sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — I likhet med vad som gäller för rot- och ruttjänster i utlandet bör utländska företag som vill leverera hybertjänster till svenska konsumenter vara skyldiga att visa att de har giltigt skuldfrihetsintyg som motsvarar svensk F-skatt, det vill säga ett intyg som visar att företaget inte har några skatteskulder i hem- landet. 15.3.8Möjlighet att kräva återbetalning av köparen Felaktigt utbetalade rot- och rutavdrag kan bara begäras till- baka från utföraren. Mycket skulle vara vunnet om sådan återbetal- ning även kunde krävas av köparen. Det kan vara i fall där avsiktliga fel har gjorts av både köpare och utförare men där utföraren har försvunnit utomlands. Det kan även handla om seriösa utförare där köparen egentligen inte har rätt till skattereduktionen exempelvis för att denne har fått ett statligt bidrag eller försäkringsersättning för samma arbete. Denna möjlighet att återkalla återbetalning av köparen vore lämplig att införa både för hyberavdraget och rot- och rutavdraget. Administrativa kostnader och möjligheter till kontroll Eftersom hyberavdraget avser belopp som var för sig ofta är låga, exempelvis omklackningar av skor eller lagning av trasiga dragked- jor, är det viktigt att de administrativa kostnaderna per skatte- reduktion kan hållas nere. Det är även viktigt att hyberavdraget inte inbjuder till fusk och brottslig verksamhet. Utredningen har stu- derat tre möjliga modeller för hur skattereduktionen skulle kunna administreras. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Fakturamodellen är den modell som används för rot- och rutav- dragen. Den innebär att det är utföraren av tjänsten som rappor- terar in underlaget för skattereduktion till . Faktura- modellen innebär att kunden redan vid inköpstillfället får ett lägre pris för den utförda tjänsten, medan utföraren får ligga ute med pengarna i . betalar ut ett belopp motsvar- ande kundens skattereduktion inom . Fakturamodellen leder med andra ord till lägre priser direkt för kunden som dessutom slipper det administrativa arbetet. När fakturamodellen infördes i stället för den tidigare deklarations- modellen, se nedan, ökade intresset för rot- och rutavdragen väsentligt. Nackdelar med fakturamodellen är att det inte är samma part som ansvarar för att lämna in uppgifter till , som också ansvarar för att dessa uppgifter är riktiga i sin deklaration. Därför uppstår problem när utföraren av tjänsten och konsumenten/dekla- ranten har olika syn på vilka belopp som är de riktiga. En annan nackdel är att fakturamodellen innebär att skattereduktionen görs i förskott, oavsett om det senare finns någon skatt att räkna av skattereduktionen mot. Det gör det lättare att missbruka systemet för personer utan beskattningsbara inkomster. Deklarationsmodellen innebär att kunden får spara kvitton för att sedan dra av dem i sin deklaration. Fördelen med denna modell är att det är en och samma person som är ansvarig för att lämna in uppgifter till samt ansvara för att dessa upp- gifter är riktiga. Nackdelen är att det kan ta upp emot innan skattebetalaren får ut sin skattereduktion. Erfarenheter från när denna modell tillämpades på rotavdraget visade att mycket färre Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster ansöker om avdrag om de själva ska göra det i deklarationen i efter- hand än om fakturamodellen tillämpas. Detta beror på den långa fördröjning av utbetalningen, vilket minskar efterfrågan jämfört med en prisnedsättning på tjänsten redan i samband med köpet. Dessutom innebär deklarationsmodellen att konsumenten måste sätta sig in i gällande skatteregler och själv genomföra det admini- strativa arbetet, vilket är en tröskel för många personer. En tredje modell är att privatpersonen, det vill säga kunden, själv kan redovisa sitt köp av en hybertjänst via en mobil- applikation samt e-legitimation till . Personen skulle då få sin skattereduktion utbetald inom , vilket är en tydlig förbättring jämfört med en skattereduktion 6–som är fallet med deklarationsmodellen. Nackdelen är att snabb- jämkning kan locka till skattefusk då den erbjuder en möjlighet att få utbetalning till bankkontot . Det blir även ett större antal personer som måste sätta sig in i vilka regler som gäller, vilket betydligt ökar risken för att det blir fel. Ytterligare en nackdel är att denna modell bara ger möjlighet till avdrag för de konsumenter som innehar en smart mobil samt vill och kan hantera e-legitimation. Sammantaget bedömer utredningen att fakturamodellen, som redan finns för rot- och rutavdragen, med några justeringar som beskrivs nedan, är att föredra. De främsta fördelarna är att administrationen förenklas av att färre personer behöver sätta sig in i reglerna och att större företag kan automatisera inrapporteringen av data. Kon- trollmöjligheterna ökar också eftersom får en bild av hur mycket skattereduktion som tjänster utförda av enskilda före- tag har gett upphov till. Skulle det gå att hitta en bra och kostnadseffektiv IT-lösning som upplevs som enkel av alla parter, vore den ett föredra framför fakturamodellen. skulle kunna få i uppgift att ta fram en sådan modell. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster 15.3.9Åtgärder för att öka möjligheterna till kontroll Rot- och rutavdragen sker i hemmet, vilket möjliggör kontroll av att arbetet har blivit utfört, åtminstone för en stor andel av de berättigade tjänsterna. Eftersom hyberavdraget är tänkt att omfatta även tjänster som är förlagda utanför hemmet behövs andra kontrollmöjligheter. Därför föreslår utredningen att liknande kontrollmöjligheter som finns enligt skatteförfarandelagen, i rele- vanta delar ska få tillämpas på hyberavdraget. För hyberavdragets legitimitet är det viktigt att till exempel revision, återkallelse av F- skatt och skattetillägg kan användas vid kontroll. Det innebär att kan besöka enskilda företag och kontrollera att de skatteavdrag som har gjorts för deras tjänster överensstämmer med verkligheten. Vidare föreslår utredningen att en utförare som lämnar felaktiga uppgifter till och/eller sina kunder, gällande deras rätt till skattereduktion, ska kunna drabbas av samma påföljder som reglerar andra skatter i skatteförfarandelagen15. För att minimera den administration som krävs för att hyberav- draget ska fungera föreslår utredningen att anpassar sina system så att företagen kan redovisa sina data automatiskt till antingen direkt via bokföringssystemet eller genom en mobil-app. Det senare eftersom många av de mindre företagen sak- nar datorer. Vidare föreslår utredningen att det ska räcka med att lämna följande uppgifter till : 2.köparens personnummer eller samordningsnummer, 3.debiterad ersättning för hyberarbete, vilken tjänst som har ut- förts, betalt belopp och år och dag som betalningen kommit utföraren tillhanda, 4.frivillig uppgift: Kundens mobiltelefonnummer. 15 Skatteförfarandelag (2011:1244). Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster skickar ut ett brev med uppgifter om skatte- reduktion till dem som fått rot- eller rutavdrag vid varje köp av avdragsberättigad tjänst. Detta är viktigt för att skattebetalaren ska ha kontroll över att ingen utnyttjar dennes rätt till skatteavdrag samt för att kunna följa hur mycket skattereduktion som han eller hon har ackumulerat . Då hyberavdragen i genomsnitt avser lägre belopp föreslår utredningen att dessa brev ersätts med ett meddelande till ”Mina meddelanden” samt ett mejl/sms som meddelar att personen har fått ett meddelande på ”Mina meddelan- den”. Detta för att minska antalet pappersbrev. Utredningen före- slår dock att skickar ut brev i samband med det första hyberavdraget samt när beloppsgränserna passerar 5 000, 15 000 samt . Detta för att säkerställa att informationen når samtliga utan att de ska behöva logga in på ”Mina meddelanden”. Detta är särskilt viktigt för personer med låg datorvana eller dålig tillgång till datorer. 15.3.11Sammanfattning av föreslagna kontroll- och förenklingsåtgärder Utredningens bedömning är att det finns stora samhällsvinster med ett hyberavdrag givet att de administrativa kostnaderna hålls nere och att avdraget inte öppnar upp för fusk. Utredningen bedömer att de föreslagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå dessa syften. Här sammanfattas utredningens förslag för att uppnå dessa mål. En allmän huvudregel är att endast tjänster som leder till ökad användning eller återanvändning av konsumentprodukter är berättigade till hyberavdrag. Konsistent utformning: Alla reparationer av konsumentvaror (ej byggnader) förs över till hyberavdraget medan exempelvis IT- tjänster i hemmet som ej är reparationer av IT, bör ligga kvar inom rutavdraget. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Hyrtjänster får maximalt löpa och det ska finnas ett giltigt hyresavtal. Hyberavdrag för begagnattjänster får endast göras för en kost- nad av per tjänst. Utföraren föreslås få skyldighet att vid skattekontroll lämna uppgifter från eventuella underleverantörer. Återbetalning av felaktigt utbetalat hyberavdrag ska kunna krävas från köparen. Liknande kontrollmöjligheter och påföljder som finns enligt skatteförfarandelagen ska få tillämpas på hyberavdragets utförare, exempel revision, återkallelse av F-skatt och skattetillägg. I övrigt föreslås att tillämpliga regler för rot- och rutavdragen till- lämpas. föreslås endast skicka ut pappersbrev i samband med det första hyberavdraget samt när beloppsgränserna pas- serar 5 000, 15 000 samt . I övriga fall föreslås att elektroniska meddelanden ska räcka. Utföraren föreslås rapportera in följande uppgifter vid ansökan om hyberavdrag: utförarens organisationsnummer, köparens personnummer, debiterad ersättning för hyberarbete, utförd tjänst, betalt belopp och datum ska behöva rapporteras in. Fri- villig uppgift: Kundens mobiltelefonnummer. Företagen ska kunna redovisa sina data automatiskt till Skatte- verket antingen direkt via bokföringssystemet eller genom en mobil-app. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster 15.4Samspel med andra åtgärder och förändringar För att förslaget om hyberavdrag ska få fullt genomslag ur syssel- sättnings- och integrationsperspektiv finns det närliggande frågor som också har betydelse. Till exempel är den statliga validerings- delegationens arbete viktigt för att förenkla för dem som har ut- ländsk hantverkskompetens att få denna validerad eller för att ge rimliga förutsättningar för de företag som tar på sig uppdraget att validera sådan kompetens. Ur ett resursperspektiv, vilket är denna utrednings huvudfråga, kommer ökad reparation, delning och begagnatförsäljning att få stor förändringskraft först när också design och industriproduk- tion anpassas till cirkulära affärsmodeller. Det innebär att produkt- er designas för till exempel längre livslängd, enklare reparation, moduler som kan bytas eller uppgraderas, material som kan identi- fieras, separeras och återanvändas och så vidare. Utredningen är medveten om att ett hyberavdrag ger en mer begränsad effekt på resursanvändningen på kort sikt. Dock bedömer utredningen att avdragets införande inte bara stimulerar utbud, innovation och nyföretagande bland tjänsteleve- rantörer, utan också bidrar till mer uppmärksamhet och mer posi- tiva attityder till cirkulär konsumtion bland konsumenter och med- borgare. Därmed ökar inte bara tjänsteleverantörernas efterfrågan på till exempel varor med längre livslängd utan även konsument- ernas efterfrågan på produkter som är mer genomtänkta ur ett cirkulärt perspektiv. Så kan utbud och efterfrågan, konsument- beteende och värderingsförändringar förstärka varandra i omställ- ningen mot cirkulär ekonomi. Till detta kommer att förslaget åtminstone på kort och medel- lång sikt förbättrar matchningen på arbetsmarknaden och därmed bidrar till andra centrala samhällsmål som ökad sysselsättning och förbättrad integration. Enligt regeringens direktiv ska utredningen inte lämna författ- ningsförslag inom skatteområdet, även om utredningen väljer att föreslå förändringar inom skatteområdet. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Utredningen har dock utrett förslaget så långt att det bedöms vara möjligt och lämpligt att genomföra, varför förslaget också redovisas i detalj i detta kapitel, inklusive konsekvensbeskrivning. I enlighet med regeringens direktiv återstår dock arbetet med att omsätta förslaget i författningstext. Det arbetet torde till stor del kunna bygga på erfarenheterna från rut- och rotavdragens in- förande. 15.6Konsekvenser av ett hyberavdrag 15.6.1Förslagets syfte och berörda miljömål Hyberavdraget, som beskrivs tidigare i detta kapitel, syftar till att förlänga konsumentprodukters livslängd och nyttjandegrad genom att stimulera till att fler hyr konsumentvaror i stället för att köpa nya samt reparerar sina konsumentvaror eller säljer dem vidare i stället för att slänga dem. Det övergripande syftet är ett mer effektivt resursutnyttjande och en mer cirkulär ekonomi. Det är i linje med utredningens direktiv om att utredaren vid behov ska föreslå nya kostnadseffektiva styrmedel för att främja återanvänd- ning av produkter. Förslaget bidrar till att nå i stort sett alla miljö- kvalitetsmål men tydligast koppling har förslaget till följande miljömål: Förslaget bidrar till FN:s tolfte Agenda 2030 mål: ”att främja håll- bara konsumtions- och produktionsmönster” där delmål 12.5 är att ”Till 2030 väsentligt minska mängden avfall genom åtgärder för att förebygga, minska, återanvända och återvinna avfall.” I nollalternativet förväntas två trender ta ut varandra. En trend är att delningsekonomin ökar i omfång, vilket delvis kan påverka marknaden för konsumentprodukter. har delning i första hand påverkat branscher som taxi- och hotellbranschen, men in- Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster tresset för att hyra eller dela dyrare fritidsutrustning eller hus- hållsmaskiner kan säkerligen komma att öka. Hushållens miljö- medvetenhet kan leda till ett större intresse även för begagnade varor. finns det mottrender. I takt med att hushållens in- komster ökar kan intresset för att köpa begagnade varor eller lämna in saker för reparation minska eftersom hushållen har råd att köpa nya produkter. Sammantaget bedömer utredningen att hushållens utgifter för hybertjänster ligger relativt i nollalternativet. Alternativt styrmedel: Lägre momssats EU:s mervärdesskattedirektiv reglerar vilka varor och tjänster som det är tillåtet att ha lägre momssats för än normalmomsen. Ett fåtal reparationstjänster får ha en sådan lägre momssats och dessa reparationstjänster har redan fått momssatsen sänkt från i . Det saknas utrymme under EU:s momsdirektiv för ytterligare momssänkningar för reparationstjänster. Utred- ningen bedömer vidare att de genomförda momssänkningarna inte är tillräckliga för att få en tydligt styrande effekt mot en cirkulär ekonomi och har inte heller samma positiva sysselsättningseffekter. Sänka momssatser har därför inte bedömts vara en framkomlig väg och diskuteras därför inte vidare i detta betänkande. Alternativt styrmedel: Sänkta arbetsgivaravgifter Ett generellt styrmedel för lägre arbetskraftskostnader är sänkta arbetsgivaravgifter, vilket skulle göra det mindre kostsamt att till exempel reparera konsumentprodukter. Regeringen lade 2007 fram propositionen ”Sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänste- sektorn” (prop. 2007/08:29) som den sedan drog tillbaka. Syftet med sänkningen av de sociala avgifterna var i detta fall inte en mer cirkulär ekonomi utan att öka sysselsättningen och minska svart- arbetet i vissa tjänstesektorer. Innan förslaget kunde beslutas av och träda i kraft var det nödvändigt att EU- kommiss- Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster ionen godkände åtgärden utifrån regler om stats- stöd. I avvaktan på kommissionens beslut bordlades propositionen. godkände den av anmälda åtgärden . För att godkänna åtgärden ställde dock EU- kommissionen som villkor att nedsättningen av socialavgifterna, för de delar av tjänstesektorn som omfattades, bara skulle omfatta små och medelstora företag. För att förslaget i propositionen skulle kunna beslutas och träda i kraft krävdes därför att förslaget kompletterades. remitterade promemorian Komplet- teringar till förslaget om sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn (dnr Fi2008/873). Flera tunga remissinstanser ansåg att begränsningen till små och medelstora företag allvarligt försämrade det ursprungliga förslaget. Förslaget riskerade att ge betydande konkurrenssnedvridningar, ge sämre sysselsättningseffekter och ökat regelkrångel med en kraftigt ökad administrativ börda för företagen och som följd. Den dåvarande regeringen drog därför tillbaka sin proposition. Riktade nedsättningar av de sociala avgifterna för företag som utför hybertjänster skulle med stor sannolikhet drabbas av samma problem. Dessutom skulle sänkta sociala avgifter för hybertjänster drabbas av komplikationen att ett och samma företag skulle behöva betala olika höga sociala avgifter för sina anställda beroende på om de sålde eller lagade cyklar, hyrde ut kanoter eller hyrde ut camping- stugor och så vidare. Detta skulle leda till mycket stora gräns- dragningsproblem och dessutom stora administrativa kostnader för både företag och myndigheter. Sammantaget bedömer därför utredningen att sänkta sociala av- gifter för hybertjänster inte är ett framkomligt alternativ. Alternativt styrmedel: Lönesubventioner till hybertjänster Utredningen har övervägt lönesubventioner till personer i behov av extra stöd på arbetsmarknaden som får anställning på ett företag som erbjuder hybertjänster. Utredningen har dock sett följande problem med detta förslag: Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster 1.Det finns goda möjligheter för företag som erbjuder hybertjänster att anställa en person med hjälp av anställnings- stöd. Det finns redan ett flertal olika stödformer att välja på. Diskussionen har snarare gällt att det finns så många olika stödformer att det i sig innebär ett hinder för företagen, eftersom de inte orkar sätta sig in i alla varianter. Utredningen bedömer därför inte att ytterligare en stödvariant är något som arbetsmarknaden behöver eller branschen efterfrågar. 2.En annan uppenbar begränsning är att en sådan subvention skulle begränsas till anställningar av personer med särskilda behov. De företag som utför hybertjänster behöver, som alla andra företag, i många fall anställa personer med en viss kom- petensprofil. Utredningen har därför inte gått vidare med att utreda ett riktat anställningsstöd till hybertjänster. Alternativt styrmedel: Direktsubventioner av hyberföretag Ett annat alternativ skulle kunna vara direktstöd eller subventioner till företag som erbjuder hybertjänster, särskilt i uppstartsskedet. Ett sådant stöd skulle kunna ha olika utformning, men ingen ut- formning skulle lösa det grundläggande problemet att efterfrågan på hybertjänster hos konsumenterna är låg och arbetskrafts- kostnaderna för sådana tjänster hög. Även om ett företag fick stöd för att bygga upp en verksamhet, är det inte säkert att kunderna skulle vara intresserade av att köpa tjänsterna om stödet inte var- aktigt kunde leda till sänkta priser. Ett sådant stöd skulle vara svårt att utforma på ett sätt som inte kom i strid med EU:s statsstöds- regler. Utredningen har därför valt att inte gå vidare med ett sådant förslag. Statens innovations- och företagsstöd kan dock inom befintliga regelverk, organisationer och praxis stödja utvecklingen av nya digitala plattformar för hybertjänster, vilket i sin tur ytterligare bidrar till utbud och tillväxt av hybertjänster. Sådana plattformar är till sin natur mycket resurseffektiva och med låga arbetskraftskost- Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster nader när de väl utvecklats, varför utredningen inte sett någon anledning att föreslå ytterligare stöd till sådana plattformar. Alternativt styrmedel: Informationsinsatser Ett styrmedel skulle vara att bara satsa på informationsinsatser riktade till konsumenterna i som tar upp miljönyttan av reparationer, begagnat handel och att hyra istället för att köpa. Generellt visar forskning att det är svårt att ändra konsument- beteende i någon större utsträckning enbart med information16, sär- skilt när det som i fallet med hybertjänster finns betydande hinder för denna förändring. Se kapitel 12. Information stärker däremot effekten av andra styrmedel och en kombination av information och ekonomiska eller juridiska styrmedel kan därför ge en relativt stark effekt. Utredningens förslag på informationsinsatser beskrivs i kapitel 16 och 19. Alternativ utformning – ett lägre maxbelopp Det finns flera sätt att utforma ett hyberavdrag. Utredningen diskuterar därför effekten av ett lägre takbelopp, och person, än förslagets takbelopp på . Utred- ningen diskuterar även flera olika tänkbara utformningar av hyber- avdraget i andra avseenden, tidigare i detta kapitel. Se avsnitt 15.3.5, 15.3.6, 15.3.7. och 15.3.8. Sammantaget bedömer utredningen att konsekvenserna av de pre- senterade alternativa styrmedlen inte behöver utredas närmare av de skäl som har redovisats ovan. 16 Förbättra nordiskt beslutsfattande genom att skingra myter om hållbar konsumtion. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Flera aktörer berörs av förslaget. Företag inom branscherna uthyr- ning, begagnathandel och reparation påverkas genom att deras om- sättning ökar. De får också högre administrativa kostnader. Även ideella organisationer inom begagnathandel påverkas. Även de företag som säljer nya produkter påverkas, om än mer marginellt. Se kapitel 15.6.5. Staten påverkas av ett hyberavdrag, dels genom minskade skatte- intäkter, dels genom att fler personer blir sysselsatta vilket i sin tur ökar skatteintäkterna och minskar transfereringarna. 15.4.7.Staten får även lättare att uppnå sina miljömål. 15.4.8.Skatteverket får ökade administrativa kostnader. Dessutom påverkas hushållen. De får lägre kostnader för att köpa hybertjänster. De får även avlastning i vardagen genom att nya tjänstekategorier växer fram som exempelvis hämtning av begagnade varor för försäljning och upphämtning och leverans av varor som ska repareras eller hyras. Se kapitel 15.4.10. Utredningen har studerat vilka företag som berörs med hjälp av SCB:s företagsregister. De företag som kan beröras av förslagen finns i olika branscher. Det som utmärker företagen som arbetar med uthyrning, reparationer och begagnathandel är att de i regel är relativt små. Det finns cirka 8 000 företag som har under 10 anställda, ofta är ingen eller en person anställd. Det finns drygt 150 företag som har mellan 10 och 49 anställda medan 20 företag har mellan 50 och 199 anställda och endast tre företag har över 200 anställda. Det innebär att förslaget till stor del gynnar små företag vilket är i linje med flera näringspolitiska mål. En del av företagen i de olika branscherna nedan berörs inte av hyberavdraget, exempelvis ett konsumenttvätteri som inte utför några reparationer. Andra företag som inte finns med i tabellen berörs, exempelvis ett reseföretag med kanotuthyrning. Inför skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparationstjänster Tabell 15.1 i olika storleksklasser med begagnathandel, uthyrning eller reparation av konsumentvaror som huvudverksamhet SCB:s företagsregister, Auktioner ej i butik eller på internet Uthyrare av fritids- och sportutrustning Uthyrare av videokassetter och dvd-skivor Uthyrare av andra hushållsartiklar och varor Reparationsverkstäder för datorer och kringutrustning Reparationsverkstäder för hushållsapparater samt utrustning för hem och trädgård Reparationsverkstäder för ur och guldsmedsvaror Reparationsverkstäder för cyklar, kläder, sportartiklar, De berörda företagens och hybertjänsternas omsättning