sou · H4B371 · 2017-01-01 00:00:00 — stämmelserna i 15 kap. 5 §, 6 § första stycket 4 och andra första stycket 5 och andra stycket samt 7 och 8 §§ vallagen stycket samt 7 och 8 §§ vallagen (2005:837) vad avser överklagan- (2005:837) vad avser överklagan- den av riksdagsval samt 11 och den av riksdagsval samt 11 och 12 §§ samma kapitel. 12 §§ samma kapitel. Talan får föras av den som enligt röstlängd var röstberättigad vid folkomröstningen samt av den som enligt beslut som sägs i 5 kap. 6 § vallagen var utesluten från rösträtt. Talan får också föras av ett parti eller en kampanjkommitté som har verkat för något av de förslag som omröstningen har gällt. Denna lag träder i kraft . 9 Senaste lydelse 2005:840. Utredningens uppdrag kan sägas bestå av två delar. Utredningen ska dels se över förutsättningarna för snabbare omval och dels överväga hur skyddet för valhemligheten kan förstärkas (se Bilaga 1). I den första delen ska utredningen bl.a. undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet så att ett omval kan genomföras snabbare än . Utredningen ska särskilt analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid det ordinarie valet. Vidare ska utredningen överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som möjligt. I den andra delen har utredningen i uppdrag att utreda hur skyddet för den enskilde väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kan förstärkas genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i anslutning till ett röstmottagningsställe förändras. 2.1.2Förutsättningar för snabbare omval Bakgrund till behovet av en översyn allmänna val kom ovanligt många överklaganden in till beträffande såväl riksdagsvalet som valen till landstings- och kommunfullmäktige. Vid riksdagssamt landstings- och kommunfullmäktigevalen blev antalet överklaganden något lägre men vid valet till ökade överklagandena jämfört . I två fall ledde överklagandena vid val till omval. Det ena fallet gällde valet till i . Det andra gällde valet till kommunfullmäktige i kommuns nordöstra valkrets. Vid val beslutades om omval i ett fall. Det gällde valet till kommunfullmäktige i . Omvalen hölls respektive . för omvalen hade förutsättningarna för valen ändrats. Exempelvis hade kretsen av röstberättigade förändrats bl.a. på grund av in- och utflyttning. Vidare fick partier som inte tidigare hade deltagit i valet möjlighet att ställa upp i omvalet med hänsyn till den fria nomineringsrätten. I den allmänna debatten efter omvalen anfördes att de mer framstod som extra val än som omval. En erfarenhet från omvalen var även att det ökade antalet överklaganden påverkade tidpunkten för när omval kunde hållas. I samband med uppföljningen av val gav regeringen till känna att det bör utredas om en bestämd tidsfrist bör införas för genomförande av omval och om förfarandet bör förändras så att förutsättningarna vid ett omval är i princip desamma som vid det ordinarie valet. I utredningsdirektiven anförs att det är angeläget att framtida eventuella omval kan genomföras inom så efter ett beslut om omval som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Det finns därför behov av att göra en översyn av hur förutsättningarna för omval kan ändras i syfte att göra det möjligt att genomföra omval snabbare än . Utgångspunkten enligt direktiven bör vara att skapa så lika förutsättningar som möjligt för ett omval som för det ordinarie valet. Det är också angeläget att se över om det är möjligt att på vissa punkter effektivisera överklagandeförfarandet utan att rättssäkerheten eftersätts. I uppdraget ingår att •undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet och administrationen i samband med omval i syfte att skapa förutsättningar för att kunna genomföra omval snabbare än , •överväga om någon av de nu gällande tidsfristerna bör ändras och om ytterligare tidsfrister bör införas, •särskilt analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val, •överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt, •överväga och ta ställning till om kungörelseförfarandet vid överklagande av val bör ändras, •överväga och ta ställning till om en rutin för incidentrapportering i samband med val bör införas. 2.1.3Förstärkt skydd för valhemligheten Efter de allmänna valen har invändningar rests mot det svenska systemet för tillhandahållande av valsedlar i anslutning till röstmottagningsställen. Det har anförts att den plats där valsedlarna finns utlagda inte skyddas mot insyn. Internationella valövervakare har kritiserat systemet (se SILC:s rapporter från valövervakning av de svenska valen till riksdag, kommun och landsting och från de svenska valen till ). Europeiska kommissionen har ställt frågor till regeringen angående säkerställande av rätten till hemlig röstning i vid val till (skrivelse från Europeiska kommissionen angående hur garanterar valhemligheten i val till , EU Pilot 7401/15/JUST). Det som har ifrågasatts är framför allt om det inte finns en risk för yttre påverkan för väljare som öppet och ofta i närvaro av andra ska förse sig med valsedlar inför röstningen. Kravet på att val ska vara hemliga har av ansetts tillgodosett genom vallagens bestämmelser. Regeringen ifrågasätter inte den bedömningen men har i svar till Europeiska kommissionen anfört att det kan finnas skäl att se över om det svenska valförfarandet ytterligare kan förbättras. Det finns därför enligt utredningsdirektiven skäl att utreda hur skyddet för den enskilde väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kan förstärkas genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga vid ett röstmottagningsställe förändras. I uppdraget ingår alltså att analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Utredningen – som har antagit namnet vallagsutredning – tillsattes . Under arbetets gång har utredningen haft fem sammanträden med experterna. Samråd har därigenom skett med , i och Kommuner och Landsting. Därutöver har samråd skett med utredningens parlamentariska referensgrupp. Närvarande vid dessa möten har varit och som ersättare för (S), (V), (KD), (C), (SD), (M) och (MP). Utredaren och sekreteraren har besökt i och och därigenom inhämtat synpunkter och erfarenheter. 3 Allmänt om valsystemet 3.1Allmänt om val och om valförfarandet De allmänna valen regleras i lag. Den nuvarande vallagen (2005:837) trädde i kraft . Till den nya lagen utfärdades även en ny förordning, valförordningen (2005:874). Lagen föregicks av vallagskommittés översyn av lagen bl.a. i redaktionellt och systematiskt hänseende. I den nya lagen samlades regleringen av valförfarandet på ett mer överskådligt och lättillgängligt sätt. Administrativt betonade bestämmelser utmönstrades och infördes i den nya förordningen eller utfärdades i föreskrifter. Vallagen har därefter varit föremål för översyn och lagstiftningsarbeten . genomförde en större översyn av valsystemet i betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Utredningen gjorde bedömningen att huvuddragen i valsystemet inte borde ändras. Frågor om proportionalitet vid kommunala val och om offentliga valförberedelser skulle dock utredas vidare. vallagskommitté gjorde en översyn av delar av valsystemet, bl.a. beträffande de nämnda frågorna om proportionalitet och offentliga valförberedelser. Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) och slutbetänkandet E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24). Med anledning av förslagen i betänkandena samt i syfte att genomföra rådets direktiv /1/EU om ändring av direktiv /109/EG med avseende på vissa närmare bestämmelser för valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (ändringsdirektivet, se även nedan avsnitt 3.1.2), har lagändringar gjorts . Ändringarna innebar bl.a. förändringar Lättnader för unionsmedborgare som kandiderar i val till , förbättrad proportionalitet vid mandatfördelningen, införande av utjämningsmandat i kommuner som är valkretsindelade, rätt att trycka partisymboler i färg på valsedlar, krav på obligatorisk förhandsanmälan av partier som vill delta i ett val, krav på samtycke från den som nominerats till kandidat, förbättrad tillgänglighet för personer med funktionshinder, krav på säker förvaring av valmaterial, krav på utbildning av röstmottagare samt möjlighet att avsluta den preliminära rösträkningen senare (prop. 2013/14:37, prop. 2013/14:48 och prop. 2013/14:124). 3.1.2Grundläggande regler om allmänna val Allmänna val i är val till riksdag, , kommunfullmäktige och . Grundläggande bestämmelser om val finns i regeringsformen och i kommunallagen. För val till finns bestämmelser i rådets akt om allmänna direkta val av företrädarna i , som utgör bilaga till rådets beslut 76/787 av , med senare ändringar, den s.k. valrättsakten. Närmare bestämmelser om hur valen ska genomföras finns i vallagen, vilka som huvudregel även gäller val till (artikel 8 i valrättsakten). Som nämnts regleras bestämmelser av administrativt slag i valförordningen eller i föreskrifter. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Röstning sker på parti med möjlighet att lämna särskild personröst. För rösträtt krävs vid samtliga val att väljaren ska ha fyllt senast på valdagen. Därutöver finns särskilda regler för rösträtt i de olika valen. Som utgångspunkt är den som har rösträtt också valbar (3 kap. 4 § regeringsformen, 4 kap. 2, 3 och 5 §§ kommunallagen). För att kunna väljas krävs det dock även ett samtycke till det från kandidaten (2 kap. 20 § vallagen). När det gäller unionsmedborgares rösträtt och valbarhet i val till finns det bestämmelser i artikel 22.2 i fördraget om EU:s funktionssätt och i artikel 39.1 i EU:s rättighetsstadga. Detta är också närmare reglerat i rådets direktiv /109/EG av den ändrad genom ändringsdirektivet (rådets direktiv /1/EU). Ordinarie val till , och kommunfullmäktige hålls den andra söndagen . till hålls normalt . (3 kap. 3 § regeringsformen, artikel 5 valrättsakten och 1 kap. 3 § första stycket vallagen.) indelning i kommuner och landsting kan ändras i enlighet med lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting. En indelningsändring träder i kraft det år som bestäms i beslutet om ändring (1 kap. 12 §). Förhållandena vid en indelningsändring i samband med ett val är särskilt reglerade i lagens 4 kap. 1 § där det anges att vid ändrad indelning som träder i kraft året då ordinarie val hålls ska redan det valet avse och kommunen enligt den nya indelningen. För riksdagsval samt för val till landstings- och kommunfullmäktige är landet indelat valkretsar för vilka det ska väljas ledamöter till den beslutande församlingen. Valkretsarna vid val till framgår av 4 kap. 2 § vallagen (se även 3 kap. 5 § regeringsformen). En valkrets kan då bestå av flera kommuner. Vid val till är en enda valkrets om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar(4 kap. 5 § vallagen). Vid val till kommunfullmäktige kan kommunen vara en enda valkrets eller uppdelad i flera, beroende på hur många röstberättigade som finns i kommunen (4 kap. 11 och 12 §§ vallagen). Dessutom ska varje kommun indelas i geografiska röstningsområden (valdistrikt), 4 kap. 16 § vallagen. Mandaten som ska fördelas mellan partierna i landstings- och kommunfullmäktige är fasta mandat och, om den valda församlingen är indelad i flera valkretsar, utjämningsmandat (4 kap. 9 och 14 §§ vallagen). Som nämnts tidigare är bestämmelserna om utjämningsmandat vid val i valkretsindelade kommuner nya och kommer att tillämpas första gången vid val (se prop. 2013/14:48 s. 37). 3.1.3Regleringar av omval och extra val Ett allmänt val kan överklagas i särskild ordning enligt bestämmelser i 15 kap. vallagen. Överklagande av val prövas av . Nämnden ska under vissa förutsättningar upphäva ett val i den omfattning som behövs och förordna om omval (15 kap. 13 § vallagen, se vidare avsnitt 3.2). att omval ska hållas till ska regeringen bestämma vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer , efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Det finns inte någon reglerad tidsfrist inom vilken ett omval ska hållas. (1 kap. 3 § andra stycket vallagen.) När det gäller val till ska valet genomföras enligt de nationella bestämmelser som gäller för genomförande av val, om inte annat följer av valrättsakten (artikel 8 i valrättsakten). Omval av val till regleras inte särskilt vare sig i valrättsakten eller i 15 kap. vallagen. Till skillnad från regleringen av omval gäller för extra val till en lagstadgad tidsgräns från regeringens beslut, enligt huvudregeln i 3 kap. 11 § regeringsformen. Den kortast möjliga förberedelsetiden för ett extra val med hänsyn till de frister som finns i vallagen har beräknats (se m.fl., Regeringsformen med kommentarer, 2012, s. 192 och m.fl., Grundlagarna, 3 uppl. (, Zeteo) kommentaren till 3 kap. 11 § regeringsformen). Kommunala extra val får enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen hållas mellan ordinarie val. Det finns inte någon tidsgräns för genomförandet. Regeringen anförde vid införandet av bestämmelsen att det är angeläget att ett extra val kan genomföras efter beslutet. Det gick dock inte att ange någon generell tid för hur snabbt ett sådant val skulle hållas. Det fick bestämmas utifrån förhållandena i det konkreta fallet. Utgångspunkten var att ett extra val ska genomföras med full respekt för demokratiska principer och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. måste behovet av att snabbt undanröja det politiskt osäkra läge som föranlett extra valet beaktas. (Se prop. 2009/10:80 s. Förfarandet vid en rådgivande folkomröstning eller en folkomröstning i en grundlagsfråga (se 8 kap. 2 § första stycket 5 regerings- formen) regleras i folkomröstningslagen (1979:369). Genom hänvisningar blir vallagens bestämmelser tillämpliga i flera avseenden, bl.a. i fråga om hur röstningen går till (10 § tredje stycket folkomröstningslagen). Exempelvis ska en väljare göra i ordning sin röst på samma sätt som vid ett val. Talan mot beslut att fastställa utgången av en folkomröstning förs hos varvid vissa bestämmelser i 15 kap. vallagen blir tillämpliga (16 § folkomröstningslagen). Enligt 17 § folkomröstningslagen kan under vissa förutsättningar upphäva en folkomröstning och förordna om en ny. till hålls , tredje söndagen (3 kap. 1 § sametingslagen (1992:1433). Även resultatet av ett val till kan överklagas till som kan förordna om omval (3 kap. 33 § sametingslagen samt 15 kap. 13 och 14 §§ vallagen). Vid omval till bestäms valdagen av i samråd med i det län där har sitt säte och , enligt 3 kap. 34 § sametingslagen. Den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet ska då användas (3 kap. 35 sametingslagen). Av förarbetena framgår att regeringen utfärdade en tillfällig förordning med bestämmelser om omval i samband med att omval hölls av sametingsvalet , eftersom sådana saknades i sametingslagen. I förordningen föreskrevs bl.a. att samma röstlängd som upprättats till det ordinarie valet skulle användas även vid omvalet. Det saknades enligt regeringen anledning att reglera frågan annorlunda när den fick sin permanenta lösning. (Se prop. 2003/04:86 s. är central valmyndighet i landet och har det övergripande ansvaret för frågor om allmänna val och för genomförandet av dem (3 kap. 1 § vallagen). beslutar bl.a. i fråga om riksdagsvalet om fasta valkretsmandat (4 kap. 3 § vallagen). fördelar också mandaten mellan partierna efter valet samt utser ledamöter och ersättare (14 kap. 1 § första stycket vallagen). är regional valmyndighet och ansvarar i länen för frågor om val och för utbildning av valnämnderna (3 kap. 2 § vallagen). svarar också för indelning av kommunerna i valdistrikt, för den slutliga rösträkningen i alla val samt för fördelningen av mandat vid landstings- och kommunfullmäktigevalen. (4 kap. 17 och 18 §§, 13 kap. 1 § och 14 kap. 1 § andra stycket vallagen.) i varje kommun är lokal valmyndighet och ansvarar för valfrågor i kommunen. förordnar röstmottagare och svarar för den preliminära rösträkningen. (3 kap. 3 och 5 §§ samt 12 kap. Inför ett val upprättar en förteckning över dem som är röstberättigade (röstlängd). Det ska finnas en röstlängd för varje valdistrikt. Röstlängderna grundas på uppgifter som före valdagen finns i folkbokföring. (5 kap. 1 § vallagen.) Svenska medborgare som är folkbokförda i landet tas upp i röstlängden från det att folkbokföringen upphörde. Därefter tas de upp endast om de har anmält sin adress hos . (5 kap. 2 § vallagen.) Röstberättigade unionsmedborgare kan senast före valdagen anmäla att de vill tas upp i röstlängden, vid val till kommunfullmäktige och (5 kap. 2 a § vallagen). Rättelse i röstlängden kan begäras hos senast före valdagen (5 kap. 6 § vallagen). upprättar ett röstkort för varje väljare. Röstkort ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna till handa dagar före valdagen. Utlandsröstkort ska skickas senast före valdagen. (5 kap. 8 § vallagen.) 3.1.6Registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater Som skydd mot missbruk har partierna möjlighet att registrera sin partibeteckning. Partier som har en registrerad partibeteckning kan även skydda sin kandidatlista genom att anmäla samtliga sina kandidater. Bestämmelser om detta finns i 2 kap. vallagen och i valförordningen. Anmälan om registrering av partibeteckning görs hos och ska ske det år ordinarie val ska hållas för att registreringen ska gälla det valet (2 kap. 1 § första stycket vallagen). Av anmälan ska det framgå vilket slag av val den gäller (2 kap. 2 § första stycket vallagen). Om det inte är fråga om ordinarie val till riksdag, eller kommunfullmäktige eller val till ska en anmälan göras senast efter beslutet om valdag (2 kap. 1 § andra stycket vallagen.) En partibeteckning som ska registreras får inte vara förväxlingsbar med ett annat partis beteckning. kontrollerar därför bl.a. att partibeteckningen som anmäls för registrering inte kan antas bli förväxlad med en annan registrerad beteckning eller med en beteckning som ett annat parti har anmält för deltagande i val. Partier som inte är representerade i den aktuella beslutande församlingen behöver även visa att det finns dokumenterat stöd för partiet från personer som vill stödja anmälan. (2 kap. 3 och 4 § vallagen.) En partibeteckning som har registrerats för riksdagsval är också registrerad för samtliga kommunala val i landet samt för val till . På motsvarande sätt blir en partibeteckning för ett parti som har registrerats för val till också gällande för samtliga val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom (2 kap. 5 § vallagen). ska kungöra registreringen i Post- och (2 kap 8 § vallagen). Anmälan av kandidater görs för ett visst val. beslutar inför varje val när anmälan senast ska ske och kungör det i Post- och . Varje kandidat som ett parti vill anmäla ska skriftligen ha samtyckt till anmälan. När ett parti har anmält samtliga sina kandidater kan dessa inte ändras genom att väljare skriver till andra kandidater på valsedeln än dem som partiet har valt. (2 kap. 9 och 13 §§ samt 13 kap. 8 fösta stycket 2 vallagen.) 3.1.7Anmälan om deltagande i val Ett parti som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla detta till senast före valdagen. Av anmälan ska partibeteckningen framgå och vilket val anmälan avser. Anmälan är alltså en förutsättning för att få delta i mandatfördelningen men det finns inget krav på att även anmäla kandidater. Anmälningsförfarandet behövs dock inte för de partier som redan är representerade i en beslutande församling eller som har anmält sina kandidater för ett visst val. (3 kap. 7 § regeringsformen och 2 kap. 14, 15 och 17 §§ vallagen.) Vid omval gäller de anmälningar som har gjorts till det ordinarie valet. I de fall det inte finns sådana anmälningar gäller samma frist, dvs. , för en anmälan inför ett omval. Dock godtas en senare anmälan om den kommer in inom från beslutet om valdag. (2 kap. 16 och 17 §§ vallagen.) För att en anmälan om deltagande i val ska registreras krävs att de förutsättningar som anges i 2 kap. 18 § vallagen är uppfyllda. I likhet med förfarandet vid anmälan om registrering av partibeteckning ställs här krav bl.a. på att partibeteckningen inte kan antas bli förväxlad med andra registrerade eller redan anmälda partibeteckningar. När en anmälan om deltagande i val har registrerats ska kungöra detta i Post- och (2 kap. 19 § vallagen). Av 2 kap. 20 § vallagen framgår att den som kandiderar för ett parti som har anmält deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen. Samtycke ska ges in till eller i vissa fall till före valdagen för att gälla i valet. Om partiet redan har anmält sina kandidater enligt 2 kap. 9 § vallagen för att skydda sin partibeteckning gäller dock de förklaringar om samtycke till anmälan som kandidaterna därvid lämnade även som samtycke till kandidatur. Ett särskilt samtycke, utöver förklaringen, behöver i så fall alltså inte lämnas in. I förarbetena anges att samtycke dock behöver lämnas på nytt vid ett eventuellt omval eftersom samtycket gäller i ett val (prop. 2013/14:48 s. 94). Bestämmelsen infördes i vallagen i samband med lagändringar och tillämpas första gången i samband med valet . Valsedlar och kuvert tillhandahålls av (6 kap. 6 § vallagen). Det finns valsedlar med parti- och valbeteckning (s.k. partivalsedlar), med parti- och valbeteckning samt uppgift om kandidater (s.k. namnvalsedlar) samt med enbart valbeteckning (s.k. blanka valsedlar) (6 kap. 1 § vallagen). Valsedlar och valkuvert ska finnas på alla röstmottagningsställen. Partier som vill att partivalsedlar ska distribueras till röstmottagningsställen måste dock begära detta senast den dag som bestämmer. Begäran lämnas till för riksdagsvalen och val till samt till för val till landsting- och kommunfullmäktige. Namnvalsedlar får partierna själva lägga ut på röstmottagningsställena. (6 kap. 6 och 7 §§ vallagen.) I valförordningen finns bestämmelser om hur partierna beställer valsedlar samt om valsedlarnas layout och innehåll. För val till riksdag, landsting och kommun beställer partierna valsedlar hos och för val till hos (6 § valförordningen). beslutar om sista dag för partierna att beställa valsedlar. Partierna kan via valdatasystem beställa valsedlar genom att där lägga in erforderliga uppgifter, exempelvis om kandidatlistor, och på så vis skapa och granska korrektur till valsedlarna. Här kan också förklaringsblanketter som ska undertecknas av kandidaterna skrivas ut. Ska partibeteckningen ha ett särskilt utseende eller typsnitt måste ett särskilt underlag skickas in. En beställning via internet ska dock kompletteras med en skriftlig beställning av partiet genom att en undertecknad beställningsblankett skickas in. Det går även att göra en helt beställning och för detta finns blanketter på . För de beställningarna kommer det dock vid respektive administration av beställningen ingå att lägga in alla uppgifter och skapa valsedlarna i valdatasystemet. När en beställning kommit in till eller görs vissa kontroller, exempelvis av kandidaters personuppgifter och förklaringar, innan den skickas till tryck. 3.1.10Röstning i vallokal och röstningslokal Det är kommunernas ansvar att ordna lokaler för röstmottagning (4 kap. 20 och 22 §§ vallagen). Röstmottagningsställen utgörs av vallokaler och röstningslokaler (9 kap. och 10 kap vallagen). I en vallokal kan väljarna rösta på valdagen medan det i en röstningslokal går att såväl förtidsrösta som att rösta under valdagen (7 kap. 1 § vallagen).