sou · H5B360 · 2017-06-15 00:00:00 — Utredningen föreslår att uppdrag ges till att genomföra en riktad efterhands- granskning av läromedel, med avseende på hur de nationella minori- teterna och deras rättigheter framställs, samt att regeringen över- väger att ge i uppdrag att utöka utbudet av utbildnings- material om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken (avsnitt 11.3.1). Därtill föreslår utredningen att regeringen ser över möjligheterna att införa ett krav på kunskap om de nationella minoriteterna och deras rättigheter i examensmålen för lärare, samt ger i uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser i skolan (avsnitt 11.3.2). Utredningen föreslår även att regeringen ger i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för ökad medvetenhet om de nationella minoriteterna och deras rättigheter inom folkbildningen. I fråga om examensmålen för folkhögskollärare föreslås ett tillägg om att beakta nationella minoriteters rättigheter (avsnitt 11.3.3). Utred- ningen föreslår dessutom att , Myndigheten för kulturanalys, , och Statens histo- riska muséer ges i uppdrag att också beakta nationella minoriteter och minoritetsspråk i sin verksamhet (avsnitt 11.4.4). Utredningen behandlar i kapitel 12 slutligen ett antal frågeställ- ningar som inte uttrycks i utredningens direktiv men ändå har bäring på utredningens huvuduppdrag: •språk som diskrimineringsgrund (avsnitt 12.1), •behovet att se över vilka nationella minoriteter och minoritets- språk som bör erkännas av och benämningen av dessa (avsnitt 12.2) •bevarandeprogram för de nationella minoritetsspråken (avsnitt 12.3) •Institutets för språk och folkminnen ansvar för språkvård i fråga om de nationella minoriteternas varieteter och dialekter (avsnitt 12.5) •hanteringen av historiska övergrepp och kränkningar (avsnitt 12.6) •behovet av egna institutioner för de nationella minoriteterna och minoritetsspråken (avsnitt 12.7) och •behovet av att regeringen i dialog med Kommuner och Landsting lyfter frågan om efterlevnaden av minoritetslagen (avsnitt 12.8). Utredningen tar i avsnitt 12.4 särskilt ställning mot den negativa sär- behandlingen av det nationella minoritetsspråket jiddisch i flera sam- manhang såsom vid utfärdande av sändningstillstånd för public service-företagen och insatser för lärarutbildning. lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk dels att 1, 3, 5, 7, 10, 17, 18, 20 och 21 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen införs tre nya paragrafer, 5 a, 5 b och 22 §§, med följande lydelse. Denna lag innehåller bestäm- Denna lag innehåller bestäm- melser om nationella minoriteter, melser om nationella minoriteter, nationella minoritetsspråk, för- valtningsområden och rätten att valtningsområden och rätten att använda minoritetsspråk hos för- använda minoritetsspråk hos för- stolar samt bestämmelser om vissa skyldigheter inom förskola, sådan bestämmelser om uppföljning av pedagogisk verksamhet som avses i tillämpningen av lagen. 25 kap. skollagen (2010:800) som kompletterar eller erbjuds i stället för förskola och äldreomsorg. innehåller också bestämmelser om uppföljning av tillämpningen av lagen. 1 Senaste lydelse 2010:865. när det behövs på lämpligt sätt informera de nationella minori- informera de nationella minori- teterna om deras rättigheter och det allmännas ansvar enligt denna enligt denna lag. lag och föreskrifter som denna lag vars verksamhet är av betydelse möjlighet till inflytande i frågor möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är som berör dem och så långt det är möjligt samråda med represen- möjligt samråda med minorite- tanter för minoriteterna i sådana terna i sådana frågor. särskilt beakta förutsättningarna för barn och unga som tillhör de natio- Skyldigheten att samråda enligt myndigheterna för en strukturerad dialog med de nationella minori- teterna i syfte att deras behov och synpunkter ska kunna beaktas i Kommuner och landsting ska anta dokumenterade mål och rikt- verksamhet, av vilka ska framgå hur verksamheten ska följas upp. Enskilda har alltid rätt att använda finska, meänkieli och samiska vid sina skriftliga kon- takter med ombuds- män. Detsamma gäller vid enskil- das skriftliga kontakter med Justi- tiekanslern, , , Arbetsförmedlingen och Diskrimineringsombuds- mannen i ärenden i vilka den en- skilde är part eller ställföreträdare för part.25Andra kommuner än de som anges i 6 § kan ansöka hos reger- ingen om att anslutas till förvalt- ningsområdet för finska, meän- kieli eller samiska.En kommun som regeringen har beslutat att ansluta till ett för- valtningsområde kan ansöka om att utträda ur förvaltningsområdet. Regeringen får bevilja en sådan ansökan endast om det finns syn- nerliga skäl.Regeringen får meddela före- skrifter om anslutning till och ut- träde ur ett förvaltningsområde. Kommuner och landsting ska göra de kartläggningar som behövs för den minoritetspolitiska verk- samheten. Andra kommuner än de som anges i 6 § kan efter anmälan få ingå i förvaltningsområdet för finska, meänkieli eller samiska. Beslut att en kommun ska få ingå i ett förvaltningsområde fattas av regeringen. Regeringen får med- dela föreskrifter om sådan fri- villig anslutning till ett förvalt- ningsområde. Enskilda har alltid rätt att använda finska och samiska vid sina skriftliga kontakter med ombudsmän. Detsam- ma gäller vid enskildas skriftliga kontakter med Justitiekanslern, , och Diskrimineringsombudsman- nen i ärenden i vilka den enskilde är part eller ställföreträdare för part. När en kommun i ett förvalt- ningsområde erbjuder plats i för- skola eller sådan pedagogisk verk- samhet som avses i 25 kap. skol- lagen (2010:800) som komplette- rar eller erbjuds i stället för för- skola, ska kommunen erbjuda barn vars vårdnadshavare begär det plats i sådan verksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska. En kommun i ett förvaltnings- Rätt för enskilda att i vissa fall område ska erbjuda den som begär erbjudas sådan service och omsorg det möjlighet att få hela eller delar som bedrivs inom ramen för äldre- av den service och omvårdnad som omsorgen på de nationella minori- erbjuds inom ramen för äldreom- tetsspråken regleras i 5 kap. 6 a § sorgen av personal som behärskar socialtjänstlagen (2001:453). finska, meänkieli respektive sam- utanför ett förvaltningsområde, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. Förvaltningsmyndigheters tillämpning av denna lag ska följas upp. Regeringen meddelar före- skrifter om vilken eller vilka myn- digheter som ska ansvara för upp- följningen. Detta uppföljnings- ansvar innebär ingen inskränkning i det tillsynsansvar som vilar på andra myndigheter. Förvaltningsmyndigheters tillämpning av denna lag ska följas upp. Regeringen meddelar före- skrifter om vilken myndighet som ska ansvara för uppföljningen. Detta uppföljningsansvar innebär ingen inskränkning i det tillsyns- ansvar som vilar på andra myndig- heter. 2 Senaste lydelse 2010:865. En myndighet med uppfölj- ningsansvar ska dessutom genom ningsansvar ska dessutom genom rådgivning, information och lik- rådgivning, information och lik- nande verksamhet bistå andra för- nande verksamhet bistå andra för- ningen av lagen. ningen av lagen. Kommuner och landsting ska på begäran lämna uppgift om sådana mål och riktlinjer som antagits enligt 5 a § till heten med uppföljningsansvar. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att det i lagen införs två nya paragrafer, 8 kap. 12 a och 25 kap. 5 a §§ samt nya rubriker närmast före dem med följande lydelse, dels att 8 kap. 14 § ska ha följande lydelse. Om barnets hemkommun ingår i förvaltningsområde enligt lagen (2009:724) om nationella minori- teter och minoritetsspråk ska kom- munen erbjuda barn, vars vård- nadshavare begär det, plats i för- skola där hela eller en väsentlig del av utbildningen bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska. Kommunen ska fråga alla vård- nadshavare som söker plats i för- skola om de vill få erbjudande om plats i sådan verksamhet. När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola . Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl har behov av sär- skilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska skyndsamt erbjudas förskola. När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola där utbild- ningen bedrivs på finska, meänkieli eller samiska enligt 12 a § ska kommunen erbjuda barnet sådan förskola . Om kommunen ingår i för- valtningsområde enligt lagen (2009:724) om nationella minori- teter och minoritetsspråk, och kom- munen tillhandahåller sådan om- sorg som avses i 2 eller 5 §§ och som kompletterar eller erbjuds istället för förskola, ska kommunen sträva efter att erbjuda de barn, vars vårdnadshavare begär det, plats i sådan omsorg där hela eller en väsentlig del av verksamheten bedrivs på finska, meänkieli respektive samiska. Om kommunen kan erbjuda omsorg som avses i första stycket på finska, meänkieli respektive samiska ska kommunen fråga alla vård- nadshavare som ansöker om sådan omsorg om de vill få erbjudande om plats i verksamhet på respektive språk. Om en kommun som ingår i förvaltningsområde anordnar öppen förskola enligt 3 § ska kommunen, om det finns efterfrågan från vård- nadshavare, sträva efter att erbjuda hela eller en väsentlig del av verk- samheten även på finska, meänkieli respektive samiska. Denna lag träder i kraft . Kommunen ska informera den som ansöker om bistånd inom ramen för äldreomsorgen om kom- munens skyldigheter enligt 6 a § andra stycket. Om kommunen har möjlighet att erbjuda omsorg enligt 6 a § första stycket ska kommunen lämna motsvarande information om skyldigheterna enligt det stycket. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 5 kap. 6 § ska ha följande lydelse dels att det införs en ny paragraf, 5 kap. 6 a §, med följande lydelse. ska göra sig väl förtrogen med levnadsför- hållandena i kommunen för äldre människor samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område. Kommunen ska planera sina insatser för äldre. I planeringen ska kommunen samverka med samt andra samhällsorgan och organisationer. Kommunen ska verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvård- naden om äldre människor. Kommunen ska sträva efter att erbjuda den som begär det möjlig- het att få hela eller en väsentlig del av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldre- omsorgen av personal som behärs- kar finska, jiddisch, meänkieli, chib eller samiska. Om kommunen ingår i för- 3 Senaste lydelse 2009:724. (2009:724) om nationella minori- teter och minoritetsspråk är kom- munen skyldig att erbjuda den som begär det sådan möjlighet som avses i första stycket när det gäller finska, meänkieli respektive samiska. Kommunen ska inom ramen för sådan omsorg som erbjuds enligt första eller andra stycket sär- skilt beakta de äldres behov av att upprätthålla sin kulturella identitet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs i fråga om patientlagen (2014:821) att en ny paragraf, 1 kap. 10 §, med följande lydelse införs. I språklagen (2009:600) och i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk finns bestämmelser som innebär särskilda rättigheter för de natio- nella minoriteterna och ett särskilt ansvar för det allmänna att skydda och främja de nationella minoritetsspråken samt i övrigt främja de nationella minorite- ternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) att en ny paragraf, 5 kap. 9 §, samt närmast före den en rubrik, med följande lydelse införs. Särskilda skyldigheter i fråga om nationella minoriteter I språklagen (2009:600) och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk finns bestämmelser som innebär särskilda rättigheter för de natio- nella minoriteterna och ett särskilt ansvar för det allmänna att skydda och främja de nationella minoritetsspråken samt i övrigt främja de nationella minorite- ternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i . Denna lag träder i kraft . 2Uppdraget och dess genomförande Utredningen ska enligt direktiven (se bilaga 1) göra en översyn och analys av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritets- språk (fortsättningsvis minoritetslagen). I detta kapitel redogörs för utredningens uppdrag och direktiv samt utredningens avgränsningar och prioriteringar i förhållande till uppdragets utformning. Vidare beskrivs hur utredningen arbetat och hur betänkandet är upplagt. Utredningen anser att de förslag som läggs fram kan utgöra ytterligare steg mot en stärkt minoritetspolitik. Arbetet med att utveckla minoritetspolitiken är för den skull inte avslutat i och med detta betänkande. Minoritetspolitiken innehåller komplexa frågor och spänner över ett flertal sektorsområden. Det är inte heller rimligt att alla frågor kan lösas inom ramen för en översyn. Nya aspekter dyker upp när politiken ska förverkligas i kommuner och landsting. Det är utredningens uppfattning att de nationella minoriteternas rättigheter, i takt med att de integreras i fler politikområden, kommer att ses som ett naturligt inslag i alla sammanhang i samhället. Utred- ningen kan konstatera att det svenska samhället inte är där men att utredningens förslag syftar till en ökad integrering av det nationella minoritetsperspektivet inom allt fler samhällsområden som berör de nationella minoriteterna eller minoritetsspråken. Direktiven innehåller ett brett bemyndigande att se över hela det minoritetspolitiska området i vilket ingår att göra en analys i fråga om genomslaget av den minoritetspolitiska reformen 2010. Uppdraget och dess genomförande ingår att se över hur väl lever upp till åtaganden enligt ram- konventionen, språkstadgan och andra konventioner. Utöver detta ska också minoritetslagen ses över för att på bästa sätt säkra efter- levnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Utredningen ska bl.a. se över konstruktionen med ett grund- läggande skydd och ett utökat skydd i förvaltningsområden. Det grund- läggande skyddet omfattar i huvudsak språk- och kulturfrämjande åtgärder, möjlighet till inflytande och delaktighet samt informations- skyldighet för förvaltningsmyndigheter. Det utökade skyddet gäller i de kommuner som ingår i förvaltningsområde för ett eller flera minoritetsspråk. I dessa kommuner har enskilda ytterligare rätt till förskola och äldreomsorg helt eller delvis på minoritetsspråk samt rätt att kontakta förvaltningsmyndigheter på sitt språk. Utredningen ska bl.a. se över behovet av förtydligad reglering av det grund- läggande skyddet och hur ordningen med statsbidrag till de kom- muner som ingår i förvaltningsområde ska se ut. Utredningen ska även behandla frågan om kommuners utträde ur förvaltningsområde. Utredningen har vidare i uppdrag att säkra förskoleundervisning som stärker revitaliseringen av minoritetsspråken. I uppdraget ingår bl.a. att analysera varför 17 § i minoritetslagen, som reglerar rätten att erbjudas förskola på finska, meänkieli och samiska i kommuner i förvaltningsområde, tillämpas på olika sätt av kommunerna. Vid behov ska utredningen föreslå ändring av bestämmelsen. Utredningen har i uppdrag att säkra individuellt anpassad vård och omsorg för de nationella minoriteterna. Regeringen vill bl.a. veta varför 18 § minoritetslagen, som reglerar rätten till äldreomsorg på finska, meänkieli och samiska, tillämpas på olika sätt av kommu- nerna. Vid behov ska utredningen föreslå ändringar av bestäm- melsen. Utredningen har emellertid ett bredare uppdrag än att se över frågor om äldreomsorg. Bl.a. ska de nationella minoriteternas behov av vård och omsorg i övrigt analyseras. I direktiven påpekas att det är helt nödvändigt att de nationella minoriteternas rätt till delaktighet och inflytande enligt minoritets- lagen även kommer de nationella minoriteterna till del i praktiken. Utredningen har i uppdrag att se över formerna för inflytande och hur effektiv representation kan säkras samt analysera om nuvarande ord- ning med organisationsbidrag kan förändras. Vidare ska möjligheterna till ungdomsinflytande särskilt behandlas. Uppdraget och dess genomförande i och är ansvariga för uppföljning och samordning av den nationella minoritetspolitiken. Denna ordning har införts i syfte att driva på och aktivt samordna det minoritetspolitiska området. Utredningen har i uppdrag att se över ordningen för uppföljningen. I utredningens uppdrag ingår också att överväga behovet av åtgärder för att förbättra kvalitativa data om de nationella minoriteterna. Utredningen ska därtill överväga om det bör införas en möjlighet att överklaga beslut som fattats med stöd i aktuell lagstiftning, vilket saknas . Utredningen ska överväga om bör utöka sina åtaganden enligt del III i språkstadgan när det gäller finska, meänkieli och samiska, särskilt i syfte att harmonisera åtagandena när det gäller dessa språk. Utredningen ska utvärdera de samiska språkcentrumens resultat och språkcentrummetodiken som främjande av språkrevitalisering. Utredningen ska slutligen säkra kunskapen om de nationella minoriteterna i samhället. Ett jämställdhets- och ungdomsperspektiv ska genomsyra utred- ningens arbete. Det ingår inte i utredningens uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. 2.1.1Utredningens avgränsningar och prioriteringar Inledningsvis kan utredningen konstatera att det inte har ingått i det ursprungliga uppdraget att bedöma vilka grupper eller språk som ska erkännas som nationella minoriteter respektive nationella minori- tetsspråk. Utredningen har inte heller haft i uppdrag att överväga om nu erkända grupper och språk ska benämnas på annat sätt än . Genom ett tilläggsdirektiv har utredningen därefter fått ett uppdrag som rör finlandssvenskarnas ställning i . Detta kommer att behandlas i ett kommande slutbetänkande. Särskilt fokus på grundskyddet och ny ordning för uppföljning och samordning Grundskyddet är betydelsefullt då det gäller i hela landet och för samtliga nationella minoriteter och minoritetsspråk. För judar och romer samt jiddisch och chib, är grundskyddet dessutom det Uppdraget och dess genomförande enda skydd de har enligt minoritetslagen (se om begreppet grund- skydd, avsnitt 3.3). Det stod klart redan när utredningen inledde sitt uppdrag att grundskyddet inte fått det genomslag som varit tänkt. Av denna anledning har utredningen valt att fokusera särskilt på en förstärkning av grundskyddet och den ordning för uppföljning och samordning som bland annat syftar till att stärka grundskyddet. Utredningen har gjort bedömningen att det är centralt att ordningen för uppföljning och samordning fungerar på ett ändamålsenligt vis för att minoritetspolitiken ska bli framgångrik, särskilt vad avser främjande av minoritetspolitiken i kommuner och landsting. Åtgärder för att förbättra tillgång till personal med språk och kulturkompetens Under utredningsarbetet har det blivit tydligt att en av de viktigaste begränsande faktorerna för att kommuner och landsting i förvalt- ningsområden ska kunna leva upp till sina åtaganden är bristen på personal med språk- och kulturkompetens. Utredningen har inget uttryckligt uppdrag att undersöka denna fråga, men har gjort bedöm- ningen att det är särskilt viktigt för minoritetspolitiken att detta problem hanteras. Ett särskilt kapitel ägnas därför åt frågan om bristen på tillgång till språkkunnig personal. Utbildningsområdet ses över av en särskild utredare Regeringen har inte gett något uttryckligt uppdrag i direktiven att se över utbildningsfrågor som rör de nationella minoritetsspråken. Däremot har utredningen i uppdrag att genomföra en sammanhållen analys av hela minoritetspolitiken. Detta skulle i sin tur kunna föranleda en genomlysning även av utbildningsområdet. En särskild utredning har emellertid tillsatts på detta område. Utredningen möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk (U 2016:07) tillsattes . Enligt direktiven ska denna utredning kartlägga och bedöma om åtgärder behövs – och i så fall vilka – för att öka tillgången till under- visning i nationella minoritetsspråk inom de obligatoriska skol- formerna. Nämnda utredning ska även kartlägga och bedöma om åtgärder behövs – och i så fall vilka – för att öka tillgången till två- Uppdraget och dess genomförande språkig undervisning på nationella minoritetsspråk i dessa skol- former (se dir. 2016:116). Mot bakgrund av nämnda utredning har denna utredning inte gjort någon samlad översyn av frågor som rör de nationella minoritetsspråken inom utbildningsområdet. I denna utrednings direktiv finns dock ett uppdrag som rör förskolan. Vissa av utred- ningens förslag rör även i övrigt utbildningsområdet. Frågor som kommer behandlas i utredningens slutbetänkande Utredningen har fått tilläggsdirektiv som bl.a. innebär en för- längning av uppdraget i återstående delar. I många delar anser utred- ningen att uppdraget är slutfört. Två särskilda frågor kvarstår dock. Utredningens uppdrag att överväga om bör utöka sina åtaganden enligt del III i språkstadgan kommer att redovisas i slut- betänkandet. Detsamma gäller utredningens uppdrag att överväga behovet av åtgärder för att förbättra kvalitativa data om de natio- nella minoriteterna. Det ursprungliga uppdraget innehåller även ett brett mandat att göra en översyn av minoritetspolitiken. Inom ramen för detta mandat kan utredningen komma att ta upp frågor som inte kan anses slutförda. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete med utredningens experter och sakkunniga. Som sakkunniga har representanter från , , och varit förordnade. De experter som bistått utredningen har varit företrädare för , och folkminnen, i , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , samt Kom- muner och Landsting. Experter och sakkunniga har sammanträtt fyra gånger. Till utredningen har också en referensgrupp med företrädare för de åtta riksdagspartierna knutits. Den har sammanträtt . Ytterligare en referensgrupp har knutits till utredningen med företrädare för de nationella minoriteterna. Uppdraget och dess genomförande I referensgruppen har föreningen – resande, ung, ny och gammal, Judiska centralrådet, , , Sáminuorra, Svenska tornedalingars riksförbund-Tornionlaaksolaiset, , Sverige- finska riksförbundet samt varit representerade. politiska del har inte varit representerad. Företrädare har förklarat att inte vill vara delaktigt i en översyn där inte samernas ställning som urfolk behandlas. I övrigt har utredningsarbetet bedrivits i sedvanlig ordning genom inhämtande och sammanställande av underlag, analys och utred- ningar av förslagens konsekvenser. 2.2.1Organisationer och myndigheter som utredningen varit i kontakt med Utredningen har haft kontakt med de myndigheter och utredningar som anges i direktiven. De flesta av myndigheterna ingår i utred- ningens expertgrupp. Utöver dessa myndigheter har utredningen också inhämtat upplysningar eller synpunkter i enskilda frågor från andra berörda myndigheter och samrått med ytterligare utredningar vars uppdrag anknyter till utredningens direktiv. Utredningen har via en enkät inhämtat synpunkter från tjänste- män – samordnare, koordinatorer eller liknande – i kommuner och landsting inom förvaltningsområdena, vilka arbetar med minoritets- politiska frågor. Utredningen har hållit särskilda möten med tjänste- män och politiker i kommuner och landsting inom förvaltnings- områden. Utredningen har inhämtat skriftliga upplysningar från kommun- ledningen i ett tiotal kommuner inom och utom förvaltnings- områden.