sou · H5B397 · 2017-12-08 00:00:00 — Detta innebär att endast sådana uppgifter som mottagaren har ett konkret behov av får omfattas av direktåtkomsten. Bestämmelserna om att direktåtkomst får medges bryter inte eventuell sekretess som kan gälla för uppgifterna. Bestämmelser som har en sekretessbrytande verkan vid utlämnande till andra myn- digheter i samband med direktåtkomst finns i 12 §. Utlämnande av uppgifter till myndigheter 12 § Försvarsmakten har rätt att vid direktåtkomst enligt 11 § första stycket 1 ta del av de personuppgifter som omfattas av åtkomsten. Regeringen får meddela föreskrifter om att annan myndighet vid direktåtkomst som medges med stöd av 11 § tredje stycket har rätt att ta del av de personuppgifter som omfattas av åtkomsten. Paragrafen reglerar utlämnande av uppgifter till Försvarsmakten och andra myndigheter. Övervägandena finns i avsnitt 9.7.3. Av första stycket följer att Försvarsmakten har rätt att vid direkt- åtkomst som medges med stöd av 11 § första stycket 1 ta del av de personuppgifter som omfattas av åtkomsten. Regleringen i 11 § första stycket 1 innebär att det framgår av bestämmelse i förord- ning vilka personuppgifter som direktåtkomsten omfattar. Den omständigheten att Försvarsmakten har rätt att ta del av person- uppgifter innebär att bestämmelsen har en sådan sekretessbrytande verkan som följer av 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen. Rätten att ta del av personuppgifter enligt bestäm- melsen tar dock enbart sikte på ett utlämnande av uppgifter som sker i samband med direktåtkomst. Det är således inte frågan om någon generell uppgiftsskyldighet i fråga om de personuppgifter som omfattas av bestämmelsen. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen att med- dela föreskrifter om att även annan myndighet har rätt att vid direktåtkomst som medges med stöd av 11 § tredje stycket ta del av de personuppgifter som omfattas av åtkomsten. Även en sådan bestämmelse i förordning har sekretessbrytande verkan i enlighet med vad som följer av 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen. I likhet med vad som gäller enligt första stycket tar rätten att ta del av personuppgifter enbart sikte på ett utlämnande som sker i samband med direktåtkomst. 13 § Vid sökning i personuppgifter är det förbjudet att som sökbegrepp använda känsliga personuppgifter. Det är också förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter om 1.hinder för mönstring, annan utredning, utbildning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av den registrerade för totalförsvarets räk- ning, 2.boende- och familjeförhållanden samt försörjning, 3.resultat från begåvningstest eller anlagstest som utförs vid mönst- ring eller annan utredning, 5.lagöverträdelser, säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt vilken säkerhetsklass prövningen avsett och resultatet av denna. De sökbegrepp som anges i andra stycket får användas som sök- begrepp vid behandling för ändamål som avses i 7 § första stycket 7 eller vid utlämnande enligt 8 § för framställning av statistik eller för forskningsändamål. De sökbegrepp som anges i andra stycket 3 får även användas som sökbegrepp vid behandling för ändamål som avses i7 § första stycket 1. Paragrafen innehåller ett förbud mot att använda känsliga person- uppgifter och andra integritetskänsliga uppgifter som sökbegrepp. Övervägandena finns i avsnitt 9.8.3. Enligt första stycket är det vid sökning i personuppgifter för- bjudet att som sökbegrepp använda känsliga personuppgifter. Det innebär bl.a. att uppgift om totalförsvarspliktigas fysiska och psy- kiska hälsa omfattas av förbudet. Sökförbudet införs för att tillgodose kraven på särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen enligt artikel i data- skyddsförordningen. Förbudet omfattar alla tekniska åtgärder som innebär att uppgifter används för att strukturera eller systematisera information så att känsliga personuppgifter avslöjas. Sökförbudet innebär att offentlighetsprincipen, i den mån den är tillämplig, inskränks enligt den s.k. begränsningsregeln i 2 kap. 3 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen. En begäran att få till- gång till en sammanställning av uppgifter som är resultatet av en förbjuden sökning ska alltså avslås på den grunden att sammanställ- ningen inte anses förvarad hos myndigheten. Det bör dock under- strykas att begränsningsregeln inte hindrar att sökningar görs för att söka fram redan upprättade elektroniska handlingar vid en begäran om tillgång till sådana allmänna handlingar. Av andra stycket följer att vissa andra typer av integritetskänsliga uppgifter än sådana som betecknas som känsliga personuppgifter inte heller får användas som sökbegrepp. Förbudet gäller uppgifter om hinder för mönstring, annan utredning, utbildning, krigsplacer- ing eller annat ianspråktagande av den registrerade för totalförsva- rets räkning, boende- och familjeförhållanden samt försörjning, resultat från begåvningstest eller anlagstest som utförs vid mönst- ring eller annan utredning, medborgarskap, lagöverträdelser, säker- hetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen samt vilken säkerhetsklass prövningen avsett och resultatet av denna. I tredje stycket anges undantag från sökförbudet. Av bestämmel- sen följer att de uppgifter som anges i andra stycket får användas som sökbegrepp vid behandling av personuppgifter för de ändamål som anges i 7 § första stycket 7, dvs. för att planera, följa upp och utvärdera verksamhet enligt 7 § första stycket 1–6. Uppgifterna får även användas som sökbegrepp vid uppgiftslämnande enligt 8 § för framställning av statistik eller för forskningsändamål. Uppgifter om resultat från begåvningstest eller anlagstest som utförs vid mönstring eller annan utredning får vidare användas som sökbegrepp vid behandling för det ändamål som fram- går av 7 § första stycket 1, dvs. för att ta fram underlag för beslut om mönstring, inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktag- ande av personal till totalförsvaret. Skulle emellertid en känslig per- sonuppgift upptäckas vid sådana sökningar som avses i detta stycke, omfattas uppgiften av sökförbudet enligt huvudregeln i första stycket. Annans registrering och rättelse av uppgifter 14 § Försvarsmakten får föra in och rätta personuppgifter i Rekryterings- myndighetens informationssystem i den utsträckning som följer av för- ordning. Regeringen får meddela föreskrifter om att även annan än Försvars- makten får medges sådan rätt. Paragrafen reglerar vilka aktörer som får föra in och rätta uppgifter i informationssystem. Övervägandena finns i avsnitt 9.9.2. Enligt första stycket får Försvarsmakten föra in och rätta person- uppgifter i informationssystem. Vilka personuppgifter som omfattas av denna rätt till registrering och rättelse följer av föreskrifter som regeringen meddelar. Försvars- makten är personuppgiftsansvarig för den behandling som myndig- heten utför enligt denna bestämmelse. ansvarar för att ställa de villkor för registreringen av personupp- gifterna som myndigheten bedömer vara nödvändiga för att säker- ställa en lämplig säkerhetsnivå. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen att med- dela föreskrifter om att medge andra aktörer än Försvarsmakten rätt att registrera och rätta personuppgifter. 15 § Personuppgifter ska avskiljas så att tillgången till dem begränsas när de inte längre behövs i löpande verk- samhet för de ändamål som anges i 7 §. Personuppgifter om totalför- svarspliktiga ska avskiljas senast vid utgången av det kalenderår den totalförsvarspliktige fyller , om inte den totalförsvarspliktige där- efter har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande av personuppgifter. I paragrafen regleras avskiljande av personuppgifter som inte längre behövs i löpande verksamhet. Övervägan- dena finns i avsnitt 11.2.3. Enligt första stycket första meningen ska Rekryteringsmyndig- heten, i egenskap av personuppgiftsansvarig, avskilja personuppgif- ter när de inte längre behövs i den löpande verksamheten för de ändamål som anges i 7 §. Med avskiljande menas att personupp- gifterna tas bort från de informationssystem som används i verk- samheten enligt 2 §. Det åligger att in- föra rutiner för när avskiljande ska ske och på vilket sätt. andet får dock inte innebära att uppgifter gallras i strid med arkiv- lagen (1990:782) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Det är också ansvar att begränsa den interna tillgången till avskilda personuppgifter till det som varje anställd behöver för att kunna fullgöra sina arbetsupp- gifter, se kommentaren till 10 §. I första stycket andra meningen anges att personuppgifter om totalförsvarspliktiga ska avskiljas senast vid utgången av det kalenderår den totalförsvarspliktige fyller , om inte den totalförsvars- pliktige därefter har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd bered- skap. Bestämmelsen föreskriver en yttersta tidsgräns för hur länge uppgifter om totalförsvarspliktiga kan få vara tillgängliga i den löpande verksamheten. När totalförsvarsplikten upphör torde det i normalfallet inte längre vara nödvändigt att behandla uppgifter om totalförsvarspliktiga i verksamhet. Om det står klart att uppgifterna saknar bety- delse utifrån de i lagen angivna primära ändamålen ska de avskiljas . I undantagsfall kan totalförsvarspliktiga även efter att totalförsvarsplikten har upphört ha en uppgift att ut- föra vid höjd beredskap. Som exempel kan nämnas medlemmar i frivilligorganisationer som väljer att kvarstå som medlemmar efter att de fyllt och som därmed behåller sina krigsuppgifter. I be- stämmelsen föreskrivs undantag för sådana fall. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande av personuppgifter. 15.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen innehåller en ny sekretessbrytande bestämmelse. Bestäm- melsen innebär att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas från den verksamhet som i egenskap av vård- givare bedriver inom hälso- och sjukvården, dvs. den medicinska grenen av verksamheten, till myndighetens inskrivningsverksam- En förutsättning för sekretessgenombrott är att uppgiften är nödvändig för att en totalförsvarspliktig ska kunna skrivas in till värnplikt, civilplikt eller i en utbildningsreserv enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. En uppgift får endast lämnas till personal som arbetar inom inskrivningsverksamheten och som behöver uppgiften för att kunna fatta beslut om inskrivning. Övervägandena finns i avsnitt 12.3.2. Paragrafen reglerar sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om uppgiften förekommer i ärende som angår utred- ning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, antagning av kvinnor till befattningar inom totalförsvaret som kräver längre grundutbildning än , inskrivning och krigsplacering av total- försvarspliktiga, antagning till utbildning vid Försvarsmakten, skyl- dighet att tjänstgöra med totalförsvarsplikt samt uppskov med och avbrott i sådan tjänstgöring. Sekretessen avgränsas med ett omvänt skaderekvisit. Ändringen innebär att en uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden som förekommer i sådana ärenden inte får lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Presum- tionen är alltså för sekretess. Genom ändringen står det klart att uppgifter om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden som fram- kommer vid mönstring eller annan utredning har ett lika starkt sekretesskydd hos som vad uppgifterna har hos befattningshavare vid totalförsvarets utbildningsenheter. Det förstärkta sekretesskyddet gäller för samtliga ärenden som om- fattas av paragrafen och därmed även hos och Försvarsmakten. Övervägandena finns i avsnitt 12.3.1. Behandlingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga En särskild utredare ska göra en översyn av regleringen av behand- lingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga (lagen [1998:938] respektive förordningen [1998:1229] om behandling av personupp- gifter om totalförsvarspliktiga). Utgångspunkten är att Totalför- svarets rekryteringsmyndighets verksamhet ska kunna bedrivas effek- tivt med rationellt datorstöd som enskildas rätt till personlig integritet tillgodoses. •analysera hur behandlingen av personuppgifter om totalförsvars- pliktiga ska regleras och om fler kategorier av personer ska ingå i en sådan reglering, och i analysen ta hänsyn till verksamhetens särskilda art och förändringar som gjorts i verksamheten, reger- ingsformen och senare tillkommen lagstiftning, •analysera vilket förhållande lagstiftningen ska ha till EU:s data- skyddsreglering och den kompletterande nationella lagstiftning som kommer att föreslås till följd av den, och •lämna förslag till ny lag och förordning samt eventuella andra behövliga och lämpliga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Verksamheten vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ansvarar för att myndighet- er och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret får stöd och service i frågor om bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Stöd och service ska lämnas även till de bemanningsansvariga i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och om redovisning av annan personal inom totalför- svaret. På uppdrag av Försvarsmakten ska Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet tillhandahålla urvalstester av dem som ansökt till militär utbildning inom Försvarsmakten. Totalförsvarets rekryterings- myndighet ska vidare göra en utredning om de totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, placera dem i befattningsgrupper och skriva in dem för värnplikt, civilplikt eller i en utbildningsreserv enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Det är Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet som beslutar och delger den enskilde besked om krigsplacering. Vidare svarar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, på uppdrag av Försvarsmakten, för att kalla in totalförsvarspliktig personal till utbildning. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet svarar också för ärenden om uppskov. Det är Totalförsvarets rekryterings- myndighet som redovisar totalförsvarets personal och för register över alla svenskar som är krigsplacerade. beslutade att försvarets personalförsörj- ning ska bygga på frivillighet och inte på plikt . Det innebär att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet inte mönstrar, skriver in eller kallar totalförsvarspliktiga till grundutbildning. Genom ett webbaserat frågeformulär samlar myndigheten in uppgifter om alla svenska 18-åringars personliga för- hållanden. De uppgifterna används sedan för att bedöma om de ska mönstra och kanske tjänstgöra, om regeringen beslutar att total- försvarsplikten ska aktiveras av beredskapsskäl. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får inom sakområdet åta sig att utföra uppdrag åt andra myndigheter samt åt kommuner, landsting och enskilda. Myndigheten utför uppdrag om exempelvis rekrytering åt polisen, personal till Kriminalvården, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Vid behandlingen av personuppgifter för de uppdrag som inte avser totalförsvarsplik- tiga tillämpas personuppgiftslagen (1998:204). Myndighetens upp- drag i detta sammanhang är dock bara att tillhandahålla tekniskt stöd för rekryteringen och att genomföra medicinska och psykologiska undersökningar och tester. Uppdragsgivarna är ansvariga för han- teringen av ansökan, vilket sker enligt personuppgiftslagen, men Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är personuppgiftsbiträde. När det gäller den medicinska och psykologiska verksamheten tillämpas patientdatalagen (2014:821). Behandlingen och regleringen av personuppgifter I sin verksamhet, såväl innan totalförsvarsplikten förklarades vilan- de som , behandlar Totalförsvarets rekryteringsmyndighet så- ledes en mängd personuppgifter, ofta av mycket integritetskänslig karaktär. Den allmänna regleringen om behandling av personuppgifter inom EU finns i och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med av- seende på behandling av personuppgifter och om behandling av det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Direktivet syftar till att garantera en hög och i alla medlemsstater likvärdig skyddsnivå när det gäller enskilda personers fri- och rättigheter av- seende behandling av personuppgifter, samt att främja ett fritt flöde av personuppgifter mellan medlemsstaterna i EU. Dataskyddsdirektivet gäller dock inte för behandling av person- uppgifter på områden som faller utanför gemenskapsrätten, t.ex. all- män säkerhet, försvar, statens säkerhet och statens verksamhet på straffrättens område (artikel 3.2). Dataskyddsdirektivet har genomförts i svensk rätt huvudsaklig- en genom personuppgiftslagen. Bestämmelserna i personuppgifts- lagen har till syfte att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Personuppgiftslagen är tillämplig även utanför område och gäller både för myndigheter och enskilda som behandlar per- sonuppgifter. Personuppgiftslagen är subsidiär vilken inne- bär att lagens bestämmelser inte ska tillämpas om det finns avvik- ande bestämmelser i en annan lag eller förordning. Det finns en stor mängd sådana bestämmelser i s.k. särskilda registerförfattningar som främst reglerar hur olika myndigheter får behandla personuppgifter, t.ex. studiestödsdatalagen (2009:287) och polisdatalagen (2010:361). Personuppgiftslagen kompletteras också av bestämmelser i per- sonuppgiftsförordningen som bl.a. pekar ut Datainspektionen som tillsynsmyndighet enligt lagen. I den verksamhet som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bedriver har man, på grund av verksamhetens särskilda karaktär och hantering av integritetskänsliga uppgifter, ansett det nödvändigt att reglera behandlingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga i en särskild lag: lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga (prop. 1997/98:80, s. 25 f.), som trädde i kraft , och år som personuppgiftslagen. Lagen gäller även i annan verksamhet om det särskilt anges. Med totalförsvarspliktiga jämställs personer som har en skyldighet att fullgöra en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap utan att skyldigheten grundar sig på totalförsvarsplikt. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om person- uppgifter ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga kompletteras också av bestämmelser i förord- ningen (1998:1229) om behandling av personuppgifter om totalför- svarspliktiga. Om inget annat följer av lagen om behandling av personupp- gifter om totalförsvarspliktiga eller av föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, tillämpas personuppgiftslagen. Uppdraget att göra en total översyn av regleringen Lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga kom till 1998 och har ändrats endast ett fåtal gånger . Utredaren behöver därför göra en översyn av regleringen. Arbetet ska bedrivas med utgångspunkten att myndighetens verksamhet ska kunna utföras effektivt med rationellt datorstöd som en- skildas rätt till personlig integritet tillgodoses. En modernisering av både lag och förordning Efter det att lagen och förordningen trädde i kraft har betydande förändringar skett när det gäller totalförsvarsplikten. Alla totalför- svarspliktiga är skyldiga att medverka i en lämplighetsundersökning genom att i ett webbaserat frågeformulär lämna uppgifter om vissa av sina personliga förhållanden. Det är Totalförsvarets rekryterings- myndighets uppgift att informera alla 18-åringar om vad lagen om totalförsvarsplikt innebär och att regeringen kan återinföra skyl- digheten att mönstra. Därför måste ungdomarna lämna uppgifter om hälsa, utbildning och andra vissa personliga förhållanden i beredskaps- underlaget. En omständighet som gör verksamheten så särpräglad är att en totalförsvarspliktig är skyldig under straffansvar att med- verka i en utredning om sina personliga förhållanden. Det rör sig i dessa fall om behandling av mycket integritetskänslig information, uppgifter om hälsa, socialt liv, försörjning, personlighet, fysik och förekomst i belastningsregister. gäller skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning, när sådan tjänstgöring tillämpas, för både män och kvinnor. Regeringen kan bestämma att skyldigheterna att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt eller civilplikt ska tillämpas igen, om det behövs för försvars- beredskap. Ett sådant beslut fattade regeringen (dnr Fö2014/02039/MFI). Då beslutade regeringen att ge Försvars- makten rätt att kalla in värnpliktig personal till repetitionsutbild- ning. I och med beslutet aktiverades en del av den vilande totalför- svarsplikten. finns en frivillig militär grundutbildning inom För- svarsmakten. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet lämnar stöd åt Försvarsmakten vid rekrytering till utbildningen. Genom förord- ningen (2015:613) om militär grundutbildning infördes den 1 janu- ari 2016 en ny militär grundutbildning. Denna förlängda grundut- bildning, bestående av minst och högst 365 ut- bildningsdagar, genomgås i sin helhet med rekrytförmåner. Den som genomgått utbildningen ska kunna krigsplaceras enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, anställas som kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller , påbörja utbild- ning som kan leda till anställning som yrkes- eller reservofficer eller teckna avtal som hemvärnsman. Det försämrade omvärldsläget har också föranlett en ny inriktning av det svenska försvaret. försvarspolitiska inriktning för perioden innebär att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i Försvarsmaktens krigsförband och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Vidare har regeringen kon- staterat att beroendet av krigsplacerad men inte anställd totalför- svarspliktig personal för att fullt kunna bemanna alla krigsförband kommer att kvarstå . Av den anledningen tillsatte regeringen en utredning som hade till uppgift att lämna förslag på en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret där en utökad användning av totalförsvarsplikten komplet- terar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering, utredningen om en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret (dir. 2015:98). Utredningen, som redovisade sitt uppdrag (En robust försörjning av det militära försvaret, SOU 2016:63), kom bl.a. fram till att regeringen bör besluta att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring respektive fullgöra grundutbildning med värnplikt. Betänkandet har remitterats och bereds nu i . Sammantaget innebär detta att det även fortsättningsvis är nödvändigt att Total- försvarets rekryteringsmyndighet har möjlighet att hantera person- uppgifter för att kunna lösa alla de uppgifter som anges i lagen om totalförsvarsplikt. Förutsättningarna för att aktivera plikten, helt eller delvis, måste upprätthållas. Regleringen av behandlingen av personuppgifter om totalför- svarspliktiga behöver därför ses över. Vid översynen ska hänsyn tas till lagen om totalförsvarsplikt och de möjligheter till tillämpning av totalförsvarsplikten som därmed ges, samt till hela personalför- sörjningssystemet, inklusive den frivilliga utbildningen. Den behand- ling av personuppgifter som sker hos Totalförsvarets rekryterings- myndighet behöver kartläggas och behovet av särskilda bestämmelser för totalförsvarspliktiga behöver identifieras.