sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — statistik visar att nästan alla elever med okänd bakgrund har fått betyget F, eller ett uteblivet betyg på grund av frånvaro (streck) eller på grund av anpassad studiegång. Det är av eleverna med okänd bakgrund som Elevernas utveckling mot kunskapskraven fått betyget F i alla obligatoriska ämnen6. Det är av eleverna med okänd bakgrund som har streck i alla ämnen och har anpassad studiegång i alla ämnen. Enligt finns tecken på att betygsättningen har hanterats olika i landet. I en del kommuner har alla elever med okänd bakgrund som inte upp- nått kraven för godkänt fått betyget F och i andra fall har alla fått streck eller anpassad studiegång. Detta behöver dock, enligt Skol- verket, inte betyda att betygssättningen hanterats felaktigt, men skillnaderna mellan kommunerna ger indikationer på att det skett olika tolkningar av hur betygssättningen ska ske. Olikheter i tolk- ningen, i kombination med hur statistiken beräknas, påverkar skolor- nas resultatbild på olika sätt.7 6.4.2Information om elevens kunskapsutveckling Betyget är en information om elevens kunskapsutveckling infördes en ny betygsskala för bl.a. , grundsärskolan (i de fall betyg sätts i den skolformen), sameskolan och specialskolan. Den nya betygsskalan har sex steg i stället för den tidigare, som hade tre steg. Som skäl för denna ändring angavs bl.a. att fler betygssteg ger en ökad tydlighet i information till elever och deras föräldrar genom att kunskapsutvecklingen hos eleverna bättre synliggörs. Vidare infördes vid samma tillfälle nya bestämmel- ser som innebar dels att eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen (3 kap. 15 § skollagen), dels att den som har beslutat om ett betyg på begäran ska upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget (3 kap. 17 § skollagen). infördes betyg från och med årskurs 6 i grund- skolan, grundsärskolan (i de fall betyg sätts i ämnen i den skol- formen) och sameskolan och i årskurs 7 i specialskolan. Skälet för denna ändring var bl.a. att betygen ansågs vara ett viktigt instrument för att utvärdera och följa upp elevernas kunskapsutveckling. Reger- ingen angav bl.a. att betyg syftar till uppföljning och utvärdering av skolans arbete, men ger också möjlighet att tidigt sätta in extra stöd 6Ämnena modersmål, teckenspråk och moderna språk som elevens val och språkval ingår inte i beräkningarna. 7Skolverket (2016). PM: Slutbetyg . Elevernas utveckling mot kunskapskraven till de elever som är i behov av detta (prop. 2009/10:219 s. 11). Bety- gen bidrar till att elever som har svårigheter att uppnå kunskaps- målen uppmärksammas av rektor och lärare. För att en elev ska nå utbildningens mål och utvecklas till sin fulla potential behövs upp- muntran, stöd och hjälp såväl i skolan som i hemmet. Med betyg förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. Annan information om elevens kunskapsutveckling I de obligatoriska skolformerna ska ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskaps- kraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen hållas med eleven och elevens vårdnadshavare en gång per termin (se t.ex. 10 kap. 12 § skollagen). Informationen vid sam- talet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i för- hållande till läroplanen och kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i. Därutöver ska skriftliga individuella utvecklingsplaner upprättas en gång vid ett av utvecklingssamtalen i årskurs 1–5 i grund- skolan, grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 1–6 i special- skolan. Skriftliga individuella utvecklingsplaner ska även upprättas en gång per läsår för elever i årskurs 6–9 i grundsärskolan i de fall betyg inte sätts. Motsvarande gäller för elever i årskurs 7–10 i special- skolan som läser enligt grundsärskolans kursplaner. I en skriftlig individuell utvecklingsplan ska läraren dels ge om- dömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskaps- kraven i de ämnen som eleven får undervisning i, dels sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. ändrades bestämmelserna om skriftliga individuella utvecklingsplaner bl.a. på så sätt att sådana planer inte ska upprättas i de årskurser som betyg ges. Som skäl angavs bl.a. att när det gäller årskurs 6–9 i , grundsärskolan (när betyg sätts i den skolformen), årskurs 6 i sameskolan samt årskurs 7–10 i specialskolan innebär införandet av betyg från årskurs 6 respektive 7 att tydlig information om hur eleven ligger till. Elevernas utveckling mot kunskapskraven en mer detaljerad betygsskala och skyldigheten att ange skälen för betygssättningen att den skriftliga informationen om elevens kun- skapsutveckling har stärkts och är mycket tydligare än den var när de skriftliga individuella utvecklingsplanerna infördes. Andra faktorer som bidrar till en ökad tydlighet om elevens kunskapsutveckling i dessa årskurser , jämfört med när skriftliga individuella utveck- lingsplaner infördes, är bl.a. de nya kursplanerna, som är mer kon- kreta och mer nationellt styrda, samt att det finns nationella prov i fler ämnen än tidigare i årskurs 6 och 9 i och mot- svarande skolformer. Med dessa nya inslag i skolsystemet bedöms att det behov av skriftlig information om elevens kunskapsutveckling som fanns innan de skriftliga individuella utvecklingsplanerna in- fördes numera är väl tillgodosedda i de årskurser där betyg sätts (prop. 2013/2014:160 s. 13). 6.4.3Prioriterad timplan och slutbetyg Rektorn kan besluta att en nyanländ elev enligt skollagens defini- tion ska ha en prioriterad timplan, se avsnitt 5.4.1. En elev kan endast ha en prioriterad timplan och under förut- sättning att det inte försämrar elevens möjligheter att nå kunskaps- kraven i övriga ämnen. Beslutet om prioriterad timplan får inte inne- bära någon avvikelse från de ämnen och mål som gäller för utbild- ningen. Beslutet om prioriterad timplan kan dock innebära att eleven inte får undervisning i samtliga ämnen. Detta kan påverka betygs- sättningen eftersom terminsbetyg endast sätts i de ämnen som eleven har fått undervisning i. Det betyder att om den nyanlända eleven inte har fått någon undervisning alls i ett ämne sätts inget betyg. Om eleven däremot fått mindre omfattande undervisning i ämnet, till förmån för svenska eller svenska som andraspråk, ska terminsbetyg sättas på samma sätt som för övriga elever. Om den prioriterade timplanen innebär att eleven inte får någon undervisning överhuvud- taget i ett ämne innan ämnet avslutas innebär bestämmelserna att rektorn i praktiken i stället måste fatta ett beslut om särskilt stöd i form av anpassad studiegång för eleven, om gällande författningar ska följas. Innan rektorn fattar ett sådant beslut ska skolan ha utrett elevens behov av särskilt stöd. Ett sådant förfarande är dock inte helt förenligt med syftet med införandet av prioriterad timplan. Elevernas utveckling mot kunskapskraven Enligt 3 kap. 8 § skollagen ska bestämmelser om särskilt stöd, in- klusive beslut om anpassad studiegång inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända vars kunskaper har bedömts enligt 12 c § samma kapitel. En konsekvens av bestämmelserna om prioriterad timplan och bestämmelserna om betyg blir därför, enligt utredningens uppfatt- ning att rektorn svårligen kan fatta ett beslut om prioriterad tim- plan som innebär att ett ämne tas bort och som sträcker sig över hela vårterminen i årskurs 9, såvida eleven inte redan har uppnått det kunskapskrav som minst ska uppnås i det bortprioriterade ämnet, se även avsnitt 5.4.3. I stället blir rektorn tvungen att fatta ett beslut om anpassad studiegång i årskurs 9 trots att elevens stödbehov egentligen skulle kunna tillgodoses med ett beslut om prioriterad timplan. En risk med detta skulle kunna vara att eleven inte får någon stödinsats alls eftersom bestämmelserna om anpassad studiegång kräver att en utredning görs och att ett åtgärdsprogram upprättas vilket sannolikt tar . Skolförordningen anger att eleverna ska ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd genom strukturerad undervisning i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna når de kunskapskrav som minst ska uppnås och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen (5 kap. 2 § skolförord- ningen). Enligt läroplanen ska skolan erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. I timplanen anges hur antalet undervisningstimmar ska fördelas i de olika ämnena. En viktig förutsättning för att eleverna ska kunna nå kunskapskraven är att de får de undervisningstimmar som anges i timplanen (se prop. 2016/17:143 s. 16). Skolans uppgift är att skapa förutsättningar för att alla elever ska utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (se bl.a. 3 kap. 3 § skollagen). Det förutsätter en välplanerad och struk- turerad undervisning som utgår från skollagen, skolförordningen, läroplanen och kursplanerna med tillhörande kunskapskrav. Syftet med planeringen är att skapa en struktur för undervisningen för Elevernas utveckling mot kunskapskraven såväl lärare som elever.8 I kursplanerna anges vilka ämnesspecifika kunskaper eleverna ska ges möjlighet att utveckla genom undervis- ningen i ämnet. Det är därför naturligt att kursplanerna är utgångs- punkt för planeringen. Varje kursplan inleds med en kort moti- vering till varför det enskilda ämnet finns i skolan. Därefter anges syftena med undervisningen i ämnet, vilka avslutas med att ämnes- specifika förmågor anges. Det centrala innehållet definierar sedan vad undervisningen ska behandla för att eleverna ska ges möjlighet att utveckla de ämnesspecifika förmågorna så långt som möjligt. Utredningen konstaterar att kursplanerna för årskurs 7–9 som huvud- regel innehåller en viss progression i varje ämne i förhållande till kursplanerna i årskurs 4–6 och samma sak gäller mellan kursplan- erna i årskurs 4–6 och 1–3. Detta innebär att lärare, utifrån gällande styrdokument, planerar sin undervisning i t.ex. årskurs 7–9 utifrån att eleverna har läst ämnet enligt kursplanen för årskurs 1–3 och 4–6. Utredningen konstaterar således att kursplanerna i årskurs 7–9 i som huvudregel är skrivna utifrån att eleven har gått årskurs 1–6 i den svenska , dvs. kursplanerna förut- sätter oftast indirekt att eleven redan fått ett visst antal undervis- ningstimmar och därigenom nått vissa förmågor och förkunskaper i ämnena. Kursplanerna i årskurs 7–9 förutsätter också att eleven ligger på en avancerad språklig nivå i svenska, vilket nyanlända elever med annat modersmål sällan har hunnit uppnå om de påbörjar sin skol- gång i de senare årskurserna (se vidare om språkets betydelse för skolframgång avsnitt 4.2.6). För en nyanländ elev som är nybörjare i såväl ämnet som språket måste läraren därför anpassa undervisning- en individuellt för den elev som integreras i ordinarie undervisnings- grupp motsvarande sin ålder. Undervisningen för den ordinarie gruppen i övrigt ska planeras utifrån gällande kursplan. finns inget stöd eller verktyg för lärarens arbete med att göra denna indi- viduellt anpassade planering av undervisningen, utan läraren får göra detta utifrån sina egna kunskaper och erfarenheter. Utredningen kan konstatera att detta inte ökar likvärdigheten för eleverna. Både i kontakten med huvudmän och och gransk- ningar från Skolinspektionen framkommer att lärare har svårt att 8 (2011). Allmänna råd för planering och genomförande av undervisningen – för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Elevernas utveckling mot kunskapskraven anpassa undervisningen främst i den ordinarie undervisningsgrup- pen men också till viss del i förberedelseklassen utifrån nyanländas behov.9 Utredningen uppfattar att problematiken till stor del hand- lar om att lärarna behöver mer kompetens i språk- och kunskapsut- vecklande arbetssätt (kommunikativ, flerstämmig undervisning där man fokuserar på språkets roll i alla ämnen), men att det också kan handla om att lärarna har svårigheter att anpassa innehållet i under- visningen utifrån den nyanlända elevens kunskapsnivå i ämnet. Det förekommer uppgifter om att det exempelvis i förberedelseklassen i årskurs 7–9 bedrivs ämnesundervisning enligt kursplanerna för års- kurserna 1–3 och 4–6, vilket inte är förenligt med gällande regelverk. Huvudmännen vittnar också om att de t.ex. startar nybörjarklasser i engelska eftersom många elever har bristande eller inga kunskaper i språket. Utredningen uppfattar att det är mycket svårt att anpassa undervisningen i engelska i ordinarie undervisningsgrupp i årskurs 7–9 till enstaka elever som är helt nybörjare i ämnet. Svårigheten att anpassa undervisningen till nyanlända elever som är nybörjare i ett ämne, ligger i konstruktionen av kursplanerna. Om eleverna trots att läraren anpassar undervisningen i den ordi- narie klassen genom t.ex. att använda språk- och kunskapsutveck- lande arbetssätt och anpassat innehåll inom ramen för den ordinarie undervisning, inte når kunskapskraven ska en utredning om elevens behov av särskilt stöd göras. En förutsättning för att en utredning ska göras är dock att nyanlända elevens stödbehov inte bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända (jfr 3 kap. 8 § skollagen). En utredning om särskilt stöd kan mynna ut i ett kon- staterande av att eleven t.ex. har behov av enskild undervisning eller särskild undervisningsgrupp (såsom exempelvis en nybörjargrupp i engelska). Höga krav ställs på lärarna Utgångspunkten är att nyanlända elever ska få undervisning i alla obligatoriska ämnen enligt exempelvis läroplan. Under- visningen ska ske av legitimerade och behöriga lärare. 9 Skolinspektionen (2015). Utbildning för asylsökande barn som vistas i landet utan tillstånd och Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. Elevernas utveckling mot kunskapskraven grupp inom som föreslog nya bestäm- melser för nyanlända (Utbildning för nyanlända elever, 2013:6) menade att det inte utifrån den forskning som fanns då inte gick att dra en generell slutsats kring vad som är att föredra; undervisning i förberedelseklass eller undervisning i vanlig klass. Det viktiga är att adekvat stöd kommer tidigt och att valet av undervisningsform görs utifrån pedagogiska hänsynstaganden i varje enskilt fall. För senare forskning om förberedelseklass se avsnitt 4.2.3 och 4.2.4. Arbetsgruppen konstaterade dock att det finns en stor sam- stämmighet bland forskare när det gäller vissa framgångsfaktorer för undervisning av nyanlända elever, som t.ex. kompetens, flexi- bilitet och höga förväntningar. Som en avgörande framgångsfaktor framhålls att det finns kunskap och kompetens när det gäller fler- språkighet och andraspråksutveckling. De som ska ansvara för att eleverna lär sig svenska måste ha specialistkompetens i vad det inne- bär att lära sig ett nytt språk. De måste vidare ha särskild kunskap om hur andraspråksinlärning går till och veta vilka förutsättningar som är nödvändiga för en gynnsam språkutveckling. Härutöver krävs att även övriga lärare har grundläggande kunskaper när det gäller språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. Alla som undervisar nyanlända elever måste ha kännedom om hur undervisning kan be- drivas för dem som inte har svenska som modersmål. Utredningen kan, liksom arbetsgruppen ovan, konstatera att alla lärare, inklusive ämneslärare, som ska undervisa nyanlända elever måste ha mycket goda kunskaper i språkutveckling och i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. (För mer information om detta arbetssätt se avsnitt 4.2.8). Utredningen kan också konstatera att det ställs höga krav på att lärare som tar emot en nyanländ elev i den ordinarie undervisningsgruppen anpassar undervisningen inte bara ur ett språkligt perspektiv utan också utifrån den tidigare kun- skap som eleven har i ämnet. En nyanländ elev som undervisats i visst ämne, t.ex. kemi, och som ska få sin undervisning i en ordinarie undervisningsgrupp i årskurs 7–9 behöver med stor sannolikhet mycket stöd i sin kunskapsinhämtning inom ämnet, utöver det språkliga. En svårighet som läraren t.ex. kan ställas för är att göra en be- dömning av kunskapsutvecklingen hos den enskilde eleven när kunskapsnivån hos eleven ligger långt ifrån det lägsta kunskaps- kravet dvs. det kunskapskrav som motsvaras av betyget E. Kurs- Elevernas utveckling mot kunskapskraven planerna och kunskapskraven i årskurs 7–9 i de olika ämnena är ut- formade utifrån att eleverna har läst ämnena i årskurs 1–6 och därigenom fått vissa förkunskaper och förmågor. En nyanländ elev som är helt ny i ett ämne har inte alltid dessa förkunskaper och förmågor. Det blir därför upp till varje undervisande lärare att utifrån sin yrkeskompetens anpassa undervisningens innehåll och krav (ut- ifrån gällande kursplan) efter den nyanländes kunskapsnivå. Mot- tagande lärare måste således anpassa sin undervisning dels utifrån elevens språkliga nivå, dels elevens kunskapsnivå. Att anpassa under- visningen ska dock inte översättas som förenklade uppgifter, låga förväntningar och lägre ställda krav på eleverna generellt. En förutsättning för att läraren ska kunna anpassa innehållet i undervisningen utifrån elevens behov är att läraren känner till var eleven befinner sig kunskapsmässigt. Det följer av läroplanen att läraren kontinuerligt ska följa elevernas kunskapsutveckling och för detta krävs att läraren känner till den enskilde elevens kunskaper i ämnet. har i uppdrag att ta fram kartläggningsmaterial för fördjupade bedömningar (steg 3) av nyanlända elevers ämnes- kunskaper, vilket beräknar ska vara klart i alla ämnen under 2017.10 Utredningens uppfattning är att det är helt nödvän- digt att fördjupade bedömningar av nyanlända elevers ämneskun- skaper görs så fort som möjligt för att eleverna ska få adekvat under- visning och därigenom få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån utbildningens mål. Fortbildningsinsatser för lärare i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt Regeringen genomför flera satsningar på kompetens- utveckling för lärare som huvudmän kan ansöka om. Exempelvis pågår satsningar som Matematiklyftet (fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik) och Läslyftet (kompetensutveck- ling i språk-, läs- och skrivdidaktik). Vidare omfattar de nationella 10 Steg 3 finns publicerat i ämnena biologi, fysik, kemi, teknik, engelska och matematik. Material i ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, moderna språk, musik, geografi, historia, religionskunskap, samhällskunskap och slöjd ska enligt publiceras successivt . Hämtat från om kartläggning av nyanlända elevers kunskaper . Elevernas utveckling mot kunskapskraven SOU 2017:54 skolutvecklingsprogrammen11 såväl riktade som generella kompe- tensutvecklingsinsatser. har tagit fram ett utvecklingspaket som syftar till att stödja lärare i alla skolans ämnen i arbetet med att utveckla under- visningen så att elevernas språk- såväl som deras kunskapsutveck- ling gynnas. Materialet i utvecklingspaketet (som består av text och film) ger stort utrymme för egna reflektioner och diskussioner i grupp. har också givit ut ett stödmaterial i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt i de naturvetenskapliga ämnena och teknik. erbjuder även en uppdragsutbildning inom området undervisning av nyanlända elever som vänder sig till modersmåls- lärare, studiehandledare på modersmålet, klass- och ämneslärare i och på introduktionsprogrammen i gymnasiet. I utbild- ningen får deltagaren bl.a. kunskaper om hur elevernas kunskaps- utveckling gynnas av att de begrepp som används i ämnesunder- visningen stärks på såväl elevens modersmål, som på det svenska språket. Utbildningen innehåller t.ex. språk- och kunskapsutveck- ling, flerspråkighet, samarbete för elevens bästa samt planering och genomförande av undervisningen. Ytterligare fortbildningsinsatser i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt behövs Skolinspektionen konstaterar att det ofta brister i lärarnas kompe- tens i mottagandet i ordinarie klass.12 Huvudmännen vittnar om att det finns en stor oro och ibland motstånd från lärarna att ta emot nyanlända elever i den ordinarie undervisningen. Det som utred- ningen uppfattar efterfrågas är mer kompetensutveckling och stöd för att ta emot dessa elever. Utredningen kan konstatera att fler skolor och fler lärare, som inte har tagit emot nyanlända elever, nu står inför eller redan har tagit emot nyanlända elever i sin undervisning. Det är med största sannolikhet så att alla mottagande lärare inte har erfarenhet eller 11Skolverket erbjuder stöd till huvudmän, skolor och förskolor för att de ska kunna för- bättra undervisningen och den pedagogiska verksamheten inom åtta nationella skolutveck- lingsprogrammen. Det handlar bl.a. om Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande, Digitalisering och Kunskaper och värden. 12Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. Elevernas utveckling mot kunskapskraven kompetens att använda ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt och att behovet av fortbildning därför är mycket stort. Utredningen uppfattar att de insatser inom området språk- och kunskapsutveck- lande arbettsätt som görs inte är tillräckliga. Regeringen har i direktivet till utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) uttalat att en viktig del i arbetet med att göra lärar- och förskolläraryrkena mer attrak- tiva och att åstadkomma en ökad professionalisering av yrkena är insatser i syfte att öka möjligheten till likvärdig och behovsanpassad kompetensutveckling. Det kan handla om att utveckla lärares ämnes- kunskaper och läroplanskunskaper, liksom pedagogiska och ämnes- didaktiska kunskaper. Utredningen ska bl.a. föreslå hur lärares och förskollärares kompetens inom språkinlärning och språkutveckling ytterligare kan stärkas och vid behov lämna kompletterande förslag som bidrar till att säkerställa att huvudmannen tar sitt ansvar för kompetensutveckling. Vi finner inte skäl att här föreslå fortbildningsinsatser för lärare i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt eftersom ovan nämnda utredning har i uppdrag att utreda frågan. 6.6.1Ett skriftligt omdöme i stället för terminsbetyget F Förslag: För en nyanländ elev i , specialskolan och sameskolan som inte uppnår kraven för betyget E, ska termins- betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skrift- ligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i ämnet. Skälen för utredningen förslag Syftet med betyg är att utvärdera, följa upp och ge information om elevers kunskapsutveckling. Betygen är generellt sett ett verktyg för att utvärdera elevernas kunskaper och har i tidigare förarbeten ansetts ge tydlig information om hur eleven ligger till i förhållande till kunskapskraven i varje ämne (prop. 2013/14:160 s. 13). Elevernas utveckling mot kunskapskraven Utredningen har i avsnitt 5.3 konstaterat att nyanlända elever inte hinner få samma undervisningstid i alla ämnen som elever som påbörjar den obligatoriska skolan . Av defi- nitionen av nyanländ följer nämligen att den nyanlända eleven har påbörjat sin utbildning här senare än ordinarie skolstart (3 kap. 12 a § skollagen). Nyanlända elever har därmed inte samma förut- sättningar att nå de kunskapskrav som kursplanen för varje ämne anger. Det finns därmed risk för att nyanlända elever i mycket större omfattning än andra elever inte kommer att nå de kunskaps- krav som motsvarar ett godkänt betyg. Statistiken visar att en stor andel nyinvandrade och i synnerhet elever med okänd bakgrund får betyget F i många ämnen. Betyget F ska, som nämnts ovan, sättas när eleven inte når upp till de kun- skapskrav som motsvarar ett godkänt betyg.