sou · H4B371 · 2017-01-01 00:00:00 — Förslag: En fast tidsfrist införs i 1 kap. 3 § vallagen inom vilken omval senast ska hållas. I 5 kap. 8 § andra stycket vallagen införs en ny bestämmelse som innebär att vid extra val och omval ska röstkorten skickas så att de är väljarna till handa senast före valdagen. Bestämmelserna om utlandsröstkort i tredje stycket i samma paragraf ändras så att dessa röstkort vid extra val och omval ska skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats när valet ska hållas. I 4 kap. 23 § vallagen införs en ny bestämmelse som innebär att vid omval ska även de kommuner som valet gäller omfattas av kravet att meddela var och när röstning inom kommunen kan ske. Informationen ska lämnas senast före valdagen. Bedömning: Utgångspunkten är alltjämt att ett omval bör hållas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Övriga frister i vallagen för andordnande av omval påverkar inte tiden för genomförandet av omval i sådan omfattning att de bör ändras. Skälen för förslaget och bedömningen I vallagen föreskrivs olika tidsfrister som ska följas vid val. Det är fråga om tidsfrister för när röstkort senast ska sändas till väljarna samt när bud-, brev- och förtidsröstning tidigast får påbörjas. Dessa frister är i allmänhet motiverade av att valet ska kunna genomföras på ett säkert sätt. När fristerna har satts har det i allmänhet gjorts en avvägning mellan detta intresse och intresset av att valdeltagandet ska vara högt. Exempel på tidsfrister som kan påverka tidpunkten för när omval kan hållas framgår översiktligt av följande tabell. Snabbare omval SOU 2016:71 7:6 st. 2 p 1 7:6 st. 2 p 2 När det har beslutats 10:2 st. 1 p 1 10:2 st. 2 p 1 10:2 st. 1 p 2 10:2 st. 2 p 2 Med något undantag gäller olika tidsfrister för genomförande av ordinarie val och omval. Någon författningsreglerad tidsgräns för när omval senast måste hållas finns inte. Utredningen har fått i uppdrag att överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt och lämpligt. För att inte påverka förutsättningar att utföra sitt uppdrag bör enligt direktiven en utgångspunkt vara att en eventuell tidsfrist för genomförandet av ett omval ska börja löpa först den dag meddelar beslut om omval. Vidare ska utredningen överväga och ta ställning till om någon eller några av de tidsfrister som gäller vid omval bör ändras och om ytterligare tidsfrister bör införas. Det är som tillkännagett givetvis angeläget att ett omval sker skyndsamt (bet. 2012/13:KU13 s. 11). En utgångspunkt för utredningen har därför i denna del särskilt varit att ett omval ska kunna genomföras så snart som det bara går, allt med beaktande av att det ska vara praktiskt möjligt och lämpligt. Inhämtade uppgifter om valförberedelser vid omvalen Utredningen har i tidigare avsnitt (se avsnitt 4.2) redogjort för erfarenheter som gjorts från omvalen . Den allt övergripande slutsatsen av det underlaget är till att börja med att anordnandet av såväl val som omval är en mycket omfattande process för Även för partierna krävs förhållandevis omfattande förberedelsearbete. Omfattningen varierar i och för sig av storleken på det aktuella valområdet. Men även bortsett från den omständigheten inbegriper ett omval i princip samma åtgärder som ett ordinarie val. Detta beror på att valmyndigheterna måste kunna garantera ett säkert genomförande av omvalet utan några egentliga möjligheter till undantag från valordningen. Det går exempelvis inte att i beräkningarna av lokaler och personal förutsätta ett lägre valdeltagande vid ett omval. Det tydliga exemplet på detta är de beskrivningar som i och lämnat av genomförandet av omvalet i Västra . Där krävdes fulla valförberedelser trots att valdeltagandet blev väsentligt lägre. Vad som också framkommit är att tidsåtgången för genomförandet främst beror på den mycket omfattande mängden åtgärder som måste vidtas, dvs. inte enbart de i vallagen reglerade åtgärderna utan allt som krävs för att genomföra ett val. Slutsatsen är att de lagstadgade tidsfrister som har ställts upp i de allra flesta fall ryms inom den tid som det i övrigt tar för valadministrationen att förbereda omvalet. Omval ska hållas senast Det finns ingen tidsfrist för när ett omval senast ska vara genomfört. För extra val gäller dock enligt 3 kap. 11 § regeringsformen att ett sådant val ska hållas efter beslutet. Detta utgör en maximitid inom vilket det extra valet ska genomföras. Den angivna tidsfristen säger dock inget om inom vilken tid ett extra val skulle kunna genomföras. Denna fråga har dock diskuterats ingående . Den diskussionen som förevarit beträffande extra val har enligt utredningens mening relevans också för frågan om tidsfrist vid en omvalssituation. En given utgångspunkt för utredningen är att en tidsfrist för när omval ska hållas måste anpassas till hur valsystemet ser ut och de valförberedelser som detta kräver. Vidare är det angeläget att genomförandet av ett omval sker på ett sådant sätt att ett nytt omval undviks. Säkerheten i genomförandet måste alltid ges mycket hög prioritet, inte minst med tanke på att ett omval är det medel som står till buds för att korrigera fel som begåtts vid det ordinarie valet. Detta medför att den tidsfrist för när omval måste vara genomfört är tilltagen så att det är möjligt att på ett säkert sätt slutföra omvalet i de olika situationer som kan uppkomma. I detta sammanhang väger de erfarenheter som utredningen har inhämtat från bl.a. genomförandet av omval tungt vid bedömningen av en lämplig tidsfrist (se ovan och avsnitt 4.2). Omvalet krävde för i princip samma arbetsinsatser som vid det ordinarie valet. För kan förberedelserna bedömas vara något mer begränsade. Utan tvekan var ett snabbt genomförande en väsentlig faktor för valmyndigheterna vid planeringen av omvalet. Det hade enligt myndigheterna inte gått att genomföra valet till i på så mycket än de som blev fallet. Omvalet i hölls inte , men orsaken till det är närmast att tillskriva önskemål från kommunens sida. Med de förslag som utredningen lämnar i fråga om att samma partier och kandidater ska delta vid omval som vid det ordinarie valet (se avsnitt 4.3.3) finns det vissa effektivitetsvinster att göra i fråga om valförberedelserna. Partiernas nomineringsförfarande kommer enligt förslagen att vara avslutade i och med fristerna för det ordinarie valet. Arbetet med bl.a. granskning och tryck av valsedlar blir då inte heller aktuellt. Vidare är tiden det tar för att genomföra ett omval beroende av hur omfattande beslutet om omval är. Genomförandetiden kan nämligen variera beroende på vilken omfattning omvalet har. Detta ger olika förutsättningar beroende på vilket val det är som tas om. Även om det teoretiskt kan beräknas att ett omval kan genomföras är det en annan sak att garantera ett genomförande inom en bestämd tid. Om det i lag är föreskrivet en tidsfrist måste genomförandet av ett omval alltid kunna garanteras . Valmyndigheterna utesluter i och för sig inte att det skulle gå att genomföra ett mindre omval snabbare. Exempelvis skulle en frist vid ett omval i en kommun eller i ett landsting kunna vara tänkbar. Om det är ett större omval, t.ex. ett omval i en riksdagsvalkrets eller flera omval har det dock bedömts osäkert om ens räcker med nuvarande system. Valmyndigheterna har beträffande tidsfristen för omval även framhållit att det mot bakgrund av nödvändiga förberedelser inte går att garantera att omval i alla olika situationer kan genomföras ens med det förslag till förenklingar som förs fram här avseende anmälan av partier och kandidater. Däremot har dessa myndigheter angett som en tidsfrist inom vilken det står klart att det i och för sig går att genomföra ett omval. Utredningen finner det mot bakgrund av det anförda inte möjligt att föreslå en fast tidsfrist för när ett omval senast måste vara genomfört. Det går inte att med denna tidsfrist garantera att omval skulle kunna genomföras på ett säkert sätt i alla olika situationer som kan uppkomma. Däremot är det utredningens uppfattning att det med de förenklingar som föreslås beträffande anmälan av partier och kandidater vid omval finns underlag att föreslå en tidsfrist motsvarande . En fast tidsgräns för omval ska därför tas in i vallagen. Omval ska hållas så snart det kan ske Även om således en tidsfrist föreslås inom vilken omval senast ska hållas är det utredningens uppfattning att ett omval bör hållas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt (se avsnitt 4.3.1). Utgångspunkten är enligt förslaget att omval ska kunna hållas inom . Hur snart ett omval kan hållas är emellertid inte alldeles enkelt att slå fast. Utredningen har tidigare framhållit att tiden för omval är beroende av ett antal olika faktorer där omfattningen av omvalet är en av de viktigaste. Ett antal andra faktorer är också av intresse. När det gäller tidpunkten för ett extra val har några undersökningar gjorts av när ett sådant val kan genomföras som tidigast. En- ligt vallagstiftning beräknades ett extra val kunna genomföras (se Ds Ju 1981:21 s. 51). Detta förutsatte dock vissa valtekniska justeringar för just de extra valen. Också tiden för partiernas nomineringsförfaranden ansågs få ta i anspråk en . översyn av bestämmelserna, bl.a. i syfte att möjliggöra snabbare extra val, ledde till att vallagens dåvarande frister för utsändande av röstkort, fartygsröstning, utlandsröstning och poströstning förkortades. Enligt kommitténs beräkningar skulle därmed ett extra val kunna av . bl.a. att poströstningen förkortades från 17 , utlandsröstningen från 24 och fartygsröstningen från 45 . Dåvarande bestämmelser för utsändande av röstkort var vid ordinarie val och vid extra val . Tiden för utsändande vid extra val förkortades . (Se SOU 1987:6 s. I remissutfallet påpekades emellertid problemet med att rekrytera valförrättare, särskilt i storstadsområdena där man måste förfoga över en mycket stor personalstyrka. Den datorbaserade valorganisationen bedömdes dock underlätta denna process. Partierna fick vidare med de nya fristerna en mycket knapp tid till nomineringsförfarandet och för beställning av valsedlar. Tiden bedömdes ändå realistisk. Tiden för utlandsröstningen bedömdes redan vara så kort att den inte kunde minskas med . (Se prop. 1987/88:22 s. 40 ff.) Det saknas anledning att betvivla de beräkningar av tiden för genomförande av extra val som framgår av de redovisade förarbetena. Erfarenheterna från senare tids omval medför dock att beräkningarna numera inte framstår som fullt ut applicerbara på dagens valförfarande särskilt när det gäller myndigheternas förberedelser av valen och upphandling av tjänster i samband med omvalen. års erfarenheter av extra val pekar också i riktning mot att vid mer omfattande omval kan genomförandet ta än . För att ett omval ska kunna hållas inom än de föreslagna tre månaderna finns det anledning att se över vallagstiftningen så att den ger förutsättningar för att genomföra valet på den kortaste tid som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Detta förutsätter vissa valtekniska överväganden när det gäller tidpunkten för utsändande av röstkort samt tidigaste dag för när brev-, bud-, och förtidsröstning får påbörjas. Tidpunkten för utsändande av röstkorten Enligt nuvarande ordning i 5 kap. 8 § andra stycket vallagen gäller att röstkorten ska skickas ut så att de kan beräknas vara väljarna till handa dagar före valdagen. Denna tidsfrist är i utgångs- punkten generell för alla väljare och gäller för såväl ordinarie val som andra val, t.ex. omval. gällde för andra val än ordinarie val att röstkorten skulle sändas dagar före valdagen, jämfört vid ordinarie val. Genom vallag infördes den generella tidpunkten i samband med att tidsschemat för röstlängdssystemet ändrades. (Se prop. 1987/88:22 s. 43 och prop. 1996/97:70 s. 133 ff.). Särskilda utlandsröstkort infördes för väljare som inte är folkbokförda här i landet. Utlandsröstkorten ska enligt 5 kap. 8 § tredje stycket skickas till väljarna senast före valdagen. Det var enligt förarbetena till bestämmelsen inte tillfredsställande att röstkorten till utlandsväljare skickades som övriga röstkort. Med hänsyn till att postgången inte är lika snabb i alla länder inträffade det ofta att utlandsväljarnas röster kom fram först efter det att valet hade avslutats. I syfte att ge utlandsväljarna bättre möjligheter att rösta infördes alltså särskilda röstkort för dem som också skulle sändas ut tidigare. Röstkorten skulle skickas i så gid tid att väljarna skulle hinna rösta som det inte fick göras för långt före valdagen med hänsyn till att brevröster inte får göras i ordning tidigare än före valdagen. (Se prop. 2008/09:42 s. 9 f.) Röstkorten fyller flera funktioner. I detta sammanhang kan särskilt framhållas att de ska användas vid bud- och brevröstning samt vid förtidsröstning. Det finns således en koppling mellan röstkort och röstning på så sätt att röstkorten bör finnas hos väljarna när de ska rösta. Tidsfristerna för när röstning får påbörjas måste beaktas när det gäller utsändande av röstkort. Utredningen behandlar därför till en början tidsfristerna för röstning för att sedan återkomma till om det behövs en justering beträffande tidpunkten för när röstkorten ska sändas ut. När brevröster får göras i ordning Brevröster tillämpas för väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart. Enligt nuvarande ordning får brevröster enligt 7 kap. 12 § första stycket vallagen göras i ordning före valdagen. Hänsyn måste därför tas till tidsåtgången för att rösterna ska hinna fram för rösträkningen. Denna regel gäller endast de ordinarie valen. Vid andra val än ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till , vilket omfattar omval, får brevröster dock enligt andra stycket göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Den regeln har uppenbarligen satts för att ta hänsyn till den situation som föreligger vid andra val än de ordinarie. Tidsfristen har med denna utformning anpassats för den situation som uppstår vid omval. Den är också flexibel på så sätt att den följer valmyndigheternas arbete med förberedelserna av omvalet. Regeln minimerar också risken för att röster ska bli ogiltiga med hänsyn till att de inte iordningsställts inom föreskriven tid. Enligt utredningens bedömning är tidsfristen för omval väl anpassad för den speciella situation som då föreligger. Det saknas därför skäl att föreslå förändringar av den. När budröster får göras i ordning Fristen för att tidigast göra i ordning budröster är före valet vid ordinarie val (7 kap. 6 § första stycket vallagen). Vid andra val får enligt paragrafens andra stycke en budröst göras i ordning före valdagen; lämnas budröst hos utlandsmyndighet får den i de fallen göras i ordning före valdagen. Hänsyn har här tagits till den särskilda situation som föreligger vid bl.a. omval. Tiderna lägger enligt utredningens bedömning inget hinder i vägen för att omval ska kunna genomföras så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Det föreslås därför inga ändringar i dessa bestämmelser heller. När förtidsröstning får börja Enligt nuvarande bestämmelser i 10 kap. 2 § första stycket vallagen får röstmottagningen vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt vid val till påbörjas tidigast den artonde dagen före valdagen i kommunernas röstningslokaler och den tjugofjärde dagen före valdagen hos en utlandsmyndighet. Vid andra val får röstmottagning enligt paragrafens andra stycke påbörjas tidigast den tionde dagen före valdagen i kommunernas röstningslokaler och den tjugofjärde dagen före valdagen hos en utlandsmyndighet. I äldre bestämmelser, vallag, gjordes det ingen skillnad mellan tidpunkten för påbörjande av förtidsröstning vid ordinarie val och andra val. I samband med ändrade regler för extra val, och i syfte att sådana skulle kunna genomföras , infördes dock särregler för extra val och omval. För att korta genomförandetiden var det alltså nödvändigt att begränsa perioden för förtidsröstning. Den kortades då före valdagen. Det beaktades dock även att förändringen inte fick menligt begränsa väljarnas möjligheter att delta i valet (se prop. 1981/82:83 s. 30 f.). Därefter har perioden för förtidsröstning alltså kortats ytterligare. Utredningen konstaterar att det finns ett klart samband mellan perioden för förtidsröstning och genomförandetiden. Det finns också ett klart samband mellan utrymmet för förtidsröstning och valdeltagandet. Emellertid är de redovisade tidsperioderna för när röstmottagning numera får ske inför ett omval så korta att de inte påverkar den tidsram inom vilket ett omval i bästa fall skulle kunna genomföras. Några ändringar i dessa bestämmelser föreslås därför inte. En särskild tidpunkt för utsändande av röstkort vid omval Som framgår av det tidigare anförda är tidpunkten för utsändande av röstkort i stort anpassade till de tidsperioder som bud- och brevröster får göras i ordning samt då röstmottagning får ske vid förtidsröstning. Detta gäller för såväl ordinarie val som för andra val. Dessa tidsperioder ligger också med ett undantag inom den tidsram som ett omval i bästa fall skulle kunna genomföras. Undantaget är utsändande av utlandsröstkort. Här finns nämligen ingen särskild tidpunkt beträffande omval utan för sådana röstkort gäller samma tidpunkt för samtliga val som kan förekomma: de ska skickas till väljarna senast före valdagen. Detta medför att omval inte kan genomföras än de , jämte den tid det tar att framställa utlandsröstkorten, dvs. en tid på något över . En sådan ordning är inte helt tillfredsställande med tanke på att omval som utgångspunkt ska genomföras så snart det kan ske. Det måste finnas möjlighet att i vissa situationer genomföra ett omval än den angivna. Enligt utredningen är det också en rimlig utgångspunkt att om det finns särregler för när röstning får påbörjas vid omval som är kortare än annars så bör även utskick av röstkorten kunna anpassas till dessa tider. Röstningen för väljare som inte är folkbokförda här i landet är dock beroende av att röstkorten kommit dem till handa . Fristen för utskick är emellertid inte absoluta, dvs. det kan hända att röstkorten är väljarna till handa senare än före valdagen. Om tiden då kortas för mycket kommer perioden för förtidsröstning i praktiken att bli mycket kort i händelse av att väljare får sina röstkort sent. Detta är dock ofrånkomligt om ett omval ska genomföras så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Utredningen menar mot bakgrund av det anförda att tiden för utsändande av utlandsröstkort vid omval ska anpassas så att de kan skickas än de nu lagfästa . En sådan regel bör också kunna tillämpas vid alla andra val än ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till . Förberedelser för sådana val kräver ett beslut. Tidpunkten bör därför ansluta till det beslutet. Regeln kan mot denna bakgrund utformas så att utlandsröstkort ska skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats när valet ska hållas. Bestämmelsen bör även gälla extra val. De nationella röstkorten ska vara väljarna till handa dagar före valdagen. Tidsfristen ligger inom ramen för genomförandet av ett omval och behöver inte justeras av den anledningen. Till utredningen har av valmyndigheterna framförts att utskick av röstkorten inte har någon avgörande betydelse för den totala genomförandetiden. Dock har det påpekats att vid ett större omval skulle ett senareläggande av dessa utskick underlätta arbete. Enligt utredningen bör en avvägning göras så att bestämmelserna visserligen underlättar ett smidigt och effektivt omvalsförfarande men inte inskränker tiden för förtidsröstning eller påverkar valdeltagandet. Röstkorten kan alltså inte skickas ut så sent att förtidsröstningen påverkas. Dock bör bestämmelsen kunna justeras något eftersom förtidsröstningen börjar först före valdagen vid ett omval. gäller för extra val. Om utskick av röstkorten anpassas till reglerna för förtidsröstningen bör valdeltagandet inte påverkas. Utredningen gör därför bedömningen att vid omval ska röstkorten skickas ut så att de är väljarna till handa före valdagen. Detsamma bör gälla även för extra val. Anmälan om röstningslokaler ska göras Väljarna röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. De kan också rösta i andra röstningslokaler, t.ex. i lokaler som kommunen har inrättat. I 4 kap. 23 § vallagen regleras i vilken omfattning det ska finnas röstningslokaler vid omval. I tredje stycket anges att kommuner utanför omvalsområdet senast efter ett beslut om omval ska meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. De kommuner som omvalet gäller omfattas alltså inte av bestämmelsen. Vid införandet av bestämmelsen anfördes att det enligt fast praxis ålåg kommunerna som omfattas av ett val att , och senast före valdagen, i valdatasystemet registrera vilka lokaler som ska användas vid valet. Erfarenheter från omvalen visade att det var av stor vikt att information om var och när det skulle gå att förtidsrösta fanns tillgänglig för väljare, partier och valadministrationen. Regeringen föreslog därför att kommuner utanför omvalsområdet skulle vara skyldiga att lämna uppgifter om röstningslokalerna i nära anslutning till beslutet om valdag (se prop. 2013/14:124 s. 33 f.). Enligt Lagrådet framstod det som säreget att införa en bestämmelse endast för omval och dessutom för andra kommuner än de som valet gäller. En allmän regel var i stället att föredra, även för det fall det ansågs att det bara är vid omval som det finns behov av att ange sådana tidsgränser (se a. prop. s. 91). Regeringen framhöll dock att kommuner som omfattas av ett val enligt etablerad praxis ansågs skyldiga att lämna de aktuella uppgifterna samt att det inte hade framkommit något behov av att reglera denna skyldighet. Bestämmelsen utformades därmed inte att gälla generellt (se a. prop. s. 34). Syftet med bestämmelsen är att säkra behov av att snabbt få information om var röstning kan ske i händelse av omval. Vid omval i en riksdagsvalkrets är det många kommuner som bara skulle anmäla röstningslokaler på grund av handläggningspraxis. En sådan konsekvens av regeln förefaller minst sagt överraskande. Mot bakgrund av att detta har bedömts så angeläget att det behövde regleras i lag anser utredningen att det är mer ändamålsenligt att alla kommuner åläggs samma skyldighet. Utredningen föreslår därför att bestämmelsen ändras så att den vid omval avser alla kommuner. Det har dock under utredningen framkommit att inte har behov av uppgifterna i ett så tidigt skede som är reglerat. För att kommunernas uppgifter ska kunna registreras måste dessutom valdatasystemet ha hunnit startas upp igen efter det avslutade valet, vilket tar i anspråk efter ett beslut om omval. Med hänsyn till detta anser utredningen att fristen för kommunerna att lämna information i stället bör sättas före valdagen, dvs. före kvalifikationsdagen för rösträtt. Då hinner uppgifterna om val- och röstningslokaler tryckas på röstkorten. Röstmottagning vid utlandsmyndigheter ska vara möjlig vid omval I 4 kap. 25 § vallagen anges att , efter samråd med , bestämmer hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. Bestämmelser på vilka sätt man kan rösta finns också i 7 kap. 1 § vallagen där röstningslokaler som utlandsmyndigheterna inrättat nämns. Vid omvalen beslutades att det inte skulle finnas röstningslokaler vid de svenska utlandsmyndigheterna, i syfte att förenkla förfarandet. Frågan är om brevröstning kan anses i tillräcklig utsträckning svara mot de krav som bör ställas på möjligheterna att rösta för de väljare som befinner sig utomlands och om det i så fall bör lagregleras att röstning vid utlandsmyndighet inte ska ske vid omval. I en omvalssituation måste det göras en avvägning mellan vikten av att upprätthålla den ordinarie ordningen å ena sidan och effektivitetsaspekter å andra sidan.