillämplig. Enligt andra ledet i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen får person- uppgifter behandlas om behandlingen är nödvändig som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Av artikel 6.3 första stycket framgår att rätten att utöva myndighet ska vara fastställd i enlighet med unionsrätten eller den medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Enligt andra stycket ska syftet med behandlingen vara nödvändigt som ett led i den person- uppgiftsansvariges myndighetsutövning. Ändamålet behöver således inte framgå av det sammanhang där den myndighetsutövande befo- genheten fastställs. Ändamålet med behandlingen av personuppgifter måste dock vara nödvändigt för att utföra myndighetsutövningen. För tillämpningen av den rättsliga grunden myndighetsutövning gäller således motsvarande krav som för den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse. Begreppet myndighetsutövning har en unionsrättslig innebörd. Enligt bör man till dess annat framkommer kunna utgå från att det som i brukar anses som myndighets- utövning faller in under begreppet (SOU 2017:39, avsnitt 8.3.3). Myndighetsutövning karaktäriseras av beslut eller andra ensidiga åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna. Befogenheten till myndighetsutövning måste vara grundad på lag eller annan författning eller på annat sätt kunna härledas ur bemyndiganden från de högsta statsorganen. Utanför begreppet myndighetsutövning faller råd, upplysningar och faktiskt handlande som inte innebär tvång mot den enskilde. Den största delen av skolornas verksamhet, undervisning, utgör vad som brukar omnämnas som faktiskt handlande. Bara en liten del av verksamheten i förskolor och skolor utgör ärendehandläggning som innebär myndighetsutövning mot enskild. Det kan handla om ärenden som rör mottagande av elever (t.ex. 7 kap. 5 § skollagen), särskilt stöd (3 kap. 9 § skollagen), avstängning av elever (t.ex. 5 kap. 14 § skollagen) eller befrielse från sådana inslag i undervisningen som är obligatoriska (7 kap. 19 § skollagen). Betygssättning av eleverna utgör också myndighetsutövning. De allmänna bestämmelserna om betygsättning finns i bl.a. 3 kap. 13 § skollagen, samt i förordning- arna för de olika skolformerna såsom t.ex. gymnasieförordningen. Enligt utredningens bedömning är grunden för behandlingen , genom exemplifierade bestämmelser i skollagen, fasts- tälld. Det behövs därför inte någon ytterligare reglering för att skolorna ska kunna tillämpa den rättsliga grunden myndighetsutöv- ning i de fall en sådan rätt föreligger enligt nationell rätt. Det bör dock åter betonas att en ytterligare förutsättning för att kunna tillämpa myndighetsutövning som rättslig grund för behand- lingen är att också syftet med behandlingen är nödvändigt. Det är den personuppgiftsansvarige som ansvarar för och ska kunna visa att behandlingen är laglig och att ändamålet är berättigat och nöd- vändigt (artikel 5.2 i dataskyddsförordningen). Avslutningsvis är det utredningens bedömning att även första ledet i artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, är tillämpligt som rättslig grund för ovan nämnda moment, eftersom betygssätt- ning m.m. ingår i uppgiften att anordna utbildning. Bedömning: För skollagsreglerad verksamhet finns det i svensk rätt fastställda rättsliga förpliktelser som åvilar verksamhetsut- övarna och som gör det nödvändigt att behandla personuppgifter. Den rättsliga grunden i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen kan då tillämpas. Något behov av ytterligare reglering finns inte. I dessa fall kan även den rättsliga grunden i första ledet i arti- kel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, vara tillämplig. Enligt artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen får personuppgifter behandlas om behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige. Av artikel 6.3 första stycket framgår att den rättsliga grunden för behandlingen, dvs. i detta fall den rättsliga förpliktelsen, ska fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som den per- sonuppgiftsansvarige omfattas av. Dessutom ska syftet med behand- lingen fastställas i den rättsliga grunden. gör bedömningen att förpliktelsen inte nödvändigtvis måste framgå av en författning eller liknande. Rätts- liga förpliktelser ska alltid ha sin grund i lag, men förpliktelser kan också anges i domar eller i myndighetsbeslut som meddelats med stöd av lag eller med stöd av föreskrifter som i sin tur meddelats i lag (SOU 2017:39, avsnitt 8.3.2). Frågan är då om det finns en eller flera rättsliga förpliktelser för huvudmännen som bedriver förskola, skola och vuxenutbildning att tillhandahålla utbildning för barnen och eleverna. Utredningen om offentlighet och sekretess i skolan ansåg att skolmyndigheter enligt den då lydande skollagen och andra författ- ningar hade en rättslig skyldighet i personuppgiftslagens mening att fullgöra sina åligganden gentemot eleverna i fråga om såväl under- visning som elevvård (SOU 2003:103 s. 199). Datainspektionen har ansett att den skyldighet för myndigheter som följer av offentlighetsprincipen är en sådan rättslig skyldighet som avses i motsvarande bestämmelse till rättslig förpliktelse i per- sonuppgiftslagen.14 En skillnad mellan personuppgiftslagen och dataskyddsförord- ningen är att dataskyddsförordningen kräver att den rättsliga för- pliktelsen ska vara fastställd i svensk rätt och att syftet med behand- lingen ska vara fastställt i den rättsliga grunden. Skollagen innehåller många rättsliga förpliktelser för huvudmännen som bedriver skol- verksamhet enligt lagen. Av t.ex. 2 kap. 8 § framgår att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmel- serna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författ- ningar. Enligt utredningens bedömning kan emellertid inte något syfte med en eventuell personuppgiftsbehandling utläsas av bestäm- melsen. Bestämmelsen kan därför inte ses som en rättslig förpliktelse i dataskyddsförordningens mening. I skollagen finns även bestämmelser där syftet med behandlingen enligt utredningens bedömning kan utläsas genom bestämmelsen och därigenom vara fastställt i den rättsliga grunden t.ex. att eleven och elevens vårdnadshavare fortlöpande ska informe- ras om elevens utveckling (3 kap. 4 §), att ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges sär- skilt stöd (3 kap. 9 §), att i vissa skolformer ska eleven betygsättas (3 kap. 13 §), att och gymnasieskolan och motsvarande skolfor- mer ska erbjuda modersmålsundervisning under vissa förutsätt- ningar (10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 §, 13 kap. 7 §, 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 §), och 14 Datainspektionens rapport 2005:3 Övervakning i arbetslivet. Kontroll av de anställdas Internet och e-postanvändning m.m, s. 15. att rektorn ska se till att vårdnadshavaren till en elev i vissa skol- former, t.ex. , informeras om eleven utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten (7 kap. 17 §). Det behövs därför inte någon ytterligare reglering för att skolorna ska kunna tillämpa den rättsliga grunden i artikel 6.1 c för sin nödvändiga personuppgiftsbehandling. Enligt utredningens bedöm- ning är även artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, tillämplig som rättslig grund för ovan nämnda moment, eftersom dessa t.ex. betygssättning, ingår i uppgiften att anordna utbildning. Personupp- giftsbehandling inom skollagsreglerad utbildningsverksamhet bör till största delen kunna ske med stöd av den rättsliga grunden utföra uppgift av allmänt intresse. Det torde därför vara i undantagsfall som artikel 6.1 c behöver tillämpas av huvudmännen. Bedömning: Enskilda huvudmän kan för sin personuppgifts- behandling använda sig av den rättsliga grunden i artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen, dvs. för sådan behandling som är nöd- vändig för ändamål som rör den personuppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Nämnda rättsliga grund skulle kunna vara tillämplig när det är tveksamt om den rättsliga grunden i första ledet i artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, är tillämplig. Eftersom det för enskilda huvudmän finns en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse att anordna och bedriva utbildning är det endast i undantagsfall som den rättsliga grunden i artikel 6.1 f behöver tillämpas. Enligt artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen är behandling laglig om den är nödvändig för ändamål som rör den personuppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn (intresseavvägning). Av 6.1 f andra stycket framgår att denna grund inte gäller för behandling som utförs av offentliga myndigheter när de fullgör sina uppgifter. Eftersom skolor med staten, en kommun eller ett lands- ting som huvudman är myndigheter som fullgör sina uppgifter när de tillhandahåller utbildning enligt skollagen, är det endast de skolor som drivs av enskilda huvudmän som kan tillämpa denna grund till stöd för sin personuppgiftsbehandling. gör bedömningen att den här aktuella grunden ofta är möjlig att tillämpa i de fall det är tveksamt om den verksamhet som en privaträttslig aktör bedriver är av allmänt intresse i unionsrättslig mening (SOU 2017:39, avsnitt 8.3.4). Ovan bedömer utredningen att anordnande av utbildning enligt skollagen och anslutande föreskrifter är en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse, oavsett om det är staten, en kommun eller en enskild som är huvudman. Huvudmannen kan således grun- da nödvändig personuppgiftsbehandling på artikel 6.1 e. Enligt Data- skyddsutredningen spelar det i en sådan situation inte någon roll om verksamheten utförs på direkt uppdrag av en myndighet eller på eget initiativ (SOU 2017:39, avsnitt 8.3.4). Som tidigare nämnts bör således den skollagsreglerade utbildningsverksamheten till största delen kunna behandla personuppgifter med stöd av den rättsliga grunden i artikel 6.1 e, dvs. utföra en uppgift av allmänt intresse. Den rättsliga grunden i artikel 6.1 f bör enligt utredningens uppfattning därmed ytterst sällan eller aldrig bli aktuell att tillämpa av enskilda skolhuvudmän i skollagsreglerad verksamhet. Den enskilda huvud- man som avser att tillämpa den rättsliga grunden intresseavvägning har vid intresseavvägningen särskilt att beakta barns rätt till integri- tetsskydd. Bedömning: Enskilda huvudmän och offentliga huvudmän, dvs. kommuner, landsting eller staten, kan i viss utsträckning använda sig av samtycke som rättslig grund för sin personuppgiftsbehand- ling. Enligt artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen är behandling laglig om den registrerade har lämnat sitt samtycke till att dennes person- uppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål. Med sam- tycke avses, enligt artikel 4.11, varje slag av frivillig, specifik, infor- merad och otvetydig viljeyttring, genom vilken den registrerade, antingen genom ett uttalande eller genom en entydig bekräftande handling, godtar behandling av personuppgifter som rör honom eller henne. Samtycke kan lämnas genom en skriftlig, inklusive elektronisk, eller muntlig förklaring. Detta kan inbegripa att en ruta kryssas i vid besök på en internetsida, genom val av inställningsalternativ för tjänster på informationssamhällets område eller genom någon annan förklaring eller något annat beteende som i sammanhanget tydligt visar att den registrerade godtar den avsedda behandlingen av sina personuppgifter (se skäl 32 till dataskyddsförordningen). En förklaring om samtycke som den personuppgiftsansvarige i förväg formulerat bör enligt skäl 42 tillhandahållas i en begriplig och lätt tillgänglig form, med användning av ett klart och tydligt språk och utan oskäliga villkor. För att samtycket ska vara informerat bör den registrerade känna till åtminstone den personuppgiftsansvariges identitet och syftet med den behandling för vilken personuppgifter- na är avsedda. Ett samtycke bör inte betraktas som frivilligt om den registrerade inte har någon genuin eller fri valmöjlighet eller inte utan problem kan vägra eller ta tillbaka sitt samtycke. Enligt skäl 43 till dataskyddsförordningen bör samtycke inte ut- göra giltig rättslig grund för behandling av personuppgifter i ett särskilt fall där det råder betydande ojämlikhet mellan den registre- rade och den personuppgiftsansvarige, särskilt om den personupp- giftsansvarige är en offentlig myndighet och det därför är osannolikt att samtycket har lämnats frivilligt när det gäller alla förhållanden som denna särskilda situation omfattar. Någon sådan skrivning finns inte i skälen till dataskyddsdirek- tivet, men mot bakgrund av att definitionen av samtycke i princip är densamma och de uttalanden som gjorts av bl.a. Artikel 29-gruppen15 får detta anses gälla enligt befintligt regelverk. Artikel 29-gruppen har yttrat att samtycke i undantagsfall kan vara en giltig grund för 15 Yttrande 15/2011 om definitionen av begreppet samtycke artikel 29-gruppen s. 13–14 och 16–17. stater när de behandlar personuppgifter. Det bör göras en noggrann kontroll för att se om samtycket faktiskt är tillräckligt frivilligt. När den registeransvarige är en offentlig myndighet kommer den rättsliga grunden för att legitimera behandlingen av personuppgifter att vara fullgörandet av en rättslig förpliktelse eller utförandet av en arbets- uppgift av allmänt intresse snarare än samtycke.16 Möjligheten att använda samtycke som rättslig grund är därmed begränsad och aktualiseras främst inom områden som inte är offent- ligrättsligt reglerade. Det bör betonas att samtycke normalt inte bör tillämpas om behandlingen i stället kan grundas på artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen. Om behandlingen grundar sig på sam- tycke ska den personuppgiftsansvarige, enligt artikel 7.1, kunna visa att den registrerade har samtyckt till behandling av sina personupp- gifter. Artikel 29-gruppen har även uttalat sig om uppgifter om barn och specialfallet skolor i ett yttrande. I det yttrandet anförs beträffande behandling av barns personuppgifter i skolan bl.a. att samtycke till behandling av alla uppgifter som kan ge upphov till diskriminering måste vara otvetydigt och att överföring till tredje part i marknads- föringssyfte är beroende av om vårdnadshavarna på förhand har underrättats och gett sitt samtycke.17 Artikel 29-gruppen synes såle- des vara av uppfattningen att samtycke kan användas som rättslig grund för, i vart fall vid viss, personuppgiftsbehandling inom skolor. Enligt utredningens bedömning är det möjligt att för viss person- uppgiftsbehandling använda sig av samtycke även i förhållandet mel- lan ett barns vårdnadshavare och en förskola samt en elevs vårdnads- havare eller eleven själv beroende på ålder och en skola. Ett exempel på när samtycke skulle kunna vara lämplig grund för personuppgifts- behandling är inför fotografering av eleverna i syfte att skapa elek- troniska skolkataloger eller fotografering för att dokumentera verk- samheten i förskola och skola, inte minst i syfte att kunna redogöra för den för barnens vårdnadshavare. I sammanhanget kan även näm- nas att artikel 29-gruppen är av uppfattningen att samtycke från vårdnadshavarna ska inhämtas om en skola har för avsikt att t.ex. lägga ut individuella foton av eleverna med uppgift om deras identitet 16Yttrande 15/2011 om definitionen av begreppet samtycke artikel 29-gruppen s. 13–14 och 16–17. 17Yttrande 2/2009 om skydd för uppgifter om barn (Allmänna riktlinjer och specialfallet skolor) s. 12 f. på internet.18 Genom att samtycke inhämtas har berörda parter möj- lighet att säga nej till att eleverna tas med på fotona. Artikel 5 i dataskyddsförordningen innehåller bestämmelser om prin- ciperna för behandling av personuppgifter. Enligt 5.1 a ska person- uppgifter behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade. I artikel 6.1 anges att behandling av person- uppgifter är laglig endast om och i den mån som åtminstone ett av de i bestämmelsen angivna villkoren är uppfyllt. Utredningen har i de tidigare avsnitten kommit fram till att de skollagsreglerade utbildningsverksamheterna kan tillämpa flera olika rättsliga grunder (villkor) i artikel 6.1 till stöd för sin personupp- giftsbehandling. I vissa situationer kan dessutom flera rättsliga grun- der vara tillämpliga var för sig. De rättsliga grunder som kan vara tillämpliga är samtycke (a), fullgöra en rättslig förpliktelse (c) eller utföra en uppgift av allmänt intresse eller myndighetsutövning (e). De verksamheter som inte fullgörs av myndigheter kan även till- lämpa den rättsliga grunden intresseavvägning (f) när de fullgör sina uppgifter enligt skollagen och anslutande föreskrifter. De rättsliga grunderna fullgöra en rättslig förpliktelse (c) och utföra en uppgift av allmänt intresse eller myndighetsutövning (e) är fastställda genom bestämmelser i skollagen med anslutande före- skrifter. När dataskyddsförordningen ska börja tillämpas kan en ända- målsenlig och nödvändig personuppgiftsbehandling, som skyddar den enskildes fri- och rättigheter, ske inom skollagsreglerad utbildningsverksamhet med stöd av bestämmelserna i dataskydds- förordningen. Något ytterligare regleringsbehov aktualiseras följakt- ligen inte för att skollagsreglerad verksamhet ska kunna tillämpa ovan nämnda rättsliga grunder. 18 Yttrande 2/2009 om skydd för uppgifter om barn (Allmänna riktlinjer och specialfallet skolor) s. 18. 4.7.1Utredningens uppdrag i denna del Enligt kommittédirektiven ska utredningen analysera om det, utöver dataskyddsförordningen och den generella reglering som Data- skyddsutredningen kommer att föreslå, finns ett behov av komplet- terande regleringar för behandling av känsliga personuppgifter inom utbildningsområdet och lämna de författningsförslag som behövs. I direktiven konstateras att det inom utbildningsområdet är nöd- vändigt att i vissa fall behandla s.k. känsliga personuppgifter. Inom skolväsendet kan det exempelvis handla om sådana uppgifter i sam- band med modersmålsundervisning eller om elever i sameskolan som anses avslöja etniskt ursprung eller uppgifter som rör hälsa, t.ex. inom elevhälsan eller i de utredningar som ska göras inför antagning till specialskolan och grundsärskolan och i vissa fall till gymnasiesärsko- lan. Eftersom behandling av känsliga personuppgifter förekommer hos flera olika myndigheter och enskilda behöver det i detta sam- manhang också övervägas om en sådan reglering i så fall behöver fin- nas i en eller flera olika registerförfattningar. 4.7.2Behov av att behandla känsliga personuppgifter Det har framkommit att det för att förskolorna, skolorna och vuxen- utbildningen ska kunna utföra sina uppdrag är nödvändigt att de i vis- sa sammanhang kan behandla vissa känsliga personuppgifter, främst uppgifter om hälsa, men ibland även om etnicitet. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser (2 kap. 26 § skollagen). Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveck- ling mot utbildningens mål ska stödjas. Den del av elevhälsan som tillhandahåller medicinska insatser erbjuder eleverna förebyggande hälso- och sjukvård men även enklare sjukvårdsinsatser. Att till- handahålla hälso- och sjukvård är, liksom utbildning, en uppgift av allmänt intresse. Varje elev i , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan ska erbjudas ett minsta antal hälsobesök. Den personuppgiftsbehandling som sker inom elevhälsans medicinska verksamhet omfattas av och kommer även fortsättnings- vis att omfattas av patientdatalagens bestämmelser. utredningen har i uppdrag att se över patientdatalagen (S 2016:05, dir. 2016:52) och den behandlas därför inte i detta betänkande. Den personuppgiftsbehandling som sker inom elevhälsans psyko- sociala och specialpedagogiska verksamheter omfattas däremot inte av patientdatalagens bestämmelser. Den psykosociala insatsen består av kurator som kan föra stöd-, motivations- och krissamtal liksom utredande och rådgivande samtal med enskilda elever och deras familjer relaterade till skolsituationen. Inom den specialpedagogiska insatsen finns specialpedagoger och speciallärare som t.ex. kan delta i kartläggning av elevers behov av särskilt stöd, genomföra pedago- giska utredningar samt utforma och genomföra åtgärdsprogram. Det kan även inom denna del av elevhälsan finnas ett behov av att kunna behandla uppgifter om hälsa. Det förekommer även utanför elevhälsan att uppgifter om hälsa behöver behandlas. Ett exempel är skolmatsalspersonalen som behö- ver kunna behandla uppgifter om specialkost p.g.a. allergier eller reli- giös övertygelse. För att kunna möjliggöra en ändamålsenlig under- visningssituation kan även uppgifter om funktionsnedsättning behö- va behandlas utanför elevhälsan. Vidare kan åtgärdsprogram innehålla uppgifter om ett barns eller en elevs hälsa. Ett åtgärdsprogram är en samlad dokumentation av elevens behov av särskilt stöd och en skrift- lig bekräftelse av de särskilda stödåtgärder som ska sättas in. En mobbningssituation (kränkande behandling) skulle kunna röra en enskild elevs hälsa eller sexuella läggning.