sou · H5B360 · 2017-06-15 00:00:00 — Både de nyzeeländska språkbon, det kaliforniska Master-Apprentice- programmet och det ursprungligen kanadensiska språkbadet har alla framgångsrikt tillämpats i många andra länder, inte minst i . arbete med de s i psykologiska hindren för språkinlärning i har lett till lyckade satsningar på den svenska sidan och via har hennes metod även uppmärksammats och tillämpats bland urfolk i Kanada.19 Att lära sig om framgångsrika revitaliserings- metoder från andra länder och anpassa dem till de lokala omständig- heterna är en viktig genväg i det annars ofta tids- och resurskrävande revitaliseringsarbetet. 19 Telefonintervju med . 3.1.9 Uppföljning och dokumentation För att revitaliseringsarbetet ska vara effektivt är det viktigt att testa nya metoder och att följa upp det som redan gjorts. Avsaknaden av språkstatistik i länder som gör det svårt att systematiskt mäta effekterna av en pågående revitalisering (se även 4.2.5.4). Trots det behövs en kontinuerlig dokumentation och uppföljning av revita- liseringsåtgärderna för att kunna identifiera det som fungerar och det som inte fungerar. Håller språket på att revitaliseras? Om inte, vilka är de största problemen? Var ska man satsa mer i fortsättningen? Det är viktigt att noga följa upp vidtagna åtgärder och och analysera resultaten. Även det här arbetet måste präglas av samarbete med talare och potentiella talare för att deras erfarenheter och syn på pro- blemen, framgångarna med mera tas till vara. På basis av beskrivningen ovan av vedertagna framgångsfaktorer i revitaliseringen kommer jag i kapitel 5 att diskutera om Samisk språk- centrum har kunnat tillämpa sådana i sin egen verksamhet. 4Utvärdering av Samiskt språkcentrums arbete 2010–2016 I det följande utvärderas Samiskt språkcentrums arbete på två olika sätt. För det första studeras om Samiskt språkcentrum –2016 uppfyllt sitt uppdrag så som det beskrivs i reglerings- brevet 2016. För det andra görs en språksociologiskt inriktad analys av verksamheten med hjälp av idé om flerspråkig- hetens förutsättningar.20 4.1Har Samiskt språkcentrum uppfyllt sitt uppdrag? I skrivande stund har Samiskt språkcentrum arbetat . Centret har varit lokaliserat på två orter, och , som båda ingår i det traditionella sydsamiska området. På båda ställen har arbetet omfattat alla samiska varieteter. Samiskt språk- centrum har en chef som arbetar i , och fyra anställda, två på varje ort. I det följande presenteras Samiskt språkcentrums arbete så som det beskrivs i skriftliga dokument och i intervjuer/skriftliga frågeformulär som använts i syfte att få en mångsidig bild av verksamheten. För att samla in synpunkter kontaktades Samiskt språkcentrums tidigare och nuvarande personal, personer med lång erfarenhet av språkarbete med något av de samiska språken, samiska samordnare i ett antal samiska förvaltningskommuner (, , , , , , och ) samt några samiska institutioner/organisationer (Samernas utbildningscentrum, Same- skolstyrelsen, och Sáminuorra). 20 Grin 2003. 23 personer som kontaktats har 20 ställt upp för telefonintervju eller svarat skriftligt på frågor. Tre medarbetare från Samiskt språk- centrum har lämnat in ett gemensamt svar. Svar har också kommit från fyra tidigare medarbetare på Samiskt språkcentrum, två språk- arbetare/-experter, kommunerna samt Samernas utbildningscentrum, Sameskolstyrelsen och Sáminuorra.21 Perso- nerna som kontaktats har fått beskriva sina erfarenheter och ge sin syn på Samiskt språkcentrums verksamhet med särskilt fokus på språkrevitalisering. Centrets tidigare och nuvarande personal samt språkarbetarna har fått något fler frågor än de övriga informanterna. Frågorna återfinns i bilagorna 1 och 2. När det gäller de skriftliga dokumenten som använts i undersökningen är det framför allt de årliga lägesrapporter som Samiskt språkcentrum gett ut samt olika projektrapporter från . Redogörelsen nedan av Samiskt språkcentrums verksamhet följer centrets uppdragsbeskrivning. Enligt uppdragsbeskrivningen ska Samiskt språkcentrum arbeta med att utveckla metoder för att stärka enskildas förutsättningar att bruka och återta det samiska språket samt aktivt främja och stimu- lera ökad användning av samiska i samhället. Bland de metoder som språkcentret utvecklat och använt, återfinns två som nämns i många av de svar som samlats in för denna utredning. En av dem är Mentorprogrammet som tillämpats på tre samiska språk: syd-, ume-, och lulesamiska och som genomförts i samarbete med andra aktörer: , föreningen och Samernas utbildningscentrum. Programmet beskrivs i språkcentrets svar på följande sätt: Mentorprogram och språköverföring mellan generationer initierades av Samiskt språkcentrum, då för universitetsstuderande inom det sydsamiska språkområdet, Bihkedäjja. Vi fortsatte med ett umesamiskt mentorprogram, Bahkadijjá, i samverkan med föreningen som startade . 21 Jag vill tacka alla som ställt upp och svarat på mina frågor. Utan dem skulle denna ut- värdering inte ha varit möjlig. Bágadiddje med Sámij åhpadusguovdásj som samarbetspartner på- börjades . Den senare hade 14 kvinnor och 3 män som del- tagare och efter genomförda fyra gemensamma träffar har det framkom- mit positiva resultat med språköverföringen. De lule- och umesamiska mentorprogrammen avslutades . Samiskt språkcentrum nämner i sitt svar att programmet inte bara varit viktigt för ”lärlingarna” utan även mentorerna själva: Mentorprogrammet med lärling och har varit ett win-win system: lärlingen har fått språkstöd och flera mentorer har väckts upp ”ur språkdvalan”, flera mentorer hade inte använt sitt samiska språk på länge och fick sig en språkskjuts genom att vara . Detta har genererat ökat intresse och genererat fler och nya talare. Man nämner också att mentorprogrammet fokuserar på muntlig kommunikation och att deltagarna enligt självutvärdering upplever sig som nya talare. Man tillägger att metoden behöver spridas till fler aktörer som i sin tur kan initiera och bedriva språköverföring enligt samma principer. Den andra, ursprungligen norska metoden som Samiskt språk- centrum vidareutvecklat och anpassat till svenska förhållanden kallas för Språkspärr. Metoden skapades av från , ett samiskt språkcentrum i Nesseby, , för att övervinna psykologiska hinder i samiskinlärningen. Hon hade lagt märke till att många samer, även personer med vissa förkunskaper i samiska, hade svårt att börja tala samiska när de hade gått en kurs i språket, medan andra som inte hade samisk bakgrund inte alls hade samma svårigheter. utvecklade en kurs baserad på kogni- tiv beteendeterapi där deltagarna fick ta ett steg i taget och gradvis komma över den psykologiska spärren. Samiskt språkcentrum har översatt mitt tilbake/ruovttot samegiella22 till svenska och anpassat metoden till svenska förhållanden.23 I Samiskt språkcentrums svar till utredningen konstateras att flertalet av deltagarna i språkspärrsprojektet och det sydsamiska mentorprogrammet numera arbetar som språklärare eller på annat sätt har språk som sitt yrke, exempelvis som samiska samordnare i 23https:///54510 Man påpekar att verksamheterna ofta leder till stärkt självförtroende och ökad medvetenhet bland deltagarna. Även andra metoder har använts i samarbete med andra aktörer och anpassats till lokala förhållanden. Så här beskrivs det så kallade , intensiva kortkurser i samiska, i svaret från : Samiskt språkcentrum, Sámi allaskuvla i och Sámij Åhpadusguovdásj i arrangerade, med kompletterande ekonomiskt stöd från och folkminnen som pilotprojekt en intensiv ny- börjarkurs i lulesamiska. Kursen på norsk sida kallas Samisk i praktisk læringssituasjon, en intensiv kurs där muntlig kommunikation står i fokus. Syftet med insatsen är att stimulera till ökad användning av samiska. påbörjade Sámij Åhpadusguovdásj SAAL1-kursen med elva deltagare från både och samt från och samiska förvaltningskommuner. Kursen avslutades med att sju deltagare genomförde kursen och erhöll 15 h studiepoäng i lulesamiska, alla kvinnor. genomfördes kursen med samlingar vid ett flertal tillfällen. Intresse finns att genomföra kursen sammanhängande med liknande intensivupplägg som i Kautokeino i och utifrån detta göra ytterligare jämförelser i språkprogression. Intresse finns också för att genomföra SAAL2 i lulesamiska samt påbörja liknande upplägg inom det nordsamiska språket. Erfarenheterna utifrån det lulesamiska mentorprogrammet och den lulesamiska intensivnybörjarkursen SAAL1 visar att förkunskaper är en förutsättning för att deltagandet i mentorprogrammet ska ge önskat resultat. En strategi för att skapa talare är att SAAL1-kursen eller lik- nande språkstudier får ses som etapp ett. Etapp två blir då mentor- program eller SAAL2- kurs, där den senare ger högskolepoäng. En metod som Samiskt språkcentrum utvecklat och använt har speciellt inriktats på förskolebarn. I samarbete med Samiskt infor- mationscentrum har man skapat ett särskilt läro- och lekmaterial på samiska för att stimulera barns samiskinlärning och väcka deras intresse för samiska och samisk kultur. Denna Jågloelåda,24 som innehåller sagor, spel och sånger på nord-, lule- och sydsamiska samt på svenska, har delats ut gratis till 425 förskolor inom det samiska förvaltningsområdet, men även till andra förskolor. En metod som utvecklats för att ge skolbarn med samma samiska språk möjlighet att lära sig samiska tillsammans utanför skoltid är Samiskt språkcentrums personal beskriver verksamheten på följande sätt: Språkcentrum har i samarbete med Sameskolstyrelsen anordnat språkbadsläger för årskurserna 5 och 6 inom Sameskolans verksamhetsområde där kommunikationsspråket varit samiska i så stor omfattning som möjligt. Under har eleverna kunnat “bada” i olika aktiviteter och inriktningar där samiska språken fått vara en norm. har 76 elever deltagit i språkbadsläger. I Nikkaluokta har två nordsamiska språkbadsläger genomförts med 28 elever, ett lulesamiskt i Saltoluokta med 19 elever och ett sydsamiskt i Jänsmässholmen med 29 elever där även umesamiska elever ingått. Målsättningen med språkbadslägren har varit att utveckla och stärka elevernas muntliga samiska språkfärdigheter samt utöka elevernas språkliga nätverk. Dessutom uttrycks det att språkbadsläger stärker samisk identitet och samhörighet mellan eleverna. Flera projekt som Samiskt språkcentrum skapat och utvecklat, oftast i nära samarbete med andra aktörer, har riktat sig till ungdomar. Sådana är exempelvis graffittiworkshopen Åjllastit, skrivartävlingen miella och Jårggålimbágádus, träffar för blivande översättare, som beskrivs så här: Vid Samiska veckan i arrangerades en grafittiworkshop enligt Community Intervention-strategin. Nio ungdomar från de olika samiska språken deltog. Projektet fick stor uppmärksamhet i media. En skrivartävling på samiska ”Giellamiella” för målgruppen 18 – har i samarbete med Bágo Cálliid searvi och tidningen initierats. Vinnarna publicerades under ett evenemang under marknad . För att öka antalet lulesamiska översättare, och framförallt ungdomar som ännu inte är etablerade översättare, har Samiskt språkcentrum tillsammans med lulesamiska språkkonsulenter initierat den riktade insatsen Jårggålimbágadus. Under fem träffar har olika föreläsare belyst sina erfarenheter av översättning och mellan träffarna har gruppen haft översättningsuppgifter utifrån olika texter. Deltagarna har till- sammans framställt flera barnboksöversättningar, sång- och annons- texter på lulesamiska. Två av gruppens fem deltagare har etablerat sig som översättare för läromedel och UR:s produktion. Samiskt språkcentrum nämner också i sitt svar att man även annars medvetet inspirerat ungdomar att börja översätta enklare texter, arvoderat dessa och bistått med korrekturhjälp. När det gäller de minsta barnen har Samiskt språkcentrum i sam- arbete med olika förlag och företag bidragit till att producera fler samiska barnböcker och annat material: Tillsammans med Alfabeta Bokförlag har Samiskt Språkcentrum översatt och utarbetat en app av ! till nord-, lule- och sydsamiska för den yngsta målgruppen. Appen publicerades i december 2015.25 Samiskt språkcentrum har i samarbete med NDIO kultur och kom- munikation och Mantra översatt boken på nordsamiska. Boken är ett material som kan användas till Språkpennan Pen pal. Ljudfilerna kan laddas ner från länken bruse/bockarna-bruse-pa-nordsamiska. Boken är översatt till nordsamiska och är avsedd för distribution till de samiska förvaltningskommunernas förskolor. Material tillsammans med ljudfiler medför att barnet kan lyssna på boken oavsett om behärskar det samiska språket. Samiskt språkcentrum har för avsikt under detta år att ytterligare översätta en bok med inlästa ljudfiler på de olika samiska språken. I samarbete med Driva produktion har inspelning av Tjågkoe, syd- samisk animerad saga producerats för förskola till åk 3. Materialet har tidigare funnits på Utbildningsradion (UR) webbsida men numera finns materialet på Samernas utbildningscentrum.26 I Samiskt språkcentrums svar nämns också nya hjälpmedel som håller på att framställas för att främja användningen av samiska i olika situationer, bland annat en parlör med fraser på syd-, lule- och nordsamiska. Även andra hjälpmedel håller på att utvecklas: Samiskt språkcentrum har initierat och utarbetat applikationer för mobiler och surfplattor. Appen hämtar data från webb- ordbok och innehåller sydsamiska och lulesamiska ord. I samarbete med ett samiskt förlag har det påbörjats ett arbete med att framställa en nordsamisk ordboksapplikation. För att stimulera och underlätta språkanvändningen vid möten och sammanträden så pågår ett arbete för att sammanställa ord och fraser på nordsamiska, politikerparlör. Enligt uppdragsbeskrivningen ska Samiskt språkcentrum bistå med sakkunskap och sprida kunskap om revitalisering. Metoder som utarbetas ska dokumenteras och kunskap om dessa ska spridas. 25https:///98267 26http:///nyheter/tjagkoe-sydsamisk-saga/ Enligt Samiskt språkcentrums eget svar använder man sig av ett stort antal kanaler för kunskaps- och informationsspridning. Infor- mationsmöten och besök har gjorts till exempel till förskolor och kommuner, när detta har efterfrågats. Informationen har omfattat minoriteters rättigheter enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk, revitalisering av det samiska språket, flerspråkighet, hur man kan stärka samiska i förskolan även om det saknas peda- gogisk personal som talar samiska, och annat. Information har spridits om metoderna Språkspärr och Mentorprogram. Det har handlat om föreläsningar, anföranden på konferenser, med mera. har Samiskt språkcentrum anordnat särskilda språk- konferenser. Några exempel ges i Samiskt språkcentrums svar (i några fall har ytterligare fakta hämtats från de årliga lägesrappor- terna, se nedan). Man nämner också att vid språkkonferenserna anordnas det simultantolkning mellan svenska och de olika samiska språken, vilket kan ses som en metod för revitalisering. En lulesamisk språkkonferens . Under konferensen bildades en språknätverksgrupp med lulesamiska representater från och Sverige.27 En sydsamisk språkkonferens , ett arrangemang av Gïeleviermie, sydsamiskt språknätverk, i samarbete med sydsamiska språkcentra i Norge.28 En nordsamisk språkkonferens arrangerades 2014 i i samarbete med Malmfältens folkhögskola. Under konferensen hölls workshops ̈dar deltagarna fick samtala om behov och utbyta erfarenheter. I samarbete med tre sydsamiska språkcentrum i , Snåsa, Røyrvik och Røros, arrangerades en sydsamiskt språkkonferens i Snåsa där temat var “Vitalisering av språk”. En lulesamisk språkkonferens arrangerades 2015 i Drag i . Samiskt språkcentrum anordnade en gemensam bussresa till konferen- sen för lulesamiska språkarbetare och studenter. I samverkan med (Vaartoe/Cesam) och genomfördes ett symposium i . Temat för symposiet var revitalisering av språk och kultur. Inbjudna gästtalare var professor från i och , Karuke Nation, som ut- arbetat ett mentorprogram för urfolk. Samiskt språkcentrums samarbete med First Peoples Language and Culture Council29 har bidragit till att boken ”Jag tar tillbaka mitt språk”, av /, 27Lägesrapport , s. 21. 28Lägesrapport , s. 13. 29https:///firstpeoplesculturalcouncil/ numera är översatt till engelska och metoden språkspärr beprövas nu bland urfolk i . I samarbete med (), Humlab – vid och kommun arrangerades en konferens #Digigiella16 under Ubmejen biejvieh, samiska veckan i . Målsättningen var att skapa en mötesplats där man synliggör och förmedlar kunskapen kring flerspråkighet och digitala verktyg. Konferensen lockade 40 deltagare, varav 30 kvinnor och 10 män. genomförs #DigiGiella17. Tillsammans med har Samiskt språk- centrum också arrangerat seminarier i i . Målet med seminarierna har varit att belysa samiska barns lärande och språkrevitalisering genom förskola och skola. När det gäller ungdomar har Samiskt språkcentrum spridit kun- skap genom föreläsningsturnéer, exempelvis vid det samiska konfir- mandlägret och hos ungdomsorganisationen där före- läsningar och workshops har hållits. Genom våra föreläsningar så ser vi att ungdomarna har mycket kunskap och är medvetna om språköverföring och språket betydelse och det är mycket positivt. Information om revitalisering, de samiska språken med mera har också spridits genom böcker (Jag tar tillbaka mitt språk/Mov gïelem bååstede vaaltam, 2013, och Gïele aelhkie guedtedh – En bok för dig som vill återta ditt språk, 2013), infoblad så som Modeller och erfarenheter av språklig revitalisering1,30 Modeller och erfarenheter av att revitalisera de samiska språken utifrån ett långsiktigt arbete och modeller som fungerat väl i andra sammanhang31och Sju smarta språktips32, projektrapporter (Mentorprogrammet Bïhkedæjja ”Vaajmojne bïhkedidh”, 2013, och Språkspärr – ”Jag tar tillbaka mitt språk”, 2013) samt årliga läges- rapporter (2010–2015). Lägesrapporterna beskrivs så här i Samiskt språkcentrums svar: 30https:///104711 31https:///modeller_revitalisering 32https:///78853 Lägesrapporten över de samiska språken i beskriver och identifie- rar aktiviteterna och insatserna utifrån kriterier för bedömande av (hotade) språks livskraft i ”Language Vitality and Endangerment”. Lägesrapporten fyller en funktion som viktigt informationsmaterial och används av många aktörer på olika nivåer för flera syften för att belysa samiska språkets situation. Annat som nämns i Samiskt språkcentrums svar när det gäller att sprida information är pressmeddelanden, annonsering i exempelvis ungdomstidningen och tidskriften samt Same- tingets webbsida. Rådgivning och information till allmänheten sker även via e-post, telefon och sociala medier. Via Samiskt språk- centrums egen facebooksida sprids relevant information och länkar kring språkrelaterade frågor samt forskningsresultat och även goda exempel på revitalisering från andra delar av världen. 4.1.3Samordnande av arbetet med andra institutioner och organisationer Enligt uppdragsbeskrivningen ska Samiskt språkcentrum samråda med andra samiska institutioner och organisationer för att samordna, komplettera och effektivisera arbetet med att revitalisera det samiska språket. Som beskrivningen av metoder, projekt och kunskapsspridning visar, samarbetar Samiskt språkcentrum med ett stort antal organi- sationer, institutioner och myndigheter. Samarbetspartner finns även utanför , mest inom men även på annat håll. Dels syftar samarbetet på att hitta nya, framgångsrika metoder som ursprungligen skapats någon annanstans och som kan utvecklas och anpassas till svenska förhållanden (exempelvis Mentorprogrammet, Språkspärr, SAAL), dels samarbetar man för att komplettera verk- samheten hos andra utförare, till exempel skolor och förskolor (Språkbadsläger för skolbarn, Jågloelåda för förskolebarn). Sam- arbetspartner som nämns i svaret från samt i de årliga lägesrapporterna är bland andra Ájtte – svenskt Fjäll- och Samemuseum Álgguogåhtie – umesamer i samverkan Bokenskolan, First Peoples Language and , Samisk høgskole/Sámi allaskuvla i Samiskt språkcentrum har samarbetat med ett antal nationella och lokala ideella organisationer. Till exempel har man regelbundet deltagit i den samiska ungdoms- organisationen årliga förbundsmöte och föreläst med temat de samiska språken och ungdomar. På ett liknande sätt har Samiskt språkcentrum samarbetat med det samiska konfirmation- slägret. Under konfirmationslägret i /Bijjie Spädtja, som anordnades 2013 av , hölls till exempel en revitali- seringsutbildning för de unga konfirmationsledarna som själva fick utarbeta strategier för revitalisering under konfirmationslägret.33 I samverkan med lokala föreningar har Samiskt språkcentrum ordnat ett flertal språkcaféer med temat Bohccu guolga, renens hår- och färgbenämningar på nordsamiska. I har Samiskt språk- centrum i samarbete med Vadtejen Saemiej Sïjte och Tärna för- samling bidragit till språkträffar vid mötesplatsen Tjåahkoesijjie. 33 Lägesrapport , s. 33. En variant av samarbete har varit att överta ansvaret för något som någon annan tidigare ansvarat för. Ett exempel är Giellaskurppo, ett projekt som beskrivs så här i Samiskt språkcentrums svar: Sáminuorra har framställt ett samiskt språkpaket kallat Giellaskurppo som har delats ut genom landstingens omsorg på mödra- vårds- och barnavårdscentraler, för att uppmuntra till ett ökat samiskt språkanvändande mellan förälder och barn. Sáminuorra har valt att överlåta rättigheterna till Samiskt språkcentrum som har genomfört ett nytryck av materialet och på nytt distribuerat materialet till landstingen. Konceptet med Giellaskurppo kommer ursprungligen från Sverigefinska ungdomsförbundets språkpaket för föräldrar och ny- blivna föräldrar. På ett liknande sätt har Samiskt språkcentrum övertagit en språk- kampanj för ungdomar från norska : Samiskt språkcentrum initierade och genomförde en språkkampanj 2016. Vid plenummötet överlämnades den norska ”Sámás muinna” kampanjen till . [dåvarande] president från överlämnade språkkampanjen till styrelseordförande . Norska hade en språkkampanj Sámás mujnna (Snakk samisk te' mæ) där ungdomar hade stor aktivitet via sociala medier som kompletterades med rap, ordlista. Språkkampanjens syfte var att öka språkanvändningen, att få fler att prata samiska, synliggöra språken samt att öka förståelsen i samhället för hur viktig och värdefull samiskan är. Till språkkampanjen har engage- rats 19 samiska ungdomar som tillsammans synliggjort de samiska språken via sociala medier. Fördelningen på dessa språkambassadörer har varit jämnt fördelat över språken varav 6 killar och 13 tjejer. Som ett komplement till språkkampanjen har en Sámásta-turné genomförts på olika orter med varierande aktiviteter där drygt 100 ung- domar i olika åldrar deltagit. Språkambassadörerna har föreläst och haft workshops om språkkampanjen och spridit kunskap samt medvetande- gjort samiska språkens betydelse på sociala medier och i vardagssam- manhang. Genom språkkampanjen har ungdomarna inspirerat fler unga vuxna att skriva på samiska i sociala medier och fungerat som resurser när det funnits behov hos unga i vardagen att hitta ord och formu- leringar. Språkkampanjen har kompletterats med en parlör på svenska, nord-, lule, ume- och sydsamiska, en kampanjfilm på de samiska språken ur ett ungdomsperspektiv34 och en kampanjlåt som finns på Spotify där språkambassadörerna medverkat med både sång och text. 34 Finns på Youtube: Kampanjfilm sámásmuinna (2016). 4.2Språkcentrummetodiken som främjande av språkrevitalisering Kan man fastställa att Samiskt språkcentrums verksamhet har bidragit till revitalisering av de samiska språken? Enligt sitt huvud- syfte ska Samiskt språkcentrum arbeta för att ”stärka enskildas förutsättningar att bruka och återta samiska” och att ”främja och stimulera ökad användning av samiska” – två uppgifter som utgör en grund för långsiktig revitalisering. Hur har man lyckats med dessa uppgifter?