sou · H5B3108 · 2017-12-20 00:00:00 — Detta under förutsättning att finner skäl att teckna en hyresförlustgaranti med garantitagaren, se till exempel 10 §. Hyresförlustgarantin täcker av utebliven hyra vid varje givet tillfälle. Garantin får infrias tidigast och år efter byggprojektets färdigställande. Ett byggprojekt anses färdigställt när har beslutat om ett slutbesked enligt 10 kap. 34 § (2010:900) eller ett interimistiskt slutbesked enligt 10 kap. 36 § samma lag. Hyresförlustgarantin täcker av den faktiska hyran vid tillfället för garantins infriande. Såsom framgår av 1 § ska hyres- förlustgarantin täcka del av förlust som uppkommer då bostads- lägenheten inte går att hyra ut. En garanti ska till exempel inte infrias om den uteblivna hyran beror på att en hyresgäst inte betalar sin hyra. En garanti kan infrias tidigast efter byggprojektets färdigställande, och den gäller i högst från samma tidpunkt. Av andra stycket framgår när ett byggprojekt ska anses färdigställt. Garantitagaren har inte rätt till ersättning om denne motverkar att lägenheterna i huset hyrs ut eller inte vidtar de åtgärder som behövs för att få lägenheterna uthyrda. Garantitagaren har inte rätt till ersättning om denne motverkar att lägenheterna i huset hyrs ut eller inte vidtar de åtgärder som behövs för att få lägenheterna uthyrda. När en hyresförlustgaranti ska infrias bör i möjligaste mån kontrollera att garantitagaren gjort vad som kan anses ankomma på denne för att få de lediga lägenheterna uthyrda. Om det till exempel finns en offentlig eller privat bostadsförmedling är det rimligt att garantitagaren hört av sig dit, liksom att annonsering har skett. Om ersättning redan betalats ut kan garantitagaren bli återbetalningsskyldig, se 20 och 21 §§. En hyresförlustgaranti får endast beviljas den som bedöms vara redbar och kan antas ha förutsättningar att bedriva den verksamhet som garan- tin avser. En hyresförlustgaranti får vidare endast utfärdas om garanti- tagaren förväntas fullgöra sina skyldigheter enligt garantivillkoren. Avtal om hyresförlustgaranti får inte tecknas med företag i svårig- heter som begreppet definieras i punkt 20 i Europeiska kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och om- strukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. Bestämmelsens första stycke motsvarar 6 § första stycket förord- ningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av första stycket fram- går att en hyresförlustgaranti endast får beviljas den som bedöms vara redbar och kan antas ha förutsättningar att bedriva den verk- samhet som garantin avser. En hyresförlustgaranti får vidare endast utfärdas om garantitagaren förväntas fullgöra sina skyldigheter enligt garantivillkoren. Av andra stycket framgår att stöd inte får lämnas eller betalas ut till företag i svårigheter enligt riktlinjer som Europeiska kom- missionen antagit . I riktlinjerna fastställs villkoren för beviljande av bidrag till företag i svårigheter. I riktlinjerna ingår också en definition av företag i svårigheter, punkt 20. När man be- dömer om ett företag befinner sig i svårigheter ska det göras enligt objektiva ekonomiska nyckeltal och inte enligt en subjektiv bedöm- ning från fall till fall. Villkoren för hyresförlustgarantier ska utformas med hänsyn till statens risk samt för att tillvarata statens rätt och säkerställa behovet av kontroll och uppföljning. I syfte att begränsa statens risk ska villkor eftersträvas som begränsar dels möjligheten att använda hyresförlustgarantin för annat än avsedda syften, dels möjligheten att i efterhand vidta åtgärder som ökar risken eller den förväntade kostnaden för hyresförlustgarantin. Villkoren ska innehålla en skyldighet för garantitagaren att lämna de uppgifter som behövs för uppföljning enligt 23 §. Bestämmelsen motsvarar i övervägande delar 9 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier, och anger i första stycket att villkoren för garantier ska utformas med hänsyn till bland annat statens risk. I syfte att begränsa statens risk ska villkor eftersträvas som begränsar dels möjligheten att använda hyresförlustgarantin för annat än avsedda syften, dels möjligheten att i efterhand vidta åtgär- der som ökar risken eller den förväntade kostnaden för hyres- förlustgarantin. Av andra stycket framgår att villkoren för garantier också ska innehålla en skyldighet för garantitagaren att lämna de uppgifter som behövs för myndighetens, , uppföljning. Villkoren för en hyresförlustgaranti ska regleras genom ett avtal mellan garantitagaren och staten genom den myndighet som beslutar om garantin. Avtal om hyresförlustgaranti ska innehålla de uppgifter som följer av artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 360/2012. Bestämmelsens första stycke motsvarar i relevanta delar 8 § för- ordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av första stycket framgår att villkoren för en hyresförlustgaranti ska regleras genom ett avtal mellan garantitagaren och staten genom den myndighet som beslutar om garantin. Beslutande myndighet om hyresförlust- garantier är , se 3 §. Av andra stycket framgår att ett avtal om hyresförlustgaranti ska innehålla de uppgifter som följer av artikel 3.1 i kommissionens för- ordning (EU) nr 360/2012. Beslutande myndighet, , ska en- ligt artikel 3.1 redovisa stödbeloppet, den tjänst av allmänt ekono- miskt intresse för vilket det beviljas och om stödets karaktär av stöd av mindre betydelse genom att uttryckligen hänvisa till förordningen med namn och dag för offentliggörande i Europeiska unionens offi- ciella tidning. Avtal om hyresförlustgaranti som grundar sig på kommissionens för- ordning (EU) nr 360/2012 får endast beviljas ett företag som lämnat en skriftlig redogörelse för allt annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under de två föregående beskattningsåren och det innevarande beskattningsåret. Garantitagaren ska skriftligen anmäla alla stöd av mindre betydelse, så kallat de minimis-stöd, som denne mottagit . ska därefter säkerställa att det sammanlagda beloppet av stöd av mindre betydelse som olika myndigheter har beviljat garanti- tagaren under innevarande beskattningsår och de två föregående beskattningsåren inte överskrider maximibeloppet alter- nativt, om det rör sig om garantier, . Annars kan hyres- förlustgarantin inte tecknas. Innan en hyresförlustgaranti eller en särskilt avgränsad grupp av hyres- förlustgarantier beviljas, ska en bedömning göras av statens risk. Be- dömningen ska inkludera en beräkning av den förväntade förlusten och dokumenteras i en rapport. Bestämmelsen motsvarar 12 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Innan en hyresförlustgaranti eller grupp av hyres- förlustgarantier beviljas, ska en riskbedömning göras som inkluderar en beräkning av den förväntade förlusten. Bedömningen ska doku- menteras i en rapport. En garantiavgift ska tas ut för varje hyresförlustgaranti eller särskilt avgränsad grupp av hyresförlustgarantier som motsvarar statens för- väntade förlust. Garantiavgiften betalas av garantitagaren. får dock i mån av medel ta ut en del av avgiften för hyresförlustgarantin från anslagsmedel. Bestämmelsens motsvarar delvis 14 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av första stycket framgår att en garantiavgift ska tas ut för varje hyresförlustgaranti eller särskilt avgränsad grupp av hyresförlustgarantier som motsvarar statens förväntade förlust. Av andra stycket framgår att det är garantitagaren som ska betala garantiavgiften enligt första stycket. Av samma stycke framgår vidare att avgiften kan komma att sättas ned för garantitagaren då , i mån av medel, får ta ut del av avgiften för garantin från anslags- medel. Det framräknade beloppet för garantiavgiften sänks dock inte utan är detsamma, och ska föras till myndighetens garantireserv på sätt som framgår av 25 och 26 §§. Med statens förväntade förlust för hyresförlustgarantin avses den förlust som kan förväntas uppstå med beaktande av sannolikheten för att staten måste infria garantin. Bestämmelsen, som motsvarar 15 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier, förklarar vad som avses med statens för- väntade förlust. Utöver vad som följer av 15 § om garantiavgift ska en administrativ avgift tas ut av garantitagaren. Avgiften ska täcka admini- strationskostnader för hyresförlustgarantierna. får ta ut av- giften med garantiavgiften. Den administrativa avgiften disponeras av . Bestämmelsen motsvarar 17 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av bestämmelsen framgår att även en administrativ avgift ska utgå som täcker administrationskostnader för hyresförlustgarantierna. får ta ut avgiften med garantiavgiften. Avgiften disponeras av . Storleken på de avgifter ska ta ut enligt denna förordning bestäms av verket. Avgifternas storlek ska framgå av villkoren för hyres- förlustgarantin. Den del av garantiavgiften som överstiger kostnaden för den för- väntade förlusten ska redovisas mot en inkomsttitel på statens budget. Bestämmelsen motsvarar 19 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av bestämmelsens första stycke framgår att det är som bestämmer storleken på garantiavgiften och den admi- nistrativa avgiften. Avgifternas storlek ska framgå av villkoren för hyresförlustgarantin. Bestämmelsens andra stycke anger hur garanti- avgift som överstiger kostnaden för den förväntade förlusten ska redovisas. får säga upp avtalet om hyresförlustgarantin om garanti- tagaren inte betalar avgiften för garantin. Garantitagaren får säga upp avtalet om hyresförlustgarantin när som helst . Om garantitagaren inte betalar avgiften får säga upp avtalet. Hyresförlustgaranti behöver inte gälla av- talsperioden ut, utan garantitagaren har rätt att när som helst säga upp hyresförlustgarantin. Garantitagaren är återbetalningsskyldig om 1.garantitagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att ersättningen har beviljats på felaktig grund eller med för högt belopp, 2.ersättningen av något annat skäl har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp och garantitagaren borde ha insett detta, 3.ersättningen helt eller delvis inte har använts för det syfte som anges i 1 §, eller 4.villkor i avtalet om ersättning inte har följts. Av 3 § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler (statsstödslagen) följer att ett företag som tagit emot stöd i strid mot ska betala tillbaka stödet, om inte återbetalning enligt unionsrätten får underlåtas. En garanti- tagare är återbetalningsskyldig om denne lämnat oriktiga uppgifter till och detta har lett till att ersättning har beviljats felaktigt eller med för högt belopp. Så kan vara fallet om ersättning beviljats och garantitagaren inte gjort vad som ankommer på denne enligt 9 §. Garantitagaren är även skyldig att återbetala ersättningen som av något annat skäl har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp och garantitagaren borde ha insett detta, till exempel att fel uppstått vid utbetalningen av ersättningen och garantitagaren borde ha insett att beloppet var för högt. Garantitagaren kan också bli återbetalningsskyldig om det visar sig att syfte och villkor för stödet inte är uppfyllda. Om en garantitagare är återbetalningsskyldig enligt 20 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ersättningen. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge ett återkrav helt eller delvis. Av 2 § statsstödslagen följer att den som lämnat olagligt stöd ska återkräva stödet, om inte återkrav får underlåtas enligt unionsrätten. ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ersättningen om garantitagaren är återbetalningsskyldig enligt 20 §. har möjlighet att efterge ett återkrav helt eller delvis om det finns sär- skilda skäl för det. Om en garantitagare visar sig inte ha varit berättigad till ersättning och den lämnade ersättningen därför ska återbetalas, ska ränta tas ut enligt räntelagen (1975:635). Räntekravet får sättas ned om det finns sär- skilda skäl. Av 4 § statsstödslagen följer att den som ska betala tillbaka ett olagligt stöd ska betala ränta på stödbeloppet från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då stödet betalas tillbaka. får sätta ned räntekravet om det finns särskilda skäl. ska löpande följa upp och bevaka statens intresse avseende de hyresförlustgarantier verket förvaltar enligt 27 §. ska löpande göra bedömningar av risken för skadefall. Bestämmelsen motsvarar 20 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av bestämmelsen framgår att löpande ska följa upp och bevaka statens intresse avseende de hyresförlustgaran- tier förvaltar. ska också löpande göra bedöm- ningar av risken för skadefall. ska föra de register som avses i artikel 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 360/2012. Registren ska innehålla de uppgifter som krävs för att det ska vara möjligt att fastställa att villkoren i förord- ningen (EU) nr 360/2012 har iakttagits. Uppgifterna ska bevaras från den dag då hyresförlustgarantin tecknades. Det följer av artikel 3.3 i kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 att, i det här fallet, ska föra de register som krävs för att det ska vara möjligt att fastställa att villkoren i förordning (EU) nr 360/2012 har iakttagits. Det finns också en skyldighet för myn- digheten att bevara uppgifterna från den dag då hyresför- lustgarantin tecknades. ska ha en garantireserv för att täcka de förväntade förluster som kan uppstå med anledning av lämnade hyresförlustgarantier. Garantireserven får endast belastas med de infriade garantierna som hör till reserven. Till garantireserven ska det kopplas en kredit i som ska användas för att täcka de förluster som garantierna kan ge upphov till. Regeringen beslutar för varje reserv om krediten och dess storlek. Bestämmelsen motsvarar 22 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av bestämmelsens första stycke framgår att måste ha en garantireserv för att täcka de förväntade förluster som kan uppstå med anledning av de lämnade hyresförlustgarantierna. Denna reserv får endast belastas med de infriade garantierna som hör till reserven. Av bestämmelsens andra stycke framgår att det ska kopplas en kredit till garantireserven i som ska användas för att täcka de förluster som garantierna kan ge upphov till. Regeringen beslutar för varje reserv om krediten och dess storlek. Till garantireserven ska följande medel föras: 1.den del av garantiavgifterna som motsvarar statens förväntade förlust, 2.anslagsmedel som regeringen tilldelat för att täcka sta- tens förväntade förlust avseende en garanti, och 3.återvinningar avseende garantier. Garantireserv ska placeras på ett räntebärande konto hos . Placeringen ska ske på ett avistakonto eller med en löptid som motsvarar de garantier som hör till reserven. Bestämmelsen motsvarar 23 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Av bestämmelsens första stycke 1–3 framgår vilka medel som ska föra till garantireserven. Av andra stycket framgår att det är som förvaltar garantireserven samt att reserven ska placeras på konto hos och närmare detaljer runt omkring detta. förvaltar de hyresförlustgarantier verket har beslutat om. Bestämmelsen motsvarar 24 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Det är som förvaltar de hyresförlustgarantier verket beslut om. ska i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag redovisa de hyresförslutgarantier som verket förvaltar och löpande göra avsättningar för förväntade förluster avseende dessa. Bestämmelsen motsvarar 25 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. ska redovisa de hyresförlustgarantier som verket förvaltar enligt angiven förordning. ska vidare göra löpande avsättning för förväntade förluster avseende hyresförlust- garantierna. 1.hur myndigheten har utnyttjat de garantiramar som regeringen har beslutat om, 2.vilka tillgångar som finns i garantiverksamheten för hyresförlust- garantierna, och 3.förväntade förluster och väsentliga risker avseende utestående hyresförlustgarantier. Redovisningen ska motsvara det underlag behöver enligt 4 § förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Bestämmelsen motsvarar i övervägande delar 26 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelsen anger vad ska redovisa, , till Riksgälds- kontoret samt att redovisningen ska motsvara det underlag som Riks- gäldskontoret behöver som underlag för sin årsredovisning till staten. beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Av bestämmelsen följer att beslut enligt denna förordning inte får överklagas. får meddela föreskrifter om verkställighet av denna förordning. Av bestämmelsen framgår att får meddela verkställighets- föreskrifter. 12.6Förslaget till förordning om startbidrag till byggemenskaper Förordningen är ny, och föreslås vara tidsbegränsad då startbidraget är avsett som en tillfällig stimulansåtgärd. Den innehåller bestämmelser om stöd till så kallade byggemenskaper i syfte att främja denna planeringsmodell. Bestämmelserna och kommentarerna mot- svarar i stort förslaget i Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer, SOU 2015:85. Denna förordning innehåller emellertid justeringar i sak, bland annat omfattar start- bidraget samtliga upplåtelseformer i jämförelse med förslaget i SOU 2015:85. Statligt stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, lämnas till byggemenskaper för finansiering av initiala projektkostnader i samband med anordnande av bostäder. Så kallade byggemenskaper, begreppet förklaras närmare i 2 §, får möjlighet att söka stöd för initiala projektkostnader, som här om- fattar kostnader fram till att byggkredit lämnas. Möjligheten att söka stöd omfattar samtliga upplåtelseformer; hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt, ägarlägenheter och egnahem. Innebörden av vissa uttryck Med byggemenskap avses i denna förordning en ekonomisk förening som bildats i syfte att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i ett eller flera hus. Med byggemenskap avses i denna förordning en ekonomisk för- ening som bildats i syfte att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i ett eller flera bostadshus. Med ekonomisk förening avses ekonomisk förening enligt lagen (1987:667) om ekonomisk förening. Med initiala projektkostnader avses i denna förordning kostnader i projektet fram till att byggkredit lämnas. Med initiala projektkostnader avses i denna förordning kostnader i projektet fram till att byggkredit lämnas. Det kan röra sig om kost- nader för att anlita en professionell projektsamordnare med uppgift att hålla ihop projektet och ta fram eller beställa arkitektskisser efter föreningens önskemål. Stödet omfattar även eventuella kost- nader som föreningen haft innan frågan om mark var löst, till exempel för markundersökning och annan konsultation. Mindre utgifter för litteratur och liknande omfattas däremot inte av stödet. Kostnader för bygglov och andra avgifter till kommunen omfattas inte heller av stödet. Anordnande av bostäder kan ske genom nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av hel eller del av byggnad som tidigare använts för annat ändamål än bostäder. Stödet omfattar byggemenskapers initiala projektkostnader i sam- band med anordnande av nya bostäder. Anordnande av nya bostäder kan ske genom nybyggnad, tillbyggnad eller ombyggnad av ytor som inte tidigare använts som bostäder. Stöd får ges om 1. insatsen från respektive medlem i föreningen uppgår till , 2.det finns en markanvisning eller motsvarande avtal med fastig- hetsägare, och 3.det finns en redogörelse för projektet och en budget för initiala projektkostnader. Antalet medlemmar som betalar insats enligt första stycket 1 bör mot- svara antalet lägenheter i det planerade huset eller de planerade husen. I paragrafen anges förutsättningarna för att få stöd. Stöd får ges om insatsen från respektive medlem i den ekono- miska föreningen uppgår till . Det ska också finnas en markanvisning eller motsvarande avtal med fastighetsägare. Markfrågan måste således vara löst innan stöd kan beviljas. Till exempel kan ett allmännyttigt kommunalt bostads- företag åta sig att på egen mark bygga och hyra ut eller sälja ett fler- bostadshus till en byggemenskap. Byggemenskapen måste också kunna presentera en redogörelse för projektets syfte och hur det ska bedrivas samt en budget för initiala projektkostnader. Antalet medlemmar som betalar insats bör motsvara antalet lägen- heter i det planerade huset eller de planerade husen. Det är rimligt att byggemenskapen inte planerar för ett större projekt med fler bostä- der än man vet kan komma att hyras ut eller upplåtas när bostäderna är färdigställda. I förhållande till antalet planerade bostäder kan någon eller några fler bostäder än betalda insatser accepteras. Stöd får inte lämnas till företag i svårigheter som begreppet definieras i punkt 20 i Europeiska kommissionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. Stöd får inte lämnas eller betalas ut till företag i svårigheter enligt riktlinjer som Europeiska kommissionen antagit . I riktlinjerna fastställs villkoren för beviljande av stöd till företag i svårigheter. I riktlinjerna ingår också en definition av företag i svårigheter. När man bedömer om ett företag befinner sig i svårig- heter ska det göras enligt objektiva ekonomiska nyckeltal och inte enligt en subjektiv bedömning från fall till fall. Stödet lämnas som stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämp- ningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse och får lämnas endast med de begränsningar som följer av kommissionens förordning. Om stödmyndigheten, , säkerställer att det sammanlagda beloppet av stöd av mindre betydelse, så kallat de minimis-stöd som olika myndigheter har beviljat byggemenskapen under inne- varande beskattningsår och de två föregående beskattningsåren inte överskrider maximibeloppet , kan stöd beviljas. Bo- verket ska särskilt meddela byggemenskapen att stödet i fråga är ett de minimisstöd. Byggemenskapen ska skriftligen anmäla alla de minimis-stöd som det mottagit . Uppgifter om en stödordning för stöd av mindre betydelse, ska enligt kommissio- nens förordning, bevaras i tio beskattningsår från den dag då det sista individuella stödet beviljades enligt stödordningen. Därför ska de dokument som utgör grunden för de beslut som fattas bevaras för eventuella myndighetsgranskningar efter stödbeslutet, se 20 §. Stödet får uppgå till beräknade initiala projektkostnader. Stödet får dock inte överstiga per stödmottagare. Vid bedömningen av stödets storlek måste stödet stå i rimlig proportion till antalet betalda insatser. Se 3 § avseende initiala projektkostnader. Stödbeloppet är högst per stödmottagare även om projektkostnaderna skulle överstiga vad stödmottagarna kan erhålla. Därtill ska i det enskilda ärendet beakta om stödets storlek står i rimlig proportion till antalet betalda insatser, oavsett nivån på de beräknade initiala projektkostnaderna. Prövning av ett stödärende Frågor om stöd prövas av . handlägger, beslutar och betalar ut ärenden om stöd. – krävs att ett datum för den absolut för ansökan om stöd anges. Genom bemyndigandet i 21 § har Bo- verket möjlighet att föreskriva att ansökningar om stöd prövas vid ett visst antal tillfällen per kalenderår. I 13 § anges den absolut för ansökan om reste- rande utbetalning, och denna är satt till , dvs. efter ansökan om stöd. Byggemenskapen ges på detta sätt en rimlig tid för arbetet i gemenskapen innan en byggkredit kan lämnas. Om anser att stöd ska ges, ska verket bestämma stödets storlek. beslutar om byggemenskapens ansökan om stöd ska be- viljas eller avslås. Om stöd beviljas ska bestämma stödets storlek. Ett beslut om stöd ska förenas med villkor 1.om stödmottagaren senast ska ansöka om resterande utbetalning enligt 13 §, 2.om vilka handlingar som ska bifogas ansökan om resterande utbetalning, och