sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — En sökande till ett nationellt program som saknar godkänt betyg i engelska men som uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande på grund av speciella per- sonliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller mot- svarande utbildning och som bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet (16 kap. 32 § skollagen). Syftet med undantaget var att underlätta för elever som t.ex. relativt nyli- gen anlänt till från ett land där engelska förekommit i skol- undervisningen i begränsad utsträckning (prop. 2008/09:199 s. 104). Undantaget kombineras med ett krav på att eleven ska erbjudas undervisning i engelska på grundskolenivå (4 kap. 9 § gymnasieför- ordningen). För att eleven ska kunna antas till ett nationellt program, trots att ett godkänt betyg i engelska inte har uppnåtts, krävs det att eleven i övrigt är behörig till den sökta utbildningen. Eleven kan då antas på ordinarie sätt med meritvärdering, under förutsättning att hon eller han också bedöms kunna klara studierna på det sökta pro- grammet. Enligt förarbetena är bestämmelsen avsedd att tillämpas restriktivt (prop. 2008/09:199 s. 105). Det är huvudmannen för den sökta utbildningen som prövar om en elev är behörig och som i varje enskilt fall måste utreda om eleven på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att läsa engelska. Undantaget ska enligt , inte tillämpas för elever som har haft möjlig- het att läsa engelska under större delen av sin grundskoletid men 4SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. 5SKL (2011). Ensamkommande barn – vem ska ta ansvaret och SOU (2016:77). En gym- nasieutbildning för alla. Fler vägar in i gymnasieskolan som av olika anledningar inte har nått målen. För dessa elever är något av de olika introduktionsprogrammen ett alternativ.6 Elevens förutsättningar att klara studierna utan godkänt i engelska Det är även huvudmannen som ansvarar för bedömningen av om eleven kan komma att klara studierna på det sökta programmet. I den bedömningen bör hänsyn tas till karaktären på det sökta pro- grammet i relation till elevens förkunskaper. gör tolk- ningen att om eleven bedöms ha svårt att kombinera studierna på det sökta programmet med engelska på grundskolenivå är i stället de olika introduktionsprogrammen ett alternativ, främst preparand- utbildningen.7 Elevens fortsatta utbildning i gymnasieskolan Bestämmelsen om undantag för engelska innebär en dispens vid an- tagningen till gymnasieskolan. Bestämmelsen innebär däremot ingen dispens när det gäller kraven för att få en gymnasieexamen. Som nämnts ovan ska en elev som har antagits till gymnasie- skolan med tillämpning av undantaget för engelska erbjudas under- visning i engelska på grundskolenivå. Det innebär att undervisningen ska följa kursplanen för , och elevens kunskaper ska således bedömas mot kunskapskraven i . En elev som antagits till ett nationellt program ska ges goda för- utsättningar att klara studierna på programmet. Utgångspunkten är att eleven ska få möjlighet att utvecklas så lång som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 3 § skollagen). Det innebär att eleven ska få möjlighet att dels läsa engelska enligt kursplan, dels de engelskakurser som krävs för en gymnasieexamen. Det ska fram- gå av den individuella studieplanen hur undervisningen i engelska på grundskolnivå ska genomföras. En elev som tas emot i gymnasieskolan utan godkänt betyg i engelska har rätt till särskilt stöd om en utredning visar att eleven 6Skolverket (2011). Mer om undantaget från krav på behörighet i engelska. 7Skolverket (2011). Mer om undantaget från krav på behörighet i engelska. Fler vägar in i gymnasieskolan har behov av sådant stöd (3 kap. 8 § skollagen). Eleven ska också få studiehandledning på modersmålet om hen behöver det (9 kap. 9 § gymnasieförordningen). Huvudmannen kan också besluta om att fördela elevens utbildning över än tre om det finns sär- skilda skäl utifrån en bedömning av hur som krävs för att nå målen med utbildningen (9 kap. 7 § gymnasieförordningen). För den elev som inte når examen inom ramen för gymnasieskolan finns också möjlighet att slutföra sin utbildning inom ramen för den kom- munala vuxenutbildningen. I gymnasieskolan finns urvalsbestämmelser till nationella program om antalet platser är färre än antalet sökande som ska tas emot i första och andra hand (7 kap. 2–5 §§ gymnasieförordningen). Vid urvalet får något som kallas för fri kvot tillämpas, vilken finns reg- lerad i 7 kap. 3 § gymnasieförordningen. Den fria kvoten innebär att det avsätts ett begränsat antal platser för elever som på grund av särskilda omständigheter bör ges företräde framför övriga sökande, eller om eleverna kommer från skolor där betygen inte utan vidare kan jämföras med betyg. Det är huvudmannen som beslutar om det antal platser som ska avsättas i den fria kvoten. Elever som kommer in via den fria kvoten måste ha uppfylla de allmänna och särskilda kraven för gymnasiebehörighet. Regleringen öppnar inte upp för att göra undantag från behörighetskraven, utan reglerar enbart urvalsituationen när det finns fler sökande än antal platser. 8.3Fullföljd gymnasieutbildning är en skyddsfaktor Både svensk och internationell forskning visar att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för den enskilda individens möjlighet till arbete och försörjning. De finns också flera svenska undersökningar8 8 Till exempel SCB, och . har genomfört en longitudinell uppföljning av i vilken utsträckning ungdomar arbetar eller studerar ett, tre och efter att de har slutat i gymnasieskolan. SCB har bl.a. gjort temarapporter (2012:5 och 2015:1) om etablering och inträde på arbetsmarknaden. SKL (2016). Utbildning – nyckeln till arbete. Fler vägar in i gymnasieskolan om vilka skillnader som finns mellan de som fullföljt jämfört med de som inte fullföljt sin gymnasieutbildning och resultaten är tyd- liga. En avslutad gymnasieutbildning ger betydligt större chanser till etablering på arbetsmarknaden, fortsatta studier och stabila in- komster. Antalet år i gymnasieskolan har också visat sig ha effekt. Ju ungdomar går i gymnasieskolan, desto större andel befinner sig utanför såväl arbete som studier. Statistiken visar även att arbetslösheten bland unga kvinnor och män som inte har avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har avslutat en sådan utbildning. Av () uppföljning 2017 av samtliga ungdomar födda –1995 fram- går att en fullföljd gymnasieutbildning är avgörande för etableringen på arbetsmarknaden. Andelen som varken arbetade eller studerade liksom andelen arbetslösa minskade ju högre resultat som uppnåd- des i gymnasieskolan. Särskilt svårt att nå slutbetyg eller examen var det för unga med svaga resultat från och för nyin- vandrade ungdomar.9 Av de elever som börjar på ett introduktionsprogram är det som bara går ett eller . Statistiken visar även att de allra flesta av eleverna deltar i utbildning men att det är en stor andel elever som inte får en gymnasieexamen , . minskar andelen till . För elever som börjar på ett introduktionsprogram behöver de ofta än för att uppnå en gymnasieexamen.10 Vad som orsakar studieavbrott och brister i studieframgång är komplext och det kan finnas en rad olika förklaringar. Det kan t.ex. handla om såväl individuella som organisatoriska faktorer. Gym- nasieutredningen har i betänkandet En gymnasieutbildning för alla (SOU 2016:77) gjort en kunskapsgenomgång på området där de viktigaste framgångsfaktorerna för att klara sina studier ser ut att vara en sammanhållen kontext för eleven samt ett aktivt lärarstöd. Det är även viktigt att skapa förutsättningar för delaktighet och gemenskap, liksom att verka för ett elevcentrerat arbetssätt och ha ett förebyggande elevhälsoarbete. För att eleverna ska lyckas framförs också en tillräcklig och väl använd undervisningstid. 9SCB (2017). Så har det gott på arbetsmarknaden för 90-talister utan fullföljd gymnasieutbildning. 10SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. Fler vägar in i gymnasieskolan utredningens undersökning visar utöver detta att goda förkunskaper från är mycket viktiga för att elever ska nå målen för ett nationellt program.11 Det finns vissa grupper av elever där en större andel inte uppnår fullständiga gymnasiestudier. Elever med t.ex. särskilda inlärnings- svårigheter, funktionsnedsättningar och elever från utsatta socio- ekonomiska förhållanden har en ökad risk för att hoppa av. Studie- avbrotten är också vanligare bland nyanlända elever från länder utanför . Det är dubbelt så stor risk att dessa ungdomar lämnar skolan jämfört med ungdomar från ett EU-land.12 Förutom att gymnasieutbildningen utgör en viktig skyddsfaktor för individens risk att hamna i ekonomiskt och socialt utanförskap visar forskning att fullföljd gymnasieutbildning är samhällsekono- miskt lönsam. Genom att fler unga fullföljer gymnasieutbildning förbättras deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i stort som samhällets kostnader för utanför- skap kan minska.13 Utan genomförd gymnasieutbildning ökar även risken för att åter bli arbetslös och de som inte har gymnasieutbild- ning är i högre uträckning långtidsarbetslösa. Utbildningsnivån tycks även ha en inverkan på individens flyttmönster och rörlighet på arbetsmarknaden. De som inte har gymnasieutbildning bor i mycket högre omfattning kvar i samma län och arbetar i samma yrkeskate- gori jämfört med de som har en gymnasieutbildning.14 Gymnasieskolan står också för en viktig del av kompetensför- sörjningen eftersom tillgången på jobb minskar för personer med kort utbildning.15 Tiden karaktäriseras ofta av rörelse mot ut- bildning, arbete och bostad, dvs. en tid då grunden för resten av livet läggs. Genom att öka sin utbildningsnivå eller flytta ökas möjlig- heter till att byta yrke eller vidareutbildning. Rörligheten är dock inte självklar för alla. Det viktigaste för att fortsätta utbilda sig tycks vara att ha bra studieresultat i utbildningssystemet. När det gäller studieresultaten har den socioekonomiska bakgrun- 11SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. 12SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. En attraktiv gymnasieutbildning för alla. 14SKL (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. Analys av individdata över samtliga födda . En attraktiv gymnasieutbildning för alla. Fler vägar in i gymnasieskolan den och föräldrarnas utbildningsnivå en påverkan som är större än föräldrarnas inkomst. Det visar sig dock att om föräldrarna fått eko- nomiskt bistånd under grundskoleåren 3–9 så innebär det en ökad risk för lägre studieresultat. Det betyder att den utbildningsmässiga rörligheten mellan generationer tycks vara låg och att det finns en risk för att föräldrarnas utbildningsnivå går i arv.16 SCB har även undersökt andelen elever som har slutbetyg17 från gymnasiet (se även avsnitt 3.7. )18 I gruppen inrikes födda elever hade omkring åtta av tio slutbetyg från gymnasiet . Bland elever som invandrat vid eller äldre var det knappt fyra av tio kvinnor och drygt tre av tio män som hade slut- betyg från gymnasiet . För elever som inte uppnått behörighet till de nationella program- men finns fem introduktionsprogram: preparandutbildning, pro- graminriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alter- nativ och språkintroduktion. /16 gick av eleverna 1 på ett natio- nellt yrkesprogram, på ett nationellt högskoleförbere- dande program och på ett introduktionsprogram. En majoritet, , av de elever som gick på introduktionspro- grammen 2015/16 har utländsk bakgrund. På de nationella pro- grammen var motsvarande andel för de högskoleförbe- redande programmen respektive för yrkesprogrammen. Den höga andelen elever med utländsk bakgrund på introduktions- programmen beror på att alla elever på språkintroduktion har ut- ländsk bakgrund.19 Introduktionsprogrammen har som syfte att ge elever som inte är behöriga till ett nationellt program möjligheten att komplettera sina kunskaper från och möjliggöra en övergång till fort- satta studier, t.ex. till ett nationellt program, eller till arbete. 16SKL (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. 17Innan gymnasieexamen infördes krävdes ”slutbetyg” från gymnasieskolan. 18I datamaterialet ingår personer födda åren 1983–1991 och som –2015 var registrerade i gymnasieskolan. 19SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla. Fler vägar in i gymnasieskolan finns krav på behörighet i form av godkända betyg i vissa ämnen även till vissa av introduktionsprogrammen. Utbildningen på introduktionsprogrammen följer inte en lika tyd- lig struktur som utbildningen på de nationella programmen. Medan de nationella programmen följer nationella styrdokument fastställda i förordningar av regeringen eller föreskrifter av ska intro- duktionsprogrammen i stället följa en utbildningsplan som beslutas av huvudmannen (7 kap. 17 § första stycket skollagen). För varje elev ska det också upprättas en individuell studieplan (7 kap. 17 § andra stycket skollagen). Dessa planer ska ge utbildningen den stadga och den flexibilitet som är nödvändig. Introduktionspro- grammens längd, med undantag för den ettåriga preparandutbild- ningen, regleras därmed inte i skollagen. Utbildningens längd fastställs i stället i utbildningsplanen som är styrande för hur länge eleven ska gå på introduktionsprogrammet (17 kap. 7 § första stycket skollagen). Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier (7 kap. 6 § skollagen). 8.4.1Nyanlända är målgruppen för språkintroduktion Antalet elever som går språkintroduktion har ökat kraftigt. Pro- grammets storlek har fördubblats , till nästan 36 000 elever. Ökningen beror på den stora tillströmning- en av nyanlända elever . Språkintroduktion är 2016 det fjärde största programmet i gymnasieskolan och ungefär en av tio gymnasieelever går i språkintroduktion.20 De allra flesta av de asylsökande som har placerats i årskurs 7–9 kommer vid övergången till gymnasieskolan att omfattas av definitionen nyanländ enligt skol- lagen och då tillhöra målgruppen för gymnasieprogrammet språk- introduktion på gymnasieskolan. Språkintroduktion riktar sig dock enligt gällande rätt inte till alla nyanlända elever som inte har de godkända betyg som krävs för be- hörighet till ett yrkesprogram, utan endast till dem som har så bristan- de kunskaper i svenska att de behöver en utbildning med tyngd- punkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller 20 (2017). Uppföljning av språkintroduktion. Fler vägar in i gymnasieskolan till annan utbildning (17 kap. 12 § skollagen). Det är varje huvud- man som avgör vilka elever som har detta behov. Huvudmannen ska inför mottagandet av en elev på språkintroduktion göra en bedömning av elevens språkkunskaper (6 kap. 7 § gymnasieför- ordningen). Det finns inga bestämmelser eller nationella riktlinjer som styr hur huvudmannen ska göra den bedömningen. I förarbeten till 17 kap. 12 § skollagen anges dock att tiden som en elev anses vara i behov av språkintroduktion är i de flesta fall sannolikt kortare än den tid som en elev anses vara nyanländ (prop. 2014/15:45 s. 24). Det kan därmed finnas nyanlända som visserligen inte klarat det kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet svenska eller svenska som andraspråk, men som ändå befinner sig på en så- dan språklig nivå att det är en bättre lösning för personen att gå ett annat introduktionsprogram. Språkintroduktion har således ett mer avgränsat syfte än övriga introduktionsprogram eftersom programmet syftar till att ge nyan- lända elever en utbildning i det svenska språket. Programmet syftar dock också till att eleven möjligt ska kunna gå i gymnasie- skolan eller till annan utbildning (prop. 2009/10:165 s. 447). Programmet ska innehålla undervisning i grundskolämnena svenska eller svenska som andraspråk. Programmet ska även innehålla de ämnen och kurser som eleven behöver för sin fortsatta utbild- ning. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen. Språkintro- duktion får t.ex. även kombineras med vuxenutbildning i svenska för invandrare och innehålla andra insatser som anses gynnsamma för elevens kunskapsutveckling (6 kap 8 § gymnasie- förordningen). Nyanlända ungdomar som omfattas av målgruppen har rätt till heltidsutbildning på språkintroduktion. Vad som utgör heltidsstudier är inte reglerat i ett visst antal timmar, utan det är den minsta garan- terade undervisningstiden som anges i timmar. Vissa ramar anges i gymnasieförordnigen där det går att utläsa att ett läsår ska omfatta , ha minst vars skolarbete ska förläggas så jämt fördelat som möjligt över och över läsåret (3 kap. 1–3 §§ gymnasieförordningen). I bestämmelserna om språkintroduktion finns inga krav på att eleven ska ha uppnått någon viss nivå i svenska eller svenska som andraspråk på grundskolenivå för att gå vidare från språkintroduk- Fler vägar in i gymnasieskolan Utifrån kontakter med huvudmän och skolor kan konstatera att det finns en variation i hur mycket svenska eleverna kan när de avslutar sina studier på programmet.21 Nybörjare på språkintroduktion som har gått i svensk grundskola Det finns inga säkra siffror på hur många nyanlända elever som har börjat i svensk grundskola och som sedan går vidare till språkintro- duktion. Uppgifterna om grundskolestudier, som presenteras i tabell 8.2 nedan, bygger på att eleverna följs . Därför gäller uppgifterna bara nybörjare som hade svenskt personnummer när de började på språkintroduktion. Många nybörjare saknar svenskt per- sonnummer vilket gör uppgifterna i tabellen osäkra. Ytterligare en faktor som gör uppgifterna osäkra är att det kan finnas nybörjare som gått svensk grundskola och som hade svenskt personnummer när de började på språkintroduktion, men som inte hunnit få det när de avslutade sina grundskolestudier. Även detta gör att det inte går att följa elevens verksamhet bakåt i tiden för att ta reda på eventuella grundskolestudier. Det gör att uppgifterna i tabellen kan vara en underskattning.22 Gruppen asylsökande (elever med okänd bakgrund) särredovisades inte heller i statistiken . Dessa elever ingick tidigare i gruppen elever med svensk bakgrund. Tabell 8.2 Nybörjare som gått i svensk grundskola innan språkintroduktion Andel (procent) Av tabell 8.2 framgår att av nybörjarna respek- tive år har gått i svensk grundskola innan de börjar på språkintroduk- tion. Uppgifterna visar inte hur eleverna har gått i svensk grundskola. 21Skolverket (2016). 22Skolverket (2016). Fler vägar in i gymnasieskolan Nyanlända elevers övergång från grundskola till gymnasieskola Elevgruppen kan vara mer heterogen på språkintroduktionsprogram- met än elevgruppen i en förberedelseklass på . Eleverna på språkintroduktion kan vara helt nyanlända eller ha gått i svensk grundskola och även fått sin undervisning på heltid i ordi- narie klass i . Språkintroduktion är vanligtvis placerad på skolor där det redan finns en hög andel flerspråkiga elever. I jäm- förelse med förberedelseklass på syns steget till ordinarie klass i gymnasieskolan vara ännu längre, både fysiskt, ämnesmässigt och organisatorsikt.23 Det finns enligt forskare tecken på, men det återstår att grundligt undersöka, att språkintroduktion på gymnasie- skolan riskerar att låsa in sent anlända elever i en varaktig förbere- dande undervisningsform.24 I utredningens huvudmannakontakter har bl.a. följande framkom- mit. När det gäller programmet språkintroduktion är det ett antal kommuner som framför att eleverna börjar visa större intresse för att stanna kvar i då de får tillgång till fler ämnen på eller att de bedöms ha större sannolikhet att nå längre i sin kunskapsutveckling där än på språkintroduktion. Det beskrivs också att eleverna är rädda för att fastna på programmet och att eleverna visar en stor uppgivenhet när de förstår att de främst ska få läsa svenska som andraspråk och med enbart andra nyanlända elever som kan vara helt nybörjare i språket. En kommun tar upp att grund- skolan och gymnasieskolan skiljer sig alldeles för mycket. I grund- skolan får eleverna t.ex. läsa flera ämnen, får infödda kompisar och man pratar om inkludering medan gymnasiet sedan blir väldigt exklu- derande. Det är även ett antal huvudmän som kommenterat brister i övergången till gymnasieskolan och att man bör bygga vidare på den grund som eleverna fått i . Det är flera intervjuperso- ner som framför att tiden i gymnasieskolan borde utnyttjas mycket mer än vad som görs för att inte majoriteten av eleverna ska hamna i vuxenutbildning. Kommunerna uppger t.ex. att eleverna som gått i svensk grundskola innan språkintroduktion upplever att det känns som att ”börja om” i förberedelseklassen igen och att de där tappar studiemotivation. Det anses därför viktigt att korta tiden 23Nilsson (2015). Från inkluderande exkludering till exkluderande inkludering? 24Bunar Nihad (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Fler vägar in i gymnasieskolan på programmet så att eleverna kan komma vidare i sin utbildning och att styra upp innehållet mer då programmet ser väldigt olika ut beroende på kommun och skola. I en forskningsstudie om elevers syn på bl.a. övergången till språkintroduktion framgår att ”börja på programmet känns som att börja om igen” eller att ”det är som att återvända till förberedelse- klass”. Några av eleverna i studien hade hunnit gå från förbere- delseklass till ordinarie klass i innan övergången till språkintroduktion. Eleverna beskrev också en stress av att jämföra sina jämnårigas utveckling med sin egen och en oro över att de hinner bli överåriga för det vanliga gymnasiesystemet. Undervisningen på språkintroduktion anpassades inte heller alltid efter de olika behov och förutsättningar som fanns, vilket eleverna uppgav bidrog till att de tappade sin studiemotivation. Som fördel med språkintroduk- tion framhölls dock att eleverna fick en naturlig förlängning av förberedelseklassen och en möjlighet att följa med sin åldersgrupp till gymnasiet i stället för att stanna kvar och gå med yngre elever i grundskolan.25 Utbildningen på språkintroduktion brister Av en rapport från Skolverket26 framgår att utbildningen på språk- introduktion på sex av tio skolenheter innehåller andra grundskole- ämnen än svenska eller svenska som andraspråk. Matematik, sam- hällskunkskap, engelska, idrott och hälsa samt hemkunskap är enligt exempel på grundskolämnen som eleverna också intro- duceras i. Ett relativt stort antal elever läser dock inte några andra grundskoleämnen alls. Vad gäller kurser i gymnasieämnen förekom- mer det än mer sällan. En annan studie om språkintroduktion i och konstateras att det faktum att eleverna inom språkintroduktion inte automatiskt har tillgång till alla grundskoleämnen får stora kon- sekvenser för elevernas fortsatta skolkarriärer. Språkintroduktion kan i vissa kommuner innebära att t.ex. ett högskoleförberedande program är uteslutet inom ungdomsgymnasiet, eftersom eleverna 25Nilsson (2015). Från inkluderande exkludering till exkluderande inkludering? och (2017). Experiences of learning and inclusion among newly arrived students. 26Skolverket (2016). Språkintroduktion, Rapport 436. Fler vägar in i gymnasieskolan bara har tillgång till åtta ämnen. Eleverna blir således inlåsta i vissa utbildningsvägar, oavsett deras kapacitet, ambitioner och förutsätt- ningar. För att komma till rätta med detta problem anges i studien flera rekommendationer som t.ex. att differentiera språkintroduk- tion så att: –studiemotiverade elever ges möjlighet att så snabbt som möjligt komma vidare i sina studier genom tidig kontakt med nationella program –elever med knapphändig skolbakgrund erbjuds det anpassade stöd de behöver och att –elever med siktet inställt på arbetsmarknaden erbjuds en tidig koppling till yrkesprogram, praktik och arbetslivet.27 Av Skolinspektionens rapport i gymnasieskolan (2017) framgår bl.a. följande.