sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Paragrafen ändras på så sätt att begreppet lägstanivån tas bort eftersom denna ersättningsnivå inom föräldrapenningen slopas. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. 12 kap. 30 § I paragrafen finns en bestämmelse om att den särskilda beräknings- grunden för föräldrapenning i vissa fall ska tillämpas även när föräl- derns sjukpenninggrundande inkomst inte har sänkts. I paragrafen görs en följdändring med anledning av att 29 § upphör att gälla. 12 kap. 33 § I paragrafen regleras avräkning av tid med föräldrapenningförmån som har lämnats enligt utländsk lagstiftning. Bestämmelsen i det tidigare andra stycket, om avräkning när rätten till föräldrapenning inträder efter barnets första levnadsår, upphävs. Den kvarvarande bestämmelsen ändras på så sätt att hänvisning görs till 12 § första stycket i stället för till 12 §. Detta är en följd av de ändringar som görs i den paragrafen, som innebär att det högsta an- talet dagar som föräldrapenning kan lämnas nu finns i enbart första stycket. Vidare görs, på samma sätt som i 12 § första stycket, en språklig ändring i bestämmelsen genom att orden ”ett barn” ändras till ”barn”. Detta innebär ingen ändring i sak. Eftersom bestämmelsen i det tidigare andra stycket utgår, ska av- räkning i de situationerna som berörs i stället göras enligt vad som följer av paragrafens kvarvarande bestämmelse, dvs. från det högsta antal dagar under vilka föräldrapenning kan lämnas enligt 12 § första stycket. Detta är en anpassning till de nya bestämmelserna i 12– 12 b §§. Bestämmelsen om det högsta möjliga antalet dagar som kan lämnas enligt 12 § första stycket gäller för alla som har rätt till för- äldrapenning, dvs. även den som omfattas av begränsningsregeln (se författningskommentaren till 12 § första stycket), även om antalet dagar som kan lämnas till en enskild förälder kan begränsas av bland annat bestämmelserna i nya 12 a och 12 b §§ om på vilket sätt för- äldrapenningen lämnas under olika tidsperioder. Övervägandena finns i avsnitt 7.18. 12 kap. 34 § I paragrafen finns bestämmelser om i vilken ordning avräkning för lämnad utländsk förmån ska göras. I första stycket ändras hänvisningen till 33 § till följd av de ändringar som görs i den paragrafen genom att orden ”första stycket” tas bort. I och med att den tidigare bestämmelsen i nu aktuell paragrafs andra stycke tas bort (se nedan) innebär regleringen att dagar som överstiger 180 till antalet räknas av generellt från de dagar som avses i 39–41 §§, oavsett på vilken ersättningsnivå ersättningen lämnas. Även dessa da- gar ska i första hand avräknas från sådana dagar som föräldern själv har rätt till enligt 15 § första meningen. Bestämmelserna i stycket innebär att avräkning för återstående dagar görs i kronologisk ordning. Den tidigare bestämmelsen i paragrafens andra stycke om hur avräkning ska göras tas bort på grund av att föräldrapenning på lägstanivå slopas. Det införs i stället en ny bestämmelse i stycket med innebörden att om antalet dagar som ska avräknas överstiger det högsta antal dagar som enligt nya 12 a § kan lämnas för tid till och med barnets tredje levnadsår, dvs. vid enbarnsfödsel eller enbarnsadoption (se författnings- kommentaren till nya 12 a §), så ska avräkning inte göras i krono- logisk ordning. Avräkning ska i stället göras från de dagar som enligt nya 12 b § kan lämnas sist för den tid som infaller efter barnets tredje levnadsår och fram till dess att barnet har fyllt (se författnings- kommentaren till nya 12 b §). Avräkning för överskjutande dagar görs i detta fall alltså först från de dagar som kan lämnas från och med barnets tionde levnadsår och därefter från de dagar som kan lämnas från och med barnets nionde levnadsår osv. Med orden ”det högsta antal dagar som kan lämnas för tid som anges i 12 a §” avses det högsta möjliga antal dagar som kan lämnas enligt 12 a § och inte hur många dagar som kan lämnas i ett enskilt fall, t.ex. om begräns- ningsregeln i 12 a § andra stycket medför att färre än ska lämnas till en förälder. Sådana begränsningar påverkar däremot under hur många dagar föräldrapenning kan lämnas för av de dagar som återstår efter avräkningen. Övervägandena finns i avsnitt 7.18. 12 kap. 35 § Paragrafen innehåller bestämmelser om ersättningsnivån för föräldrar som är försäkrade för både bosätt- ningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning. I första stycket ändras i första punkten det s.k. 240-dagarsvillkoret till följd av att lägstanivån slopas. Detta genom att orden ”lägstanivån för föräldrapenning” ersätts med orden ””, dvs. ett belopp som motsvarar den tidigare föräldrapenningen på lägsta- nivån. Kravet på 240 dagars kvalifikationstid är i sak oförändrat. Övervägandena finns i avsnitt 7.13. 12 kap. 39 § I paragrafen regleras på vilken ersättningsnivå föräldrapenningen läm- nas efter den 180:e dagen till en förälder som är försäkrad för både bo- sättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning. Eftersom lägsta- nivån i föräldrapenningen slopas utgår det begreppet. Antalet dagar anges inte längre i bestämmelsen. I stället gäller att för samtliga dagar som kvarstår efter den 180:e dagen lämnas förmånen på sjukpenning- nivån, dock lägst på grundnivån. Detta innefattar även sådana ytter- ligare dagar som lämnas vid flerbarnsfödsel. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. 12 kap. 40 § I paragrafen regleras på vilken ersättningsnivå föräldrapenningen läm- nas efter den 180:e dagen till en förälder som är försäkrad för enbart bosättningsbaserad föräldrapenning. Eftersom lägstanivån i föräldra- penningen slopas utgår det begreppet. Antalet dagar anges inte längre i bestämmelsen. I stället gäller att för samtliga dagar som kvarstår efter den 180:e dagen lämnas förmånen på grundnivån. Detta innefattar även sådana ytterligare dagar som lämnas vid flerbarnsfödsel. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. 12 kap. 41 § I paragrafen regleras på vilken ersättningsnivå föräldrapenning läm- nas efter den 180:e ersättningsdagen till en förälder som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning. I enlighet med ändringarna i 39 och 40 §§, som har sin grund i att lägstanivån slopas, anges inte längre antalet dagar i bestämmelsen. Förmånen lämnas på sjukpen- ningnivån, dock lägst på grundnivån, för samtliga dagar som kvarstår efter den 180:e ersättningsdagen för barnet. Detta innefattar även sådana ytterligare dagar som lämnas vid flerbarnsfödsel. 13 kap. 1 § I paragrafen anges innehållet i kapitlet. Förteckningen justeras med anledning av att 10–15 §§ upphör att gälla. Upplysningen i den tidigare första strecksatsen i andra stycket tas därmed bort och övriga streck- satser flyttas upp i enlighet därmed. 13 kap. 2 § I paragrafen finns inledande bestämmelser om rätten till tillfällig för- äldrapenning. Bestämmelsen i första stycket justeras till följd av att rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med ett barns födelse tas bort (tidigare 10–15 §§). 13 kap. 3 § I paragrafen föreskrivs om två undantag från huvudregeln om att för- äldrapenningförmåner inte får lämnas till fler än en förälder för samma barn och tid. Bestämmelsen anpassas utifrån att tillfällig föräldrapen- ning kan lämnas till fler än två personer som betecknas som ”föräl- der” inom regelverket för den tillfälliga föräldrapenningen (se t.ex. 11 kap. 4 och 5 §§). Detta görs genom att orden ”båda föräldrarna” ersätts med ”flera föräldrar”. Ändringen innebär att tillfällig föräldra- penning i de angivna undantagsfallen kan lämnas till fler än två mot- tagare för samma barn. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. 13 kap. 31 a § I paragrafen finns en bestämmelse om utvidgad rätt till tillfällig för- äldrapenning vid förälders sjukdom och smitta. I tredje punkten tas hänvisningen till 11 kap. 5 § första stycket 1 bort till följd av att be- stämmelsen om att sambo likställs med förälder numera i sin helhet återfinns i 11 kap. 4 § 2 (se författningskommentaren till de nämnda lagrummen). Någon ändring i sak är inte avsedd. 13 kap. 33 § I paragrafen finns de grundläggande bestämmelserna om hur tillfällig föräldrapenning beräknas. Det framgår att beräkningen görs med ut- gångspunkt i bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst, med vissa undantag. I första stycket utmönstras undantaget som avser bestämmelsen i 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst överstigande 8,0 prisbas- belopp (inkomsttaket) vid beräkning av sjukpenninggrundande in- komst. Detta innebär att det inkomsttak som gäller vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt den nämnda paragrafens andra stycke även gäller vid beräkning av tillfällig föräldrapenning. Till följd av ändringen i första stycket slopas bestämmelsen i andra stycket, om ett särskilt inkomsttak för tillfällig föräldrapenning. Be- stämmelsen i det nya andra stycket (tidigare tredje stycket) ändras som en konsekvens av de övriga ändringarna i paragrafen. Ändringarna innebär att lydelsen av paragrafen är samma som före förslaget i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. Övervägandena finns i avsnitt 7.17. 110 kap. 5 a § I paragrafen regleras ansökan om uttag av föräldrapenning enligt 12 kap. 4 a §. Bestämmelsen anpassas utifrån att föräldrapen- ning kan lämnas till fler än två mottagare. Detta görs genom att ordet ”båda” tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . Enligt den andra punkten ska den äldre föreskriften i 10 kap. 8 §, om förmånstiden för graviditetspenning, fortfarande gälla för sådan förmån som avser tid före ikraftträdandet. Bestämmelsen i den nya lydelsen, om en förlängd förmånstid för graviditetspenningen, ska emellertid tillämpas även för tid före om den be- räknade tidpunkten för barnets födelse infaller efter det datumet. Det handlar om situationer då före den beräk- nade tidpunkten för födelsen sträcker sig från före ikraftträdandet till efter detsamma. För att övergångsbestämmelsen ska bli aktuell ska den beräknade tidpunkten för födelsen således ligga under perio- den till och med . Kvinnan kan före de tio nya dagarna i förmånstiden antingen redan ha fått graviditets- penning enligt den äldre bestämmelsen eller inte. Graviditetspenning får i ovan angivna fall, till skillnad från vad som följer av 10 kap. 11 § jämte 27 kap. 17 §, inte lämnas tillbaka än före den dag då anmälan gjordes till . Den möjliga er- sättningstiden har därmed utsträckts . Om samtliga de före den beräknade födelsen infaller före ikraftträdandet, dvs. med beräknad födelse eller tidigare, eller efter ikraftträdandet, dvs. med beräknad födelse eller senare, gäller endast den äldre respektive den nya föreskriften och att ersättning inte får lämnas tillbaka än före an- mälan. Enligt den tredje punkten ska äldre föreskrifter i 10 kap. 10 och 11 §§ samt 13 kap. 33 §, om inkomsttaket vid beräkningen av graviditetspen- ning och tillfällig föräldrapenning, fortfarande gälla i fråga om sådana förmåner som avser tid före . Vid beräkningen av sådan förmån som avser eller senare ska följaktligen de nya bestämmelserna, innebärande ett högre inkomsttak, tillämpas. Enligt den fjärde punkten ska äldre föreskifter i övrigt fortfarande gälla för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning för barn som har fötts före eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård före . Det är då fråga om de upphävda paragraferna och de paragrafer som har ändrats med undantag för dem som nämns i punkterna 2 och 3. Över- gångsbestämmelsen innebär bland annat att tillfällig föräldrapenning enligt de upphävda bestämmelserna i 13 kap. 10–15 §§ lämnas även för tid efter , om tiden för vilken förmånen kan lämnas sträcker sig över det datumet. Övergångsbestämmelsen inne- bär vidare att föräldrar som kommer till med barn som är födda före ikraftträdandet omfattas av äldre bestämmelser även om barnet blir bosatt i efter . Det följer motsatsvis av övergångsbestämmelsen att de nya föreskrifterna om föräldrapenningförmåner ska gälla endast för de barn som har fötts eller senare eller, vid adoption, när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård eller Föräldrapenning som avser tid före lämnas således inom ramen för de nya föreskrifterna för föräldrar till barn som avses. Det handlar om föräldrapenning enligt nya 12 kap. 5 a § samt enligt de gällande 12 kap. 5 och 6 §§. För att de nya föreskrifterna, i bl.a. 12 kap. 12 a § andra stycket, ska bli tillämp- liga för föräldrar som kommer till med barn ska barnet både ha fötts och blivit bosatt i landet eller . Övervägandena finns i avsnitt 8.1. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Första stycket kompletteras med en bestämmelse om att även andra arbetstagare än föräldrar i vissa fall har rätt till ledighet enligt lagen. Andra än föräldrar i vid mening (se andra stycket) kan nämligen ha rätt till ledighet enligt 5, 6 och 8 §§. Vidare görs en redaktionell änd- ring i den redan befintliga bestämmelsen i stycket. Andra stycket ändras och får en ny utformning. Beskrivningen av de personkategorier som omfattas av lagen genom att de likställs med föräldrar anpassas så att den överensstämmer med beskrivningen i 11 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, om vilka som likställs med föräldrar vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenningförmåner. Bestämmelserna i nya första och andra punkterna motsvarar i stort den reglering som tidigare fanns i tredje punkten. När det gäller förälders sambo, som regleras i nya andra punkten, ändras bestämmelsen emellertid på så sätt att kraven på tidi- gare äktenskap eller gemensamma barn för att sambon ska likställas med förälder slopas. I övrigt är ingen ändring i sak avsedd. Vad som avses med sambo framgår av 1 § sambolagen (2003:376). Bestämmel- sen i nya tredje punkten motsvarar den reglering som tidigare fanns i första punkten. Begreppet ”rättslig vårdnadshavare” ersätts med be- greppet ”särskilt förordnad vårdnadshavare” (se 6 kap. 9 § föräldra- balken). Ingen ändring i sak är avsedd. Bestämmelserna i nya fjärde och femte punkterna motsvarar den reglering som tidigare fanns i Inte heller här är någon ändring i sak avsedd. Defini- tionerna av blivande adoptivförälder och familjehemsförälder är sam- ma som i 2 kap. 15 respektive 16 § SFB och ska tolkas på samma sätt. Övervägandena finns i avsnitten 7.10 och 7.18. Paragrafen innehåller bestämmelser om en förälders rätt att vara helt ledig från sin anställning för vård av barn med eller utan föräldrapen- ning. I andra stycket införs en ledighetsrätt för en arbetstagare då han eller hon får föräldrapenning enligt den nya möjlig- heten att överlåta föräldrapenning till en annan försäkrad i 12 kap. 17 § första stycket SFB. Ledighetsrätten gäller hel ledighet för vård av annans barn. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. Paragrafen reglerar rätten till delledighet med föräldrapenning. Det införs en rätt till förkortning av arbetstiden för en arbetstagare då han eller hon får föräldrapenning enligt den nya möjlig- heten att överlåta föräldrapenning till en annan försäkrad i 12 kap. 17 § första stycket SFB. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. I paragrafen regleras bland annat en arbetstagares rätt till ledighet under tid då han eller hon skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapen- ning. Hänvisningen till 13 kap. 10–15 §§ SFB i första stycket 2 tas bort till följd av att de paragraferna upphör att gälla. I den första punkten anges att lagen ska träda i kraft . Enligt den andra punkten ska äldre föreskrifter i 8 § fortfarande gälla för en arbetstagare som skulle ha haft rätt till tillfällig föräldra- penning enligt 13 kap. 10–15 §§ SFB i lydelsen före . Sådan rätt kan nämligen finnas även för tid när 8 § i den nya lydelsen har trätt i kraft, om barnet har fötts eller kommit i föräldrarnas vård före (se författningskommentaren till punkten 4 i övergångsbestämmelserna till SFB). Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Särskilt yttrande av , LO Utredningen om en modern föräldraförsäkring har haft i uppdrag att göra en översyn av regelverken inom föräldraförsäkringen och för- äldraledighetslagen. Det har funnits ett stort behov att genomlysa hur den nuvarande försäkringen fungerar och föreslå förändringar som gör att den bättre svarar mot de syften som försäkringen ska uppfylla. Det handlar om att möjliggöra för föräldrar att kunna försörja sig de avstår förvärvsarbete för att kunna ge omsorg om sina små barn, liksom att kunna kombinera arbete och familj genom att kunna gå ned i eller anpassa sina arbetstider under de perioder då barnen finns i barnomsorg och under tidiga skolår. Försäkringen bör vara utformad så att den styr mot jämställdhet i arbete och familj, liksom mot barnets bästa. Möjligheten att använda sig av försäk- ringen måste vara jämlik, det vill säga att föräldrar oavsett sociala och ekonomiska förutsättningar ska kunna använda sig av försäkringen på ett ändamålsenligt sätt. Dessutom måste det vara lätt för både för- äldrar och arbetsgivare att få överblick över regelverket och poten- tiell frånvaro för att kunna underlätta planering av både vardagsliv och verksamheter. Utredningen har därtill i uppdrag att möjliggöra för stjärnfamiljer att kunna använda försäkringen. Förutom att se över regler om tidsgränser, ersättningsnivåer och ledighetsperioder har utredningen haft i uppdrag att analysera konse- kvenserna av att reservera ytterligare månader, inklusive en fullstän- dig uppdelning av dagarna mellan föräldrarna. Utredningen landar i bedömningen att det inte bör göras en fullständig uppdelning på så sätt att hälften av samtliga dagar reser- veras för vardera vårdnadshavaren. I stället föreslår man en modell där varje vårdnadshavare, vid gemensam vårdnad, förfogar varav 65 kan avstås till en annan förälder fram till barnets treårsdag. Därefter förfogar vardera vårdnadshavaren över fem föräldrapenning- dagar per barn och år , varav per person kan avstås till en annan förälder. Därutöver föreslås att vardera vårdnadshavaren ska ha rätt att överlåta 30 av de dagar som inte är re- serverade till valfri person fram till barnets treårsdag för att på så vis underlätta stjärnfamiljers föräldraskap. För perioden därefter kan de som inte är reserverade för vårdnadshavaren överlåtas till valfri person. Utredningen ser stora fördelar med ett jämnt fördelat uttag av för- äldrapenning och föräldraledighet mellan kvinnor och män. Anled- ningen till att utredningen ändå inte föreslår en fullständig uppdel- ning av föräldrapenningdagarna mellan vårdnadshavarna ligger bland annat i de stora beteendeförändringar som skulle krävas av såväl mammor som pappor om ett helt jämnt uttag av föräldrapenning ska uppnås. Man resonerar att en relativt stor grupp barn skulle gå miste om tid med sina föräldrar jämfört med och att förskolestarten skulle påbörjas tidigare än vad som är önskvärt. En fullständig upp- delning av föräldrapenningdagarna mellan vårdnadshavarna skulle inte heller gå att kombinera med utredningens uppdrag om att öppna upp försäkringen för familjer med fler föräldrar än två. LO anser att föräldraförsäkringen ska vara individualiserad i bemärkel- sen att hälften av föräldrapenningdagarna tillfaller vardera vårdnads- havaren. Dagens utformning med möjligheter att avstå dagar till andra föräldrar harmonierar inte med utformningen av andra inkomstrelate- rade socialförsäkringar där den enskilt intjänade förmånen är den prin- cipiella grunden. Det får dessutom negativa konsekvenser i form av kvinnors svagare koppling till förvärvsarbete och mer marginaliserade position på arbetsmarknaden. Ju tätare koppling mellan eget intjänan- de och förmån desto tydligare incitament, för vardera vårdnadshava- ren, att äga och använda sin möjlighet att avstå arbete för att ge om- sorg till sina barn. En individualisering av föräldraförsäkringen är en formativ sam- hällsreform som skulle påverka arbetsmarknad och arbetsliv i positiv riktning och bidra till en mer jämn fördelning av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män och ge barn tillgång till alla sina för- äldrar. Utredningens uppdrag att öppna upp försäkringen för fler än kärnfamiljer går på grund av begränsning av antalet vårdnadshavare till två personer inte att förena med förslag om full- ständig individualisering av försäkringen. Processen att utforma ett nytt regelverk för föräldraförsäkringen är en process full av målkon- flikter, det är sant. Men det bör inte stå i vägen för de reformer som krävs för att hindra att försäkringen fortsatt bidrar till ojämställda förhållanden på arbetsmarknaden och i familjelivet. Med en föränd- ring av skulle både målen om regler som tar fasta på flera familjeformer och en individualiserad försäkring gå att uppnå. Det har legat utanför utredningens mandat att göra en översyn av för- äldrabalken ur detta hänseende, något som LO anser bör ske . Utredningens arbete med att göra en övergripande renodling av regelverket av föräldraförsäkringen och föräldraledigheten är efter- längtat och vederhäftigt genomfört. Den nya modell som föreslås, med mer ändamålsenliga tidsgränser och en starkare fördelningspro- fil där möjligheten att vara föräldraledig efter småbarnsåren inte är avhängigt föräldrarnas ekonomiska möjligheter att spara dagar, är ett viktigt steg i rätt riktning mot en mer jämställd och jämlik föräldra- försäkring. Men det är inte tillräckligt. LO anser att ett förslag om individualiserad föräldraförsäkring inte kan avskrivas på grund av att det kan ta tid för lagförändringarna att slå igenom. För att inte processen för fortsatta reformer och fler reser- verade dagar ska stanna upp med detta förslag vill LO se en tydlig tids- plan för en fortsatt individualisering. Särskilt yttrande av , Föräldraförsäkringens primära syfte är att stödja båda föräldrarnas möjligheter att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete när barnen är små, genom att kompensera för inkomstbortfall. Försäkringen ska främja de försäkrades deltagande på arbetsmarknaden. Försäkringens konstruktion med individuell fördelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna vid gemensam vårdnad om barnet uppfyller högt ställda jämställdhetsmål. Föräldrarna är de som bäst kan bedöma såväl familjens förutsättningar som de individuella förutsättningarna för ut- tag av föräldrapenning. Därför bör också ersättningsdagarna kunna överlåtas från den ena till den andra föräldern. Förutsättningarna för och behoven av att fördela föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna ser olika ut. Föräldrar har olika levnads- och arbetsförhållanden, bero- ende på exempelvis arbetstidsförläggning och förankring på arbets- marknaden. För egenföretagare kan företagets hela existens vila på företagarens egen insats, vilket begränsar möjligheten att vara från- varande från verksamheten. Därför är möjligheterna till flexibilitet och valfrihet väsentliga förutsättningar för företagarens möjligheter att an- vända försäkringen och kunna kombinera företagandet med föräldra- skap. Eftersom föräldrarna är de som bäst kan värdera och bedöma sin och familjens situation, är det också rimligt att de ges ansvaret och förtroendet att göra de val som passar den egna situationen. Studier från visar också att föräldrarna är nöjda med den fördelning man gjort utifrån de egna förutsättningarna. Det bör dock betonas att en grundläggande förutsättning vid föräldrarnas nyttjande av föräldraförsäkringen är att varje förälder har förutsättningar och möjlighet att göra medvetna och upplysta val. Genom en ökad med- vetenhet om betydelsen av hur livs-, utbildnings- och karriärval spelar roll för arbetslivets och livsinkomstens utveckling stärks möjligheten till ökad jämställdhet för både kvinnor och män. Föräldraförsäkringen och företagens kompetensförsörjning Föräldraförsäkringen stödjer företagens kompetensförsörjning och möjligheterna att rekrytera arbetstagare som konkurrens- kraften stärks. Att vara attraktiva arbetsgivare för såväl kvinnor som män är viktigt för företagen. I ett internationellt perspektiv har såväl