sou · H4B346d2 · 2017-01-01 00:00:00 — I: Norbury, C. m.fl. (red.) Understanding developmental language disorders: from theory to practice. , East : Psychology Press. Dockrell, J.E. m.fl. (2010). Dockrell, J.E. m.fl. (2011). Explaining the academic achievement at school leaving for pupils with a history of language impairment: Previous academic achievement and literacy skills. Child Language Teaching and Therapy, 27(2), s. 223–237. Durkin, K. m.fl. (2009). Specific language impairment and school outcomes. II: Educational context, student satisfaction, and post-compulsory progress. , 44(1), s. 36–55. Ebbels, S. (2007). Teaching grammar to school-aged children with specific language impairment using Shape Coding. Child Language Teaching and Therapy, 23(1), s. 67–93. Ebbels, S. (2014). Effectiveness of intervention for grammar in school-aged children with primary language impairments: A review of the evidence. Child Language Teaching and Therapy, 30(1), s. 7–40. Europeiska kommissionen (2016). Description of national educational systems. & Gunterberg-Klase, L. (2015). Lärares kunskap, bemöt- ande och omhändertagande av elever med språkstörning före och efter tre timmars fortbildning – En interventionsstudie. FoU i (2014). (2006). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktions- nedsättning. Förvaltningsrätten i (2015). Dom i mål nr 27700-14. Fungmark, M. (2010). Att arbeta språkutvecklande i en hörselklass. En studie om hur språkanvändningen, hörseltekniken och det pedagogiska arbetssättet kan främja språkutvecklingen för eleverna i en hörselklass. Gibbons, P. (2009). Lyft språket, lyft lärandet. Gibbons, P. (2013). Stärk språket, stärk lärandet. Hayes, H. (2010). A distinctive program in deaf education studies at the program in audiology and communication sciences (PACS). (2009). Från tal- och kommunikationsklass till ordinarie klass i – En kvalitativ studie med utgångspunkt i vilka förutsättningar elever med grav språkstörning har att inkluderas i en ordinarie klass i . (2008). Vems är ansvaret för hjälpmedel i skolan? & Punch, R. (2011). The modes of communication used by children with cochlear implants and the role of sign in their lives. American , 155(5), s. 535–549. Hörsel- dövforum (2010). Kartläggning av kommunernas hörsel- pedagogiska stöd till barn och elever med hörselnedsättning i . Hörsel- dövforum (2012). Samverkan kring stödet till barn och ungdomar med hörselnedsättning. (2007). ”äh, det var inget viktigt …” (2014). Hörsel- skadade och hörselvård i siffror. Järvelin, M.R. m.fl. (1997). Effect of hearing impairment on educational outcomes and employment up to the age of 25 years in northern . , 31, s. 165–175. Kammarrätten i (2016). Dom I mål nr 3481-15. Karltorp, E. (2014). Knox, E. (2002). Educational attainments of children with specific language impairment at year 6. Child Language Teaching and Therapy, 18(2), s. 103–124. Knox, E. & Conti-Ramsden, G. (2003). Bullying risks of 11-year- old children with Specific Language Impairment (SLI): Does school placement matter? , 38(1), s. 1–12. Kohnert, K. (2013). Language disorders in bilingual children and adults. , J. m.fl. (2009). : Literacy, Mental Health, and Employment Outcomes. , , 52(6), s. 1401–1416. , J. m.fl. (2012). The relationship between gender, receptive vocabulary, and literacy from school entry through to adulthood. , 15(4), s. 407–415. Lederberg, A.R. m.fl. (2013). Language and literacy development of deaf and hard-of-hearing children: Successes and challenges. Developmental Psychology, 49(1), s. 15–30. Marschark, M. m.fl. (2011). practice in educating deaf and hard-of-hearing children: teaching to their cognitive strengths and needs. , 26(1) s. 3–16. (2016a). Asylsökande till 2000–2015. , B-O. m.fl. (2001). Deaf pupils' reasoning about scientific phenomena: school science as a framework for understanding or as fragments of factual knowledge. Education, 6(3), s. 200–211. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (2015). Modell för stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk (2003). & Salameh, E-K. (red.) (2007). Språkutveckling och språkstörning hos barn. , U. m.fl. (2008). Språkstörningar hos barn och ungdomar – allmän del. I: , L. m.fl. (red.) Logopedi, s. 125–137. Paradis, J. (2010). The interface between bilingual development and Specific Language Impairment. Applied Psycholinguistics, 31(2), s. 227–252. . m.fl. (2008a). Self-esteem and social well-being of children with cochlear implant compared to normal-hearing children. , 72(7), s. 1113–1120. , L. m.fl. (2008b). Factors that affect the social well- being of children with cochlear implants. , 9(4), s. 199–214. kommun (2014). E-post angående förslag till framtida utformning av SIS-stöd. Regeringens proposition 1980/81:100 med förslag till statsbudget för /82. Regeringens proposition 1998/99:105 Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd. Regeringens proposition 1999/2000:79. Från patient till med- borgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Regeringens proposition 2007/08:112 Två nya specialskolor – utvidgning av specialskolans målgrupp. Regeringens proposition 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. Regeringens proposition 2008/09:153 Språk för alla – förslag till språklag. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Regeringens proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2015/16:173 Fjärrundervisning och entre- prenad - nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. Regeringsbeslut Dir. 1995:134. Utredning om funktionshindrade elever i skolan. Regeringsbeslut Dir. 2013:29. Kommittédirektiv Kvalitet i utbild- ningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Regeringsbeslut Dir. 2013:106. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringsbeslut Dir. 2014:126. Kommittédirektiv Redovisning av kostnader för skolväsendet på huvudmanna- och skolenhetsnivå. Regeringsbeslut Dir. 2015:37. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till (U 2014:14). Regeringsbeslut Dir. 2015:117. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till (U 2014:14). Regeringsbeslut Dir. 2016:6. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringsbeslut S2010/4319/FST. En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Regeringsbeslut U2001/277/G. Godkännande av avtal mellan staten och kommun om den gymnasiala utbildningen i för döva och hörselskadade samt dövblinda ungdomar. (2008). Vägar till läsförståelse: texten, läsaren och samtalet. : Natur & Kultur. Rekkedal, A. (2012). Assistive hearing technologies among students with hearing impairment: factors that promote satisfaction. Education, 17(4), s. 499–517. (2014). Språkstörning – en okänd och missförstådd funktionsnedsättning. (2011). Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem. Salameh, E-K. (2003). Language impairment in Swedish bilingual Children – epidemiological and linguistic studies. Sarant, J.Z. m.fl.(2009). Spoken language development in oral preschool children with permanent childhood deafness. Education, 14(3), s. 205–217. (2010). Tvåspråkighet hos döva skolelever. Process- barhet i svenska och narrativ struktur i svenska och svenskt teckenspråk. SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag. SFS 1992:394 Gymnasieförordning. SFS 1993:100 Högskoleförordning. SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1994:1194 Grundskoleförordning. SFS 1995:401 Specialskoleförordning. SFS 2008:567 Diskrimineringslag. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2010:2039 Gymnasieförordning. SFS 2011:130 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. SFS 2011:185 Skolförordning. SFS 2011:326 Förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Sharma, A. & , J. (2011). A sensitive period for cochlear implantation in deaf children. , 24(1), s. 151–153. Shaver, D. m.fl. (2011). Facts from NLTS2: Performance of Students with Hearing Impairments. SKOLFS 1992:44 Förordning om extra ersättning för vissa handi- kappade elever vid studier i gymnasieskola. SKOLFS 1997:1 Förordning om ersättning för elever i special- skolan. SKOLFS 2010:250 Förordning om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. SKOLFS 2011:159 föreskrifter om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2009). Skolsituationen för elever med funktions- nedsättning i . Skolinspektionen (2011). Huvudmannabeslut efter riktad tillsyn av Specialskolan. Skolinspektionen (2016). Beslut för specialskola och fritidshem. (2011). Dnr 2011:175, . (2013). Dnr 2013:260, . (2015a). Dnr 2014:540, . (2015b). Dnr 2015:266, . Snowling, M. J. m.fl. (2001). Educational attainments of school leavers with a preschool history of speech-language impairments. , 36(2), s. 173–183. (2007). Gemensam planering – på den enskildes villkor. (2009). Behandling av barn med cochleaimplantat som rikssjukvård. (2012). Samordning för barn och unga med funktionsnedsättning – kartläggning av anslag för råd och stöd och föräldrars behov av information. & (2014). Vägledning för elevhälsan. SOSFS 2011:11 föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. SOU 1982:19 Handikappade elever i det allmänna skolväsendet. SOU 1996:167 Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funktionshinder. SOU 1998:66 FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan. SOU 2000:114 Samverkan – om gemensamma nämnder på vård och omsorgsområdet. SOU 2006:29 Teckenspråk och teckenspråkiga – Kunskaps- och forskningsöversikt. SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. SOU 2007:30 Två nya statliga specialskolor. SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. SOU 2008:26 språken – förslag till språklag. SOU 2011:30 Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. SOU 2012:24 Likvärdig utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. SOU 2012:76 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform. SOU 2015:45 SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. SOU 2015:81 Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skol- plikt och lovskola. SOU 2016:12 Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2001). nedsättning – vad innebär det. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008a). Måluppfyllelse för döva och hörselskadade i skolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008b). Om elever med hörselskada i skolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009a). Att höra i skolan – om hörteknik i undervisningen: Förutsättningar och möjlig- heter. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009b). Regionalt resurs- center döv/hörsel i Södra regionen (RRC). STÅ 2008/635. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011). Kartläggning av kompetensområdet tal och språk. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2012). Plan för Special- pedagogiska skolmyndighetens arbete med tvåspråkighet. ALL 2012/777. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013a). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013b). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2008/1, 2013-03-07-08. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013c). På samma våglängd. En faktatext som kompletterar filmen ”På samma våglängd”. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013d). Utveckling av specialskolans verksamhet. ALL 2013/781. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). Hörteknik och dess användning i skolan – . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014b). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2008/1, 2014-03-06-07. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014c). Uppgifter om råd- och stöduppdrag 2013 från Specialpedagogiska skolmyndig- hetens råd- och stödchefer. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015a) Svarsskrivelse. ALL 2015/614. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015b). ”Vad var det du inte hörde?” Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015c). Arbetsordning för i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning ALL 2015/188. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015d). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2014/37, . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015e). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2014/37, . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015f). Specialpedagogiska skolmyndigheten (). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015-2016). Leverans av statistik. ALL 2015/627. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). Utveckling av pedagogiskt regionalt kompetensforum grav språkstörning Södra regionen 2016. ALL 2014/1386. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). (2014). Barns tillgång till svenskt tecken- språk. Rapporter från 3. (2014a). Fristående skolor för elever i behov av särskilt stöd. (2014b). (2014c). (2015a). Kostnader 2014. . (2015b). Hämtat 2015-08- 31. (2015c). Slutbetyg i , . (2015d). (2016). Utbildning för nyanlända. allmänna råd med kommentarer. (2013). Statistisk årsbok för 2013. (2014). Trender och prognoser 2014. Statped Skådalen kompetansesenter (2010). Elever med horsels- i skolen – En kartleggningsundersokelse om laerings- utbytte, Del en: Kortrapport. Statskontoret (2010a). Kommunernas ersättning för elever i special- skolan. Statskontoret (2010b). Kostnadsfördelning för elever vid riksgymn- asierna och principer för statens ersättning till de anordnande kommunerna. 2009/113-5. & Mills, M. (2011). Vocabulary intervention for school-age children with language impairment: A review of evidence and good practice. Child Language Teaching and Therapy, 27(3), s. 354–370. (2008). (2010). Bilingual education for deaf children in . and Bilingualism, 13(2), s. 159–174. Svensk teknisk audiologisk förening (2010). Tekniskt stöd till barn med hörselnedsättning. En enkätundersökning av hörselvårdens resurser till barn i förskola och skola. Svenska (2006). Salamancadeklarationen och Salamanca +10. Kommuner och Landsting (2015a). Informationsmaterial om den kommunala finansieringsprincipen 2007. . Kommuner och Landsting (2015b). Nuläge och utmaningar i elevhälsan. (2007). Byggakustik - Ljudklassning av utrymmen i byggnader - Vårdlokaler, undervisningslokaler, dag- och fritidshem, kontor och hotell. Svensk standard SS 025268:2007. Tollerfield, I. (2003). The process of collaboration within a special school setting: An exploration of the ways in which skills and knowledge are shared and barriers are overcome when a teacher and speech and language therapist collaborate. Child Language Teaching and Therapy, 19(1), s. 67–84. Vermeulen, A. m.fl. (2012). Changing realities in the classroom for hearing-impaired children with cochlear implant. , 14(1), s. 36–47. (1978). Mind in Society: The Development of Higher Psychological Processes. & , P.V. (2011). Integrating technology and reading instruction with children who are deaf or hard of hearing: The effectiveness of the Cornerstones project. American , 156(1), s. 56–68. m.fl.(2013). Deaf and hard of hearing students' perspectives on bullying and school climate. American , 158(3), s. 334–343. (2007). Dialogue competence in school: An action research study in learning environments for hard-of- hearing pupils. (1994). Barn med tal- och språkavvikelser: En prospektiv longitudinell epidemiologisk studie av en årskull Uppsalabarn vid 4, 7 och ålder. (2015). Många barn lider av språkstörning. (1992). Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems. (2007). International Classification of Functioning, Disability and Health for Children and Youth. kommun (2014) Reflexiva intervjuer med sex elever med språkstörning som gått på Riksgymnasiet för döva och hörsel- skadade. 51/2014. kommun (2015a). E-post med statistiska uppgifter om RGD/RGH. kommun (2015b). E-post med statistiska uppgifter om RGD/RGH. Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar En särskild utredare ska – i egenskap av nationell samordnare – stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Syftet med uppdraget är att öka elevernas mål- uppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnads- havare att i större utsträckning välja skola. Den nationella samordnaren ska bl.a. •fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, •fördela statsbidrag till ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi, •föreslå hur Specialpedagogiska skolmyndighetens stöd till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever, och •utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en samordnad satsning för de elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk I skollagen (2010:800) regleras vilka barn som ska tas emot i specialskolan. Det är barn som på grund av sin funktions- nedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan och som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, i annat fall är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning (7 kap. 6 §). I 12 kap. samma lag regleras utbildningen för elever i specialskolan. Hemkommunen har det övergripande ansvaret för elevernas utbildning. Elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk kan också genomföra sin utbildning i den statliga specialskolan. Det finns åtta statliga specialskolor, varav tre riksskolor och fem regionskolor med regionala upptagningsområden. Regionskolorna är till för elever som är döva eller hörselskadade men som inte behöver den utbildning med särskilda insatser som ges vid riksskolorna. beslutade regeringen att en särskild utredare skulle föreslå hur en flexibel specialskola ska kunna införas (dir. 2010:47). I delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) konstaterar utredningen, som har antagit namnet Utredningen om en flexibel specialskola, att måluppfyllelsen för elever som tillhör special- skolans målgrupp är låg och att kunskapen om elevernas förutsätt- ningar och behov av stöd behöver öka. Av delbetänkandet framgår också att kommunala och enskilda huvudmän i flera fall inte klarar av att ge eleverna det stöd de har rätt till. Olika studier har visat att elever som är döva eller hörsel- skadade har en svår skolsituation och att denna elevgrupp når de nationella målen för utbildningen i lägre utsträckning än hörande elever. har genomfört en granskning av den statliga specialskolan som visar att även denna skola behöver utveckla utbildningen, bli bättre på att följa elevernas kunskaps- utveckling, utveckla det pedagogiska ledarskapet och erbjuda lärarna kompetensutveckling. Det behövs därför en samordnad satsning för att stödja kommunala, enskilda och statliga huvudmän så att de ska kunna utveckla sin verksamhet för elever inom aktuell målgrupp och därmed öka möjligheterna för eleverna och deras vårdnadshavare att välja skola. Uppdraget att samordna insatser när det gäller skolhuvudmän som erbjuder utbildning för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk Fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser Måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk behöver bli bättre. Specialpedagogiska skolmyndighetens uppföljningar av elevernas resultat visar att elever som tillhör specialskolans mål- grupp i lägre utsträckning än hörande elever når de nationella målen för utbildningen. Elevgruppen är också i lägre utsträckning behörig till gymnasieskolans nationella program. Dessa skillnader i skolresultat fortsätter på högskolenivå och leder till sämre förut- sättningar för att lyckas i yrkeslivet. Skolinspektionen har genomfört en riktad tillsyn över den statliga specialskolan som visar på flera brister i undervis- ningens kvalitet. Specialpedagogiska skolmyndigheten har med anledning av Skolinspektionens granskning genomfört flera insatser för att höja kvaliteten i utbildningen, bland annat har ett omfattande program med åtgärder tagits fram och skolorna har inlett ett arbete för att mer systematiskt följa och utvärdera elevernas kunskapsutveckling. Dessutom har en intern arbetsgrupp inrättats inom Specialpedagogiska skolmyndigheten som följer arbetet med åtgärdsplanen på samtliga skolor. Trots de insatser som har genomförts, framför allt inom special- skolan, behöver skolhuvudmännen ytterligare stöd för att skapa undervisningsmiljöer som ger eleverna förutsättningar att nå de nationella målen. Ett tillfälligt statsbidrag till kvalitetshöjande insatser bör därför riktas till samtliga huvudmän som erbjuder utbildning för de elever som avses. Bidrag bör kunna ges till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser för lärare, andra utvecklingsinsatser och införskaffande av läromedel. De särskilda undervisningsmiljöer som finns i form av special- skola eller hörselklasser är starkt knutna till regioner. delbetänkandet från Utredningen om en flexibel specialskola fram- går att det finns förutsättningar för att starta nya hörselklassverk- samheter på flera ställen i landet. Kommuners och enskilda huvud- mäns intresse att starta nya eller utöka befintliga verksamheter bör stimuleras. Ett statsbidrag till nya eller utvidgade undervisnings- miljöer kan ge kommuner och enskilda huvudmän möjlighet att exempelvis starta skolor med språkprofil med svenska och svenskt teckenspråk som inriktning samt att inrätta mindre klasser med anpassade lokaler. Syftet med ett sådant bidrag är att öka möjlig- heterna för eleverna och deras vårdnadshavare att välja en skola närmare hemmet. Den nationella samordnaren ska vid prövning av ansökan om statsbidrag beakta huvudmannens förutsättningar att bedriva en varaktig och stabil verksamhet för eleverna. Statsbidraget till insatserna avses att regleras i en statsbidrags- förordning. Den nationella samordnaren ska –2014 fördela ett tillfälligt riktat statsbidrag till •kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk, och •ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi. Hur kan statens specialpedagogiska stöd utvecklas? Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor och de ska ha en reell möjlighet att välja goda utbildnings- alternativ. För att elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk i praktiken ska ha samma möjligheter att välja skola som andra elever måste både kommunala och enskilda skolhuvudmän kunna erbjuda utbildning som är anpassad efter elevernas behov. För detta krävs en grund- läggande kunskap om elevernas förutsättningar. Utredningen om en flexibel specialskola konstaterar dock i sitt delbetänkande att huvudmännen inte har tillräcklig kunskap inom området. För att eleverna ska kunna få ett individuellt stöd måste skolhuvudmännen ha kunskap om funktionsnedsättningens pedagogiska konsekvenser,