sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera om det finns ett behov av att stärka skyddet för uppgifter av betydelse för sådana internationella sam- arbeten för fred och säkerhet som deltar i (dir. 2016:42). Som särskild utredare förordnades f.d. ordföranden för . Som experter att biträda utredningen förordnades biträdande enhetschefen (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap), advokaten (), ställföreträdande kontorschefen (Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten), verk- ställande direktören (– Medier i ), polisöverintendenten (), kammaråklagaren (), rätts- sakkunnige (), kanslirådet (), militärsakkunnige (Försvarsdepartementet/Försvarsmakten) och chefs- analytikern (Säkerhetspolisen). Som ledamöter i en till utredningen knuten parlamentarisk referensgrupp förordnades riks- dagsledamoten (S), riksdagsledamoten (M), riksdagsledamoten (SD), riksdagsledamoten (MP), riksdagsledamoten (C), politiska sekreteraren (V), förbundschefen (L) och riksdagsledamoten (KD). Som sekreterare anställdes hov- rättsassessorn, numera rådmannen, . Utredningen har antagit namnet (Ju 2016:14). Härmed överlämnas betänkandet Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i, SOU 2017:70. Utredningens experter har i huvudsak varit eniga vid utform- ningen av de överväganden och förslag som presenteras. Betänkandet har därför formulerats i vi-form. Experten har avgett ett särskilt yttrande som fogas till betänkandet. Uppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i ............................. Förslag till lag om ändring i .................... Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen....... Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen..... 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott ...... 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande Utredningens arbete och uppdrag ............................. Hur arbetet har bedrivits...................................................... Internationella samarbeten för fred och säkerhet......... Den svenska säkerhets- och försvarspolitiken.................... De aktuella hoten mot ............................. 3.2.3Vad inbegrips i begreppet internationella samarbeten för fred och säkerhet?....................... 3.3 () ..................................................... 3.3.2FN-stadgan och olika typer av internationella militära insatser som kan etableras av 3.4Organisationen för säkerhet och samarbete i Europeiska ....................................................unionen (EU) EU:s gemensamma säkerhets - och försvarspolitik (GSFP) Nordatlantiska .................fördragsorganisationen (Nato) 3.7Partnerskap för fred (PFF) och Euroatlantiska partnerskapsrådet (EAPR)................................................... Särskilt om det svenska värdlandsstödavtalet...... Nordic Defence Cooperation (Nordefco).......... Särskilt om försvarssamarbetet mellan Försvarssamarbetet mellan och ..................... Rollfördelningen mellan FN, EU och Nato vid internationella insatser för fred och säkerhet ..................... Särskilt om svenskt deltagande i Särskilt om svensk militär övningsverksamhet ................... Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet ................................ 4.2.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten ........... 4.3.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten ........... 4.4.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten ........... 4.5.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten ........... 4.6.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten ........... 4.7.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten........... 4.8.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten........... 4.9.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten........... 4.10 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap................. 4.10.3Förekomsten av känsliga uppgifter i 4.11.3 Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten........... Särskilt om underrättelseverksamhet.......................... Allmänt om underrättelseverksamhet................................. 5.3Kort om utvecklingen från och 5.6Främmande makts underrättelseverksamhet mot genom lokalanställd personal................................ 5.6.3Särskilt om hur främmande makts underrättelsetjänster verkar i eller via 5.8.1Svenskt deltagande i internationellt 5.8.3Underrättelsesamarbete inom ramen för olika internationella organisationer för fred och Exempel på när svensk personal röjt känsliga uppgifter..... Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella samarbeten för fred och säkerhet......... Offentlighets- och sekretesslagen (OSL) ........................... 6.2.3Sekretess för uppgifter av betydelse för sådana internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i................................. 6.3.2Tidigare och pågående utredningar om 6.4 Det straffrättsliga skyddet ................................................... Spioneri och grovt spioneri .................................. 6.4.3Obehörig befattning med hemlig uppgift och grov obehörig befattning med hemlig uppgift .... Vårdslöshet med hemlig uppgift .......................... Olovlig underrättelseverksamhet mot .... 6.4.7Straffansvar för försök, förberedelse och stämpling till vissa brott enligt 19 kap. BrB samt för underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådana brott .......................................... 6.4.8Straffansvar vid oaktsam medverkan till vissa brott enligt 19 kap. BrB ........................................ Brott mot tystnadsplikt ........................................ Vissa brott i 4 kap. .......................... Åtgärder som inte är av straffrättslig natur ........................ Skyddet för företagshemligheter ......................................... 6.6.2Nu gällande bestämmelser om skydd för 6.6.3EU-rättsliga regler om skydd för 6.6.4Tidigare och pågående utredningar om skyddet för företagshemligheter .......................... 7Särskilt om säkerhetsskydd och utbyte av känsliga uppgifter med andra stater och mellanfolkliga Särskilt om informationssäkerhet......................... Särskilt om säkerhetsprövning.............................. 7.3Förutsättningar för utlämnade av känsliga uppgifter till annan stat eller mellanfolkliga organisationer..................... Behörigheten att ingå säkerhetsskyddsavtal ........ Innehållet i säkerhetsskyddsavtal ......................... 7.4.4Problematiken kring säkerhetsskyddsavtal och 7.4.5Genomförande av säkerhetsskyddsavtal i regler om tvångsmedel.......................... 8.2.2Hemlig avlyssning av elektronisk 8.2.3Hemlig övervakning av elektronisk Beslut om hemliga tvångsmedel ........................... Underrättelse om avlyssning eller övervakning... Kvarhållande av försändelse .................................. 8.3Regler om hemliga tvångsmedel utanför 8.3.2Lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott........................................... 8.3.3Lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas 8.4 Lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål................ 8.5Tidigare och pågående utredningar om möjligheten att använda hemliga tvångsmedel.............................................. 8.5.1Utredningen om genomförande av och rådets direktiv /41/EU av om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (Ju 2014:L) ...................... 8.5.2Utredningen om hemlig dataavläsning (Ju 2016:12)........................................................... (Ju 2014:25) ................ 8.5.4Utredningen om Datalagring och (Ju 2017:04)........................................................... Svensk straffrättslig jurisdiktion ................................ Den folkrättsliga bakgrunden.............................................. regler om jurisdiktion .................................. Anställda inom Försvarsmakten .......................... 9.3.4Polismän, tulltjänstemän och tjänstemän vid Brott mot offentliga svenska intressen................ 9.3.6Brott där det lindrigaste straffet i svensk lag är fängelse eller därutöver ........................... Krav på åtalsförordnande...................................... 9.4.1Utredningen om svenskt rättsväsende i internationella uppdrag (Ju 2008:17)................... Tryck- och yttrandefrihet .......................................... Särskilt om det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga 10.3.2 ........Förbud mot censur och hindrande åtgärder 10.3.8 ............................Annat av särskilt stor betydelse 10.3.9Förutsättningarna för att TF och YGL ska Tryck- och yttrandefrihet i och resten av En internationell ......................................jämförelse 11.2.2 ...................................Spioneri och grovt spioneri 11.2.4 ....................Oaktsamt röjande av statshemlighet 11.2.6 ....Upprätthållande av landsförrädisk förbindelse 11.2.7Brott mot tjänstehemlighet och brott mot tjänstehemlighet av oaktsamhet ............................ Sekretessbrott och sekretessförseelse .................. 11.3.2 ............Olovligt anskaffande av statshemligheter 11.3.3 ...................Olovligt röjande av statshemligheter 11.3.5Flyktingspionage och annan olovlig 11.3.6 Oaktsamt röjande av statshemlighet.................... Brott mot sikkerhetsloven.................................... Annan olaglig underrättelseverksamhet .............. 11.4.4Röjande av uppgifter om statens hemliga 11.4.5Vissa andra olovliga förfoganden över handlingar m.m . ..................................................... 11.4.6 Brott mot tystnadsplikt och tjänstefel................. Några andra länder ............................................................... Utgången vid en rättslig prövning i de nordiska Överväganden .........................................och förslag Det straffrättsliga skyddet är inte ändamålsenligt och ger inte heller .....................................ett tillräckligt skydd 12.2.1 ...............Den gällande straffrättsliga regleringen 12.2.3Nyligen genomförda förändringar i 19 kapitlet 12.3 Grundläggande principer för kriminalisering ..................... 12.3.1 När bör kriminalisering ske?................................ Hur bör kriminalisering ske? 12.4 Är en kriminalisering befogad?............................................ 12.4.1 En nykriminalisering kräver starka skäl ............... 12.4.2En kriminalisering skulle avse ett godtagbart 12.4.3De alternativ till kriminalisering som finns är 12.4.4En straffsanktion skulle utgöra ett effektivt medel för att motverka oönskade gärningar ........ 12.5 En ny straffbestämmelse för spioneri i samband med internationella samarbeten för fred och säkerhet ............... Utgångspunkter för kriminaliseringen................. 12.5.2 Lagteknisk lösning och rubricering...................... 12.5.5 En kriminalisering av förfaranden som sker utan avsiktsuppsåt eller av grov oaktsamhet........ 12.5.6 Straffansvar vid försök, förberedelse, stämpling, oaktsam medverkan till brott och underlåtenhet att avslöja eller förhindra brott..... 487 12.5.7 En utvidgning av straffansvaret för brott mot 12.6 Skyddet för yttrande- och informationsfriheten vid en 12.6.2 En kriminalisering är förenlig med yttrande- 12.6.3 Det nya brottet bör omfattas av reglerna i 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL samt utgöra tryck- och yttrandefrihetsbrott ............................ 12.6.4 Även försök, förberedelse och stämpling till utlandsspioneri och grovt utlandsspioneri bör tas upp i brottskatalogen....................................... 12.7 Möjligheten att använda hemliga tvångsmedel.................... 12.7.1Användning av hemliga tvångsmedel vid förundersökning om utlandsspioneri................... 12.7.2 Användning av preventiva tvångsmedel............... Användning av inhämtningslagen ........................ Svensk straffrättslig jurisdiktion.......................................... 12.9.1 Behovet av en utvidgning av svensk 12.9.3 Brott som omfattas av bestämmelsen.................. 12.9.4 Undantag från kravet på åtalsförordnande.......... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Konsekvenser av förslagen ........................................ Konsekvenser för brottsligheten och för det Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen.......... Förslaget till lag om ändring i ........................ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen... Förslaget till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott ...... 15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:42 ........................................... Bilaga 2 Förluster av politisk information och dess () om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och flera följande sidor den gemensamma europeiska säkerhets- EU:s gemensamma utrikes- och säker- Hacking intelligence (underrättelse- inhämtning genom intrång i data- Human intelligence (underrättelse- inhämtning genom människor) Imagery intelligence (underrättelse- inhämtning genom foto eller teknisk för utrikes- och säker- lagen (1994:260) om offentlig lagen (2008:717) om signalspaning Militära underrättelse- och säkerhets- Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Nytt juridiskt arkiv, avdelning II for Military Peace Support Nordic Supportive Defence Structures (Natos säkerhetsstyrka) Open sources intelligence (underrättelse- inhämtning genom öppna källor såsom press, television, internet m.m.) polisdatalagen (2010:361) Signals intelligence (underrättelse- inhämtning genom avlyssning av Status of Forces Agreement Status of Mission Agreement Single Point of Operational Contact Vi har haft i uppdrag att kartlägga vilket skydd som finns för känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för ett inter- nationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. I upp- draget har också ingått att analysera vilka konsekvenser ett röjande av sådana uppgifter kan få för , svenska intressen och det samarbete som deltar i och ta ställning till om, och i så fall på vilket sätt, skyddet för denna typ av uppgifter behöver förstärkas, såsom t.ex. genom en straffrättslig reglering. Vidare har det ingått i uppdraget att analysera hur ett eventuellt förstärkt skydd förhåller sig till den grundlagsskyddade yttrande- och informationsfriheten samt . Vi har också haft i uppdrag att analy- sera och ta ställning till om ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är nödvändiga. För förståelsen av våra förslag har vi i denna sammanfattning ansett det vara av värde att tämligen utförligt redovisa innehållet i gällande rätt. Internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i För att möta den bredd av utmaningar som det internationella sam- fundet står inför har samarbetet inom ramen för olika internatio- nella och regionala organisationer ökat i betydelse . Samarbetet inom olika internationella och regionala organisationer bedöms t.ex. innebära att tillgången på efterfrågade förmågor säkras vid fredsinsatser runt om i världen, att legitimiteten för sådana insat- ser stärks som den lokala förståelsen för konflikter och dess aktörer ökar. Genom samarbeten stärks också den regionala säkerheten som risken för kriser minskar. Globaliseringen leder till att landgränser får mindre betydelse och att konflikter i andra länder även får betydelse för och vår säkerhet. Regeringen har som ett led i detta framhållit att landets säkerhet inte enbart kan värnas vid vår gräns och att en ökad sam- verkan med andra länder innebär bättre förutsättningar att hantera utmaningar och hot innan de når vårt eget territorium. Regeringen har vidare angett att det ligger i intresse att främja inter- nationellt säkerhets- och försvarssamarbete eftersom det skapar förtroende mellan stater och lägger grunden för gemensam säker- het.1 Regeringens försvars- och säkerhetspolitiska inriktning innebär därtill att bi- och multilaterala försvars- och säkerhets- politiska samarbeten bör fördjupas och att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och (). Regeringen har också betonat att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer.2 Den utveckling som skett på det säkerhets- och försvarspoli- tiska området har inneburit att i högre grad än har kommit att samverka med andra länder. deltar bl.a. i en rad olika samarbeten för fred och säkerhet. Det kan röra sig om inter- nationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser inom ramen för FN, EU, Nato och , men det kan också vara fråga om multi- nationella övningar eller annat säkerhetsfrämjande arbete, t.ex. svenska bidrag med civila och militära expertförmågor på individ- nivå. Som exempel på svenska myndigheter som deltar i det inter- nationella samarbetet för fred och säkerhet kan nämnas , , , , , , , Kriminal- vården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och (FBA). 2008/09:140, ”Ett användbart försvar”, s. 8 och 15. 2014/15:109, ”Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020”, s. 20 och 46 f. Konsekvenser vid ett röjande Känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i kan t.ex. röra uppgifter om personer, organisationer, stater, företeelser och feno- men, andras och egna underrättelseförmågor, skyddsvärden samt bedömningar av säkerhetshotande aktörer, hot och sårbarheter. Ett röjande av sådana uppgifter kan medföra allvarliga konsekvenser för – och ytterst säkerhet. Detta eftersom säkerhet indirekt är beroende av säkerheten i andra länder och av ett internationellt samarbete som är framgångsrikt och effektivt. Enligt Försvarsmakten kan ett röjande av känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet störa förbindelser med andra stater eller mellan- folkliga organisationer. Ett sådant röjande skulle vidare kunna innebära att Försvarsmaktens förmåga att avvärja hot mot fred och säkerhet i gemenskap med andra länder minskar, att risken för att svensk eller samverkande parts personal dödas eller såras inom ramen för internationella insatser ökar och att försvars- industriella samarbeten och Försvarsmaktens exportrelaterade verk- samhet med andra länder skadas. har angett att ett röjande av känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet skulle kunna innebära en försämrad tilltro till Polis- myndigheten och dess personal, vilket i sin tur skulle leda till för- sämrade möjligheter till internationellt polisiärt samarbete. Ett röj- ande av känsliga uppgifter skulle sannolikt också få till följd att svensk polis i samband med deltagandet i internationellt polisiärt samarbete inte skulle få tillgång till operativt angelägen information eller få inneha positioner där sådan information behandlas. Något som i sin tur skulle innebära större risker för utsänd personal. Enligt skulle lida politisk, ekonomisk, militär eller underrättelse- och säkerhetstjänstrelaterad skada vid ett röjande. I värsta fall skulle ett röjande kunna leda till att Säker- hetspolisen () blir utestängt från sådana bilaterala och multi- laterala forum som är nödvändiga för att skydda landet. , Kriminalvården, MSB och FBA har i allt väsent- ligt pekat på att ett röjande skulle kunna leda till bristande förtro- ende för och svensk personal och försvåra myndigheternas deltagande i pågående och framtida samarbeten. Myndigheterna har vidare pekat på att ett röjande skulle kunna skada och svenska myndigheters relation till samarbetspartners, mellanfolk- liga organisationer och andra stater. Kriminalvården och MSB har dessutom pekat på riskerna för att enskilda kan komma att lida men vid ett röjande och de ökade säkerhetsrisker som ett sådant för- farande också skulle kunna innebära för svensk personal i inter- nationella insatser. Även inom försvarsunderrättelseverksamheten förekommer ett internationellt samarbete som handlar om utbyte av information av känsligt slag som kan gälla såväl staters som organisationers säker- het. Viktiga aktörer inom detta område är bl.a. Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) och (). Från dessa organs sida har betonats att det internationella samarbetet i underrättelsefrågor i hög grad bygger på förtroende och på att hemliga uppgifter kan skyddas. Skulle svenska aktörer inte leva upp till detta skulle det enligt såväl Must som FRA kunna leda till att inte får ta del av information som är av väsentlig betydelse för landets säkerhet. Ett röjande av känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för sådana internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i skulle således kunna få stor betydelse för , intressen och det internationella samarbete för fred och säkerhet som deltar i samt möjligheterna till fortsatt samarbete. Härigenom skulle också de svenska möjligheterna att upprätthålla den nationella säkerheten kunna försämras. Skyddet för känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för internationella samarbeten för fred och säkerhet I takt med att det internationella samarbetet tätnar, är det naturligt och i grunden positivt att uppgiftsutbytet mellan stater ökar. Infor- mation kan på så sätt återanvändas och erfarenheter spridas, vilket bidrar till en effektivare förvaltning. Inom ramen för det internatio- nella freds- och säkerhetssamarbetet hanteras känslig information. Det kan vara fråga om uppgifter som rör , andra länder som ingår i samarbetet, relationerna mellan länderna eller en aktuell insats. Vid internationella samarbeten för fred och säkerhet kan samarbetet även avslöja något om de deltagande ländernas egna försvars- och säkerhetsförmåga. Det kan också finnas uppgifter av mer övergripande och politiskt art som t.ex. avser länd- ernas inbördes relationer eller ett framtida samarbete. Framför allt torde det dock förekomma uppgifter som rör pågående eller plane- rade internationella insatser, t.ex. förutsättningarna för utövande av våld och tvång, signalskydd, lägesbedömningar samt insatsens säker- het. Sådana uppgifter är av central betydelse för insatsens genom- förande och för säkerheten för de personer som deltar i insatsen, men även för samverkande länder och organisationer.