sou · H4B346d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Då en person hamnar i utanförskap, här definierat som att personen inte kan försörja sig med eget arbete på en arbetsmarknad, inträffar två typer av effekter. Den ena är att samhället tappar i produktionsvärde, det uppstår en sorts BNP- förlust till följd av att den enskilde utan arbete inte bidrar till folkhushållet. Denna kostnad är i regel odiskutabel. I tabellen nedan är förlusten skattad till på årsbasis (siffran är framräknad utifrån en månadslön på och ett lönekostnadspåslag på ). Detta är t.ex. kostnaden försenat inträde på arbetsmarknaden till följd av svaga skolresultat . Tabell 5.1 De kortsiktiga socioekonomiska effekterna av olika sorters utanförskap En person - ett år Summa reala kostn. Till detta kommer kostnaderna för försörjning. I regel försörjs människor som inte kan arbeta av samhället i form av a-kassa, sjukpenning (ibland sjukersättning eller aktivitetsersättning) eller försörjningsstöd. Ett exempel på kostnaderna för detta visas i tabellen ovan. Lite förenklat skulle man utifrån siffrorna i exemplet kunna säga att utanförskap, oavsett anledning och förutsatt att utanförskapet inte är förknippat med någon som helst följd- eller sidoproblematik som kräver insatser från samhällets sida, kostar inklusive de försörjningskostnader som uppstår. Det kan vara värt att tänka på då man resonerar kring de skolmisslyckanden som leder till försenat inträde på arbetsmarknaden. Prislappen för att i stället förhindra ett skolmisslyckande handlar ibland om några . 5.2 De långsiktiga och sammansatta prislapparna Utanförskapet är ofta förknippat med ett antal olika följder. Har man druckit en del innan kanske man dricker mer. Har man varit nedstämd kanske man utvecklar en depression. Har man dåliga kostvanor kanske man utvecklar övervikt eller självsvält. Vi kallar det för utanförskapets acceleratorer. Utanförskapets följder innebär kostnader för samhället. I tabellen nedan har vi listat 16 olika utanförskapsvarianter som vi mött . Vi har grupperat dem i olika undergrupper och för varje grupp identifierat de kostnader som uppstår på 4 respektive . Alla dessa varianter av utanförskap skulle kunna uppstå kring elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning som en följd av deras eventuella skolmisslyckanden. Den första undergruppen, kategorierna 1-3 i tabellen nedan, illustrerar personer som kommer in på arbetsmarknaden men får ett arbete utifrån en lägre kompetensnivå och produktivitetsnivå än vad som skulle vara möjligt om hela deras kompetens tillvaratogs. Orsaken kan t.ex. vara svaga skolresultat eller diskriminering på arbetsmarknaden. Privat kommer detta att resultera i lägre lön. Ur ett samhällsperspektiv är resultatet en kollektiv produktivitetsförlust. I tabellen illustreras det ur några olika tidsperspektiv. Om produktivitetsförlusten blir livslångt kan kostnaderna uppgå till ett par miljoner kr per person. Tabell 5.2 De långsiktiga socioekonomiska effekterna av olika sorters utanförskap fördelade på olika kostnadsslag år försenat inträde, försörjningsstöd år försenat inträde, försörjningsstöd år försenat inträde, försörjningsstöd års prod.förlust, sjukpenning prod.förl, sjukp./A-kassa år sent intr, f-stöd, arb.lös./sjkskr. års prod.förlust, f.stöd, ingen pålaga års prod.förl, f.stöd, man måttl. års prod.förlust, f.stöd, missbruk års produktionsförlust, f-stöd års prod.förl, f-stöd, man måttl. års prod.förlust, f-stöd, amfetaminmissbruk Nästa undergrupp, kategorierna 4-6 i tabellen, illustrerar personer som av olika skäl får ett försenat inträde på arbetsmarknaden. För unga kan det bero på ofullständiga skolbetyg och för invandrare kan det bero på en misslyckad integrationspolitik. Tabellen visar kostnaden för produktionsförluster och försörjningskostnader för tre olika tidsperioder. Vi ser då att ett försenat inträde på arbetsmarknaden med innebär en kostnad på strax . (Som en jämförelse vet vi t.ex. att det tar för invandrare att komma in i arbetslivet.) Den tredje undergruppen, kategorierna 7-13, illustrerar personer med olika perioder av utanförskap på arbetsmarknaden. De är av kortare eller längre slag, med olika former av försörjningskostnader och med olika former av komplikationer eller pålagringar såsom psykisk ohälsa eller missbruk. Kostnaderna varierar starkt utifrån de olika antaganden vi gör. Alltifrån någon enstaka miljon upp till nästan . Slutligen har vi en fjärde grupp, kategorierna 14-16, som illustrerar personer med ett mer eller mindre livslångt utanförskap , eller perioden . Vi ser då att beroende på utanförskapets art och beroende på om vi bara får produktionsförluster och försörjningskostnader för individen eller om det handlar om ett utvecklat missbruk, kan kostnaderna stanna på allt mellan strax till mer än . De 16 kategorierna som redovisas i tabellen visar att utanförskapets kostnader ofta är mycket höga. Dessutom varierar kostnaderna kraftigt beroende på vilken form av utanförskap vi avser. Även kostnadernas fördelning mellan olika kostnadsslag varierar. Diagrammet nedan visar samma kostnader men fördelade mellan olika aktörer. Diagram 5.1 De långsiktiga socioekonomiska effekterna av olika sorters utanf örskap – fördelad på olika aktörer och rangordnade från högsta till lägsta kostnad prod.förlust, f-stöd, amfetamin prod.förlust,f-stöd, missbruk prod.förlust, f-stöd, man måttl. prod.förlust, f-stöd, man måttl, psyk. prod.förlust, f-stöd, ingen pålaga sent intr. (f-st.), arb.lös/sjkskr. prod.förlust/sjukpenning prod.förlust, sjukp./A-kassa prod.förlust, A-kassa försenat inträde, f-stöd lägre lön lägre lön försenat inträde, försörjningsstöd försenat inträde, försörjningsstöd Kostnaderna drabbar väldigt olika aktörer beroende på utanförskapets art. Kriminalitet drabbar rättsväsendet hårt och missbruk ofta landstiget medan social problematik ofta hamnar hos kommunen. Utanförskap kan te sig helt annorlunda än vad de 16 kategorierna ovan visar. Tabellen nedan visar ytterligare tio kategorier. De tre första kategorierna illustrerar personer som till följd av sin funktionsnedsättning eller bristande skolresultat endast kan arbeta deltid på , eller och som erhåller någon form av samhällsförsörjning för att kompensera inkomstbortfallet. Dessa tre kategorier har inga övriga problem som kräver samhällsinsatser. De följande fyra kategorierna illustrerar personer som till följd av sin situation inte har full arbetsförmåga men har en anställning där delar av lönen betalas som lönesubventioner av samhället (Arbetsförmedlingen). Tabellen visar subventionsnivåerna och för personer med och utan psykisk ohälsa som kräver samhällsinsatser. Den åttonde kategorin illustrerar personer som inte får någon karriärutveckling på grund av sin funktionsnedsättning eller bristande skolresultat. Vi studerar här effekterna av en utebliven inkomstökning (produktivitetsutveckling) på . Därnäst illustreras ett livsöde som handlar om en ringa psykisk ohälsa sammankopplad med en utestängning från arbetsmarknaden och försörjning i form av ekonomiskt bistånd . Den sista kategorin illustrerar personer som livslångt befinner sig utanför arbetsmarknaden och som försörjs via sjukersättning men som inte erhåller några omfattande insatser i övrigt från samhällets sida. Tabell 5.3 De långsiktiga socioekonomiska effekterna av olika sorters utanförskap – fördelade på olika kostnadsslag subv, ingen pålaga subv, psykisk pålaga subv, ingen pålaga subv, psykisk pålaga måttlig psykisk ohälsa, f-stöd Då man diskuterar kostnaderna för att satsa på elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning bör man ha i åtanke vad kostnaderna för att inte satsa är. Kostnaderna kommer i stor utsträckning att handla om en eller annan form av utanförskap i vuxen ålder, som i ovanstående 16 plus 10 tänkbara framtidsscenarier. Naturligtvis är varje individs livsförlopp unikt, men kalkylerna kan ge en känsla för vilka kostnader det kan handla om. I följande kapitel utvecklas några tänkbara framtidsscenarier i detalj för att fördjupa resonemangen om hur kostnaderna kan se ut. VAD KOSTAR DET OM VI INTE AGERAR? Vi fortsätter den socioekonomiska analysen med att mer djupgående skildra vad som kan tänkas hända elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning om vi inte gör något nytt, extra eller utöver det vanliga. Analysen av uteblivna insatser blir ett slags referensalternativ - "business as usual". Ett grundläggande problem i studien är att vi faktiskt inte vet vad som kommer att hända med eleverna i vuxenlivet och på arbetsmarknaden. I stället får vi bygga analysen på ett antal alternativa antaganden om vad som kan tänkas hända och mejsla fram de socioekonomiska konsekvenserna. Vi gör följande antaganden: Vi utgår från att ungdomar normalt sett träder in i arbetslivet . Vi utgår från att de senare i livet kommer att nå upp till en medellön på . Vi följer målgruppernas arbetsliv , dvs. För de personer som på grund av skolmisslyckanden helt eller delvis misslyckas att ta sig in på arbetsmarknaden utifrån sin fulla förmåga uppstår olika effekter. För de enskilda personerna handlar det om sämre livsinkomster och livskvalitet. Det senare kan gälla allt från att förverkliga sina livsmål till att få en tillhörighet i samhället. För enskilda aktörer och myndigheter handlar det om ökade kostnader eller minskade intäkter för den egna verksamheten. För samhället i stort handlar det om balansen mellan försörjare och försörjda i våra välfärdssystem. Det handlar ytterst om den ekonomiska hållfastheten i välfärdssystemen. Nedan analyserar vi fem olika tänkbara livsförlopp kring utanförskap på arbetsmarknaden, från mer marginella uttryck för utanförskap till ett totalt utanförskap. 6.1Fem exempel på livsförlopp vid utebliven insats 6.1.1Sony – senare inträde i arbetslivet För blir konsekvenserna av att ha grav språkstörning en förlängd skoltid. Han läser in missade kurser och höjer betyg. Allt detta leder till att han inträder i arbetslivet än övriga i hans årskull. Det påverkar hans inkomster dessa år, hans livsinkomster och, betydligt längre fram i livet, hans pension. Den ackumulerade och diskonterade effekten av detta uppgår till totalt . Den stora förlusten utgörs av produktionsförluster, ca . En mindre del, ca , utgörs av kostnader för försörjning av förlängd skoltid. I detta exempel är det främst en kostnad. tabellen nedan kan vi göra den grova skattningen att av försenat inträde på arbetsmarknaden kostar sammanlagt ca . I detta fall bygger kalkylen på att senare i livet uppnår normal inkomst för sin grupp och av förlängd skoltid erhåller försörjningsstöd från kommunen med . Samhällskostnader till följd av senare inträde i arbetslivet , kr 6.1.2 - reducerad livslön funktionsnedsättning ger inte heller några alltför dramatiska konsekvenser. Hennes skolmisslycklanden leder till att hon fullgör skolan men med lägre resultat än vad som hade varit möjligt med rätt stöd. Det leder till att hon kommer in i ett yrke med lägre inkomst än annars. Hennes genomsnittliga månadslön är lägre än vad som skulle vara möjligt. Privat leder det till lägre livsinkomst, lägre konsumtionsstandard och på lägre pension. Samhällsekonomiskt innebär det att vi kollektivt tappar av hennes produktionsförmåga. Resultatet blir ackumulerade produktionsförluster på ca , se diagrammet nedan. tappar samhället i direkta skatter och i icke inbetalda avgifter till socialförsäkringssystemet. ger detta (odiskonterat) i skatteförluster och i förluster för socialförsäkringssystemet. Diagram 6.1 Effekter av reducerad livslön till följd av tidigare skolmisslyckanden 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 6.1.3 - perioder av sjukskrivning eller arbetslöshet funktionsnedsättning leder till skolmisslyckanden och den svårighet han sedan bär med sig gör att han har en ökad skörhet på arbetsmarknaden. har fler perioder av kortvarigt utanförskap än den genomsnittliga arbetskraften. Under dessa perioder kan han inte bidra med arbete till BNP och han behöver försörjas. Dessutom behöver han en del insatser i form av stöd, vård och rehabilitering från olika offentliga aktörer. Tabellen nedan visar att de långsiktiga kostnaderna för detta uppgår till . Merparten utgörs av produktionsförluster, . Försörjningskostnaderna uppgår för perioden till nästan . I kalkylen har vi antagit att är den aktör som står för försörjningskostnaderna i form av sjukpenning eller sjukersättning, vilket speglar att sjukskrivning är den dominerande orsaken bakom utanförskapet. Tabell 6.2 Samhällskostnader till följd av perioder av sjukskrivning och arbetslöshet , kr 6.1.4 - perioder av psykisk ohälsa och arbetslöshet under det yrkesverksamma livet är en kvinna som under uppväxten, till följd av grav språkstörning, gång på gång misslyckades i skolan. Det har lett till perioder av nedstämdhet och depression. Hon har låga betyg och kan inte komma in på de utbildningar hon vill och egentligen har förutsättningar att klara. Det betyder att när hon väl kommer in på arbetsmarknaden har hon svag självkänsla och bristande självförtroende. I kombination med psykisk ohälsa leder det till perioder av sjukskrivning. Diagrammet nedan visar att de långvariga kostnaderna för detta uppgår till ca . Stora delar av kostnaderna utgörs av produktionsförluster, eftersom under långa perioder inte arbetar. Även kostnader är betydande och handlar främst om Disas psykiatriska vård. Tabellen nedan visar att landstingskostnaderna uppgår till ca för en trettioårsperiod, vilket grovt räknat blir i genomsnittlig årskostnad. Kostnaderna rör i stort sett Disas sjukvård och farmaka. De kommunala kostnaderna uppgår till ca och kan handla om Disas försörjning och olika insatser från t.ex. socialpsykiatrins eller arbetsmarknadsenhetens sida. Rättsväsendets kostnader är små och handlar bl.a. om kostnader för kronofogde, skuldsanering och något enstaka polisingripande kring Disas psykiska ohälsa. Diagram 6.2 Samhällsekonomiska effekter av perioder av ohälsa och arbetslöshet till följd av tidigare skolmisslyckanden 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabell 6.3 Samhällsekonomiska effekter av perioder av ohälsa och arbetslöshet till följd av tidigare skolmisslyckanden, kr 6.1.5 - fullt och långvarigt utanförskap med en följdproblematik funktionsnedsättning ledde till skolmisslyckanden som gjorde att han aldrig kom in på arbetsmarknaden. Vid sidan av hans långvariga utanförskap på arbetsmarknaden har han över åren utvecklat en följdproblematik. Han lider av psykisk ohälsa (depression) och brottas med somatiska problem. Det leder till kraftigt förhöjd vårdkonsumtion av olika slag. Han blir föremål för en mängd olika insatser från de olika aktörerna på arbetsmarknaden, men insatserna leder aldrig till önskat resultat. Diagramet nedan visar att de totala kostnaderna uppgår till ca . Kostnaderna för olika insatser kring , dvs. de reala kostnaderna, uppgår till ca . Den dominerande posten utgörs dock av de produktionsförluster som uppstår. Beslutsfattare är ofta upptagna med de kostnader för försörjning som utanförskap på arbetsmarknaden leder till. Men dessa kostnader, t.ex. försörjningsstöd, utgör en ganska liten andel av de totala kostnaderna. I fall ca . Diagram 6.3 Samhällsekonomiska effekter av livslångt utanförskap med följdproblematik 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabellen nedan redovisar resultatet fördelat på olika samhällsaktörer och . De årliga kostnaderna för utanförskap på arbetsmarknaden uppgår till ca . Kommun och landsting är de stora kostnadsbärarna i och med vårdinsatser och försörjning. Arbetsförmedlingens och kostnader handlar bl.a. om kostnader för rehabiliteringsinsatser. Tabell 6.4 Samhällsekonomiska effekter av livslångt utanförskap med följdproblematik , kr 6.2 Vad de fem exemplen visar Vi har studerat ett antal olika livsförlopp för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning och sett de ekonomiska effekterna på lång sikt. Utifrån detta kan man dra följande slutsatser: Kostnaderna för utanförskapet är stora även vid det som skulle kunna definieras som ett ringa eller måttligt utanförskap. Kostnaderna är starkt varierande till sin omfattning och till sin fördelning. är det produktionsförlusterna som är de mest omfattande och andra gånger är det de offentliga insatserna. Kostnaderna belastar olika offentliga aktörer i olika grad, beroende på utanförskapets omfattning, svårighet och varaktighet. Kostnaderna är mer eller mindre osynliga för enskilda beslutsfattare, eller i varje fall starkt underskattade, till följd av att man inte ser helheten och sällan har ett långsiktigt perspektiv på frågan. Normalt sett är det ingen aktör som har kunskap om de totala kostnaderna vare sig . Mot bakgrund av detta är det intressant att föra resonemang om värdet av prevention, tidiga insatser, samordning och andra metoder att reducera utanförskapet, vilket vi gör i nästa kapitel. VAD VINNER VI PÅ ATT REDUCERA UTANFÖRSKAPET? 7.1 Fyra exempel på livsförlopp vid genomförd insats Vi har ovan studerat fem olika utfall av utanförskap som kan uppstå i vuxenlivet på grund av de skolmisslyckanden som kan följa av dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning om eleverna inte får rätt stöd. Låt oss gå vidare med att belysa de socioekonomiska effekter som uppstår om man lyckas reducera effekterna av funktionsnedsättningen genom stödjande insatser . Vi gör detta i form av fyra enkla scenarier. Utgångspunkten för samtliga scenarier är att utanförskapet reduceras från att vara omfattande till mindre omfattande. Eleverna kommer i vuxenlivet inte in i arbetslivet i full omfattning utifrån sin förmåga, men i högre grad än om inga insatser hade gjorts. Vi fokuserar alltså på det ekonomiska värdet av det reducerade utanförskapet. 7.1.1 - från helt utanförskap med måttlig psykisk ohälsa till arbete på med försörjningsstöd har haft omfattande skolproblem till följd av sin funktionsnedsättning. Utan extra insatser skulle det leda till att han livslångt kommer att stå helt utanför arbetsmarknaden och utveckla en ringa men tydlig psykisk problematik. Han skulle också livslångt få sin försörjning från samhället. Låt oss i stället tänka oss att han får ett adekvat stöd som gör att han når sådana skolresultat att han i vuxenlivet kan arbeta på . Det reducerar både de psykiska problemen och samhällets försörjningsbörda. Diagrammet nedan visar att den långsiktiga ekonomiska vinsten av insatsen uppgår till ca . Den dominerande andelen utgörs av ca i tillkommande produktionsvärden. Därtill har vi minskade kostnader för olika samhällsinsatser och för försörjningsstöd med vardera ca . Diagram 7.1 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från helt utanförskap till deltidsarbete kompletterat med försörjning sstöd 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabellen nedan visar hur vinsterna av insatsen fördelas mellan olika samhällsaktörer . Den som har mest att vinna på insatsen är kommunen, vars långsiktiga vinst uppgår till . Vinsten består av minskade kostnader för försörjning och andra kommunala insatser. Tabell 7.1 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från helt utanförskap till deltidsarbete kompletterat med försörjningsstöd , kr 7.1.2 - från helt utanförskap till arbete lönesubvention har en situation som liknar Sunes. Hennes funktionsnedsättning leder till skolmisslyckanden som i sin tur leder till att hon aldrig kommer in på arbetsmarknaden. Till skillnad från leder skolmisslyckandena endast till någon form av begränsad sidoproblematik. Vid sidan av att hon inte kan arbeta kommer hon att behöva livslång försörjning från samhällets sida. Låt oss anta att man gör en insats som först leder till tydligt förbättrade skolresultat och därefter leder till att under hela sitt vuxenliv kan arbeta, men lönesubventioner för att kompensera hennes ”bristande produktivitet” (en följd av hennes funktionsnedsättning). Diagrammet nedan visar att insatsen leder till en långsiktig samhällsvinst på ca . Vinsten består till stor del av de tillkommande produktionsvärden som uppstår och till viss del av minskade insatser kring . Diagrammet visar också att det tillkommer kostnader för den lönesubvention som uppbär under sitt yrkesverksamma liv, se staplarna som ligger på minussidan i diagrammet. Diagram 7.2 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från helt utanförskap till arbete lönesubvention 0 -1 000 000 -2 000 000 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabellen nedan visar insatsens effekter för olika aktörer. Även i fall är kommunen den stora vinnaren med en vinst på . Men vi ser också att Arbetsförmedlingen får en nettokostnad för hela perioden på ca . Det är ett uttryck för de lönesubventioner som utbetalas för . Vi kan se att en finansiell investering i på ca inte utgör en nettoförlust utan snarare en omfördelningseffekt som ger en total nettovinst på för samhället (huvudsakligen en real vinst). Tabell 7.2 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från helt utanförskap till arbete lönesubvention, kr -1 380 131 -1 635 026 -1 998 539 -2 542 897 7.1.3 - från deltid med försörjningsstöd till deltid med försörjningsstöd har också haft en besvärlig skoltid som tärt på hans psykiska hälsa och minskat hans arbetsförmåga. Utan extra insatser klarar han i vuxenlivet av att arbeta deltid arbetstid och har fortsatt måttliga men tydliga psykiska problem. Diagrammet nedan visar på effekten av att får sådant stöd att han som vuxen i stället kan arbeta till och att hans psykiska hälsa förbättras. Vi ser att de långsiktiga effekterna av insatsen uppgår till strax , varav de största vinsterna handlar om det tillkommande produktionsvärdet och de minskade reala kostnaderna kring psykiska ohälsa. Diagram 7.3 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från deltidsarbete kompletterat med försörjningsstöd till deltidsarbete kompletterat med försörjningsstöd 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabellen nedan visar de ekonomiska effekterna fördelade på olika tidpunkter och olika aktörer. Kommunen är den aktör som vinner mest på insatsen - en långsiktig vinst på nästan . Tabell 7.3 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från deltidsarbete kompletterat med försörjningsstöd till deltidsarbete kompletterat med försörjningsstöd, kr 7.1.4 - från lönesubventionerat arbete och psykisk ohälsa till arbete på den ordinarie arbetsmarknaden har en något mindre omfattande funktionsnedsättning än , och . Hon kommer utan några extra insatser in på arbetsmarknaden i vuxen ålder, men till ett arbete som livslångt uppbär lönesubventioner för att kompensera arbetsgivaren för hennes något lägre produktivitet. Hon bär också med sig en begränsad men tydlig psykisk problematik. Om man sätter in adekvata stödinsatser kommer hon att kunna arbeta på den ordinarie arbetsmarknaden och den psykiska ohälsan reduceras dramatiskt. Diagrammet nedan visar att den långsiktiga samhällsvinsten uppgår till nästan . En betydande del av den består av reala vinster i form av minskade insatser, främst för hennes psykiska ohälsa. Diagram 7.4 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från lönesubventionerat arbete med viss psykisk ohälsa till arbete på ordinarie arbetsmarknad 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Tabell 7.4 De långsiktiga ekonomiska effekterna av att gå från lönesubventionerat arbete med viss psykisk ohälsa till arbete på ordinarie a rbetsmarknad, kr Tabellen ovan visar att vi har många olika vinnare. Kommunen får minskade kostnader för olika insatser och försörjning, långsiktigt . får minskade kostnader för vårdinsatser kring psykiska ohälsa, nästan 1,5 Arbetsförmedlingen får minskade kostnader för reducerade lönesubventioner, . 7.2 Vad de fyra exemplen visar