sou · H4B345 · 2017-01-01 00:00:00 — ien ansökan om godkännande enligt 8 kap. 16 §, samt vilken information och vilka handlingar som ska lämnas till , 5.en AIF-förvaltares ersättningssystem och vad förvaltaren ska iaktta för att uppfylla villkoren enligt 8 kap. 22 §, 6.vilka uppgifter som ska ingå i en informationsbroschyr enligt 10 kap. 1 § och 12 kap. 7 §, 7. vilka uppgifter som ska ingå i ett faktablad enligt 10 kap. 2 § och 12 kap. 8 §, 8.tillhandahållande av informationsbroschyr och faktablad enligt 10 kap. 9.vad informationen enligt 10 kap. 12 § ska innehålla, 10.vad informationen enligt 10 kap. 13 § ska innehålla, 11. vilka uppgifter som ska ingå i underrättelser enligt 11 kap. 4, 5 och 7 §§ samt vilken information och vilka handlingar som ska läm- nas till , 12. vad AIF-förvaltaren ska iaktta för att uppfylla bestämmelserna i 12 kap. 3 §, 13. innehåll i årsberättelser och halvårsredogörelser enligt 12 kap. 10 §, 14. kriterier för de finansiella tillgångar som medel i en specialfond får placeras i, vilka tekniker och instrument en AIF-förvaltare får använda samt villkor och gränser för sådan användning, det system för riskhantering som en AIF-förvaltare som förvaltar specialfonder ska ha och beräkning av exponeringar enligt 12 kap. 13 §, 15. på vilket sätt underrättelse ska lämnas, vilka fel och försummelser som ska rapporteras till samt förutsättningar för över- föring av finansiella instrument och förvaltning enligt 12 kap. 14 §, 16. hur beräkning och redovisning av en specialfonds risknivå ska ut- föras enligt 12 kap. 15 §, 17. vilken information som ska lämnas till andelsägare, hur den ska ut- formas, på vilket sätt den ska tillhandahållas och vad som ska bifogas in- formationen enligt 12 kap. 16 §, 18. vad som vid förvaltning av specialfonder ska iakttas för att uppfylla skyldigheterna i 12 kap. 19 §, 19. vilka upplysningar som AIF-förvaltare ska lämna till Finansinspek- tionen enligt 13 kap. 6 §, 20. avgifter enligt 13 kap. 15 §, samt 21. på vilket språk handlingar som avses i denna lag ska upprättas. De ändrade punkterna 9 och 10 ger möjlighet att lämna närmare föreskrifter om informationskraven avseende hållbar- het och aktivitetsgrad i fondförvaltningen, på samma sätt som för värdepappersfonder enligt 13 kap. 1 § lagen om värdepappersfonder. 14.11Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:966) om kapitalbuffertar 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om olika slag av kapitalbuffertar och om ingripanden och restriktioner när ett institut inte uppfyller det kombinerade buffertkravet. Det borttagna andra stycket är en följd av ändringarna i 2 kap. 10 § lagen om värdepappersfonder och 7 kap. 6 a § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder och har behandlats i avsnitt 10.2. 2 § I denna lag betyder 1. blandade finansiella moderholdingföretag inom EES: företag som avses i artikel 4.33 i och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värde- pappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsyns- förordningen), 2.dotterföretag: sådant företag som avses i artikel 4.16 i tillsynsförord- ningen, 3.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4.ESRB: enligt och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, 5.finansiella moderholdingföretag inom EES: företag som avses i arti- kel 4.31 i tillsynsförordningen, 6.institut: kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse, och värdepappersbolag, 7.kapitaltäckningsdirektivet: och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG, 8.kärnprimärkapital: kapital som avses i artikel 50 i tillsynsförord- ningen, 9.moderinstitut inom EES: företag som avses i artikel 4.68 i tillsyns- förordningen, 10.på grupp- eller undergruppsnivå: det sätt som institut i enlighet med bestämmelser om tillsyn på gruppnivå i artiklarna 6–24 i tillsynsförord- ningen ska uppfylla ställda krav, 11.systemrisk: risk för en störning i det finansiella systemet som kan få allvarliga negativa konsekvenser för det finansiella systemet och samhälls- ekonomin, 12.systemviktigt institut: ett institut vars fallissemang eller bristande funktion kan leda till systemrisk, 13.tillsynsförordningen: och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, 14.totalt riskvägt exponeringsbelopp: det belopp som avses i artikel 92 i tillsynsförordningen, 15.värdepappersbolag: företag som avses i artikel 4.1.2 i tillsynsförord- ningen, och 16.värdeöverföringar kopplade till kärnprimärkapitalet: a)utbetalning i form av en kontant utdelning, b)fondemission eller partiell fondemission eller överföring eller ut- delning av helt eller delvis betalda fondaktier eller andra kapitalinstrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, c)inlösen eller uppköp av egna aktier eller andelar eller andra kapital- instrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, d)återbetalning av belopp som utbetalas med anknytning till kapital- instrument som anges i artikel 26.1 a i tillsynsförordningen, e)en överföring eller utdelning av poster som avses i artikel 26.1 b–e i tillsynsförordningen. Ändringen i punkten 15, som innebär att enbart de värdepappers- bolag som definieras i artikel 4.1.2 i tillsynsförordningen omfattas av lagen, har behandlats i avsnitt 10.2. 14.12Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag 4 § Att vissa bestämmelser i denna lag gäller även för fondbolag, betal- ningsinstitut och AIF-förvaltare framgår av 2 kap. 10 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 3 kap. 2 § lagen (2010:751) om betaltjänster och 7 kap. 6 a § lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investerings- fonder. De ändrade hänvisningarna är en följd av ändringarna i 2 kap. 10 § lagen om värdepappersfonder och 7 kap. 6 a § lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder och har behandlats i avsnitt 10.2. 5 § De bestämmelser i tillsynsförordningen som enligt förordningen gäller för kreditinstitut ska tillämpas även för sådana kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse som inte omfattas av för- ordningens definition av kreditinstitut De bestämmelser i tillsynsförordningen som enligt förordningen gäller för kreditinstitut ska, med undantag av bestämmelserna om stora expone- ringar, tillämpas även för . Det borttagna andra stycket innebär att enbart de värdepappers- bolag som definieras i artikel 4.1.2 i tillsynsförordningen omfattas av förordningen. Ändringen har behandlats i avsnitt 10.2. Särskilt yttrande av sakkunniga och experten 1En bolagsmodell anpassad för alternativa investeringsfonder som investerar i finansiella tillgångar Inledning och utredarens uppdrag fondutredning har haft i uppdrag att göra en analys av förutsättningarna för svensk fondverksamhet, och att föreslå änd- ringar i syfte att modernisera och stärka den svenska fondbranschens konkurrenskraft. I kommittédirektivet uttrycks bl.a. att det är ”… en utgångspunkt att det ska finnas goda förutsättningar att driva fond- verksamhet i . Detta innefattar möjligheten att konkurrera såväl i som på den inre marknaden i övrigt. Därför behöver de svenska fondbolagens, AIF-förvaltarnas, värdepappersfondernas och alternativa inve- steringsfondernas konkurrenskraft stärkas.”1 Uppdraget innefattar att se över möjligheterna att introducera en ny bolagsmodell för såväl värdepappersfonder som alternativa inve- steringsfonder. Värt att notera i detta hänseende är att den svenska lagstiftaren har, ända sedan 70-talet2, konstaterat att det finns för- delar med att ha en bolagsmodell med rörligt aktiekapital som kan användas för fondverksamhet. En rad hinder har dock inneburit att något konkret lagförslag aldrig presenterats. 6 Kommittédirektiv 2014:139 Översyn av fondregelverket. SOU 1969:16, Värdepappersfonder m.m., bl.a. sid. 45 samt 85. Det faktum att nuvarande utredning, trots relativt snäva tids- ramar och begränsade resurser, presenterar ett förslag om inför- ande av en ny bolagsmodell med rörligt aktiekapital är därför något som vi starkt välkomnar. Den bolagsmodell som utredaren föreslår är ett steg i rätt riktning vad gäller att öka den internationella konkurrenskraften för vissa fondtyper – värdepappers- och special- fonder. Det är ett genomtänkt förslag som tagit intryck från tre av de mest framstående fondnationerna inom EU, och som därtill på flera sätt ger fondaktörerna stor flexibilitet vad gäller bland annat val av förvaltarform samt styrelsens och aktieägarnas roll. förblir förslaget UCITS-direktivet troget och säkerställer därmed det konsumentskydd som måste prägla all reglering av de fonder som får rikta sig till allmänheten. Vi delar utredarens uppfattning att private equity-fonder bör inkluderas bland de fondtyper som får nyttja modellen och att detta är en högprioriterad åtgärd. Vi anser därför att den bolagsrättsliga strukturens tillämpningsområde bör utvidgas, och struk- turen göras så pass ändamålsenlig och flexibel, att den kan fungera effektivt så att fler private equity-fonder kan förläggas i . En sådan anpassning skulle kunna medföra stor samhällsekonomisk i form av arbetstillfällen, skatteintäkter och tillväxt. Yttrandets innehåll och omfattning Mot bakgrund av det ovan konstaterade (och nedan vidareutveck- lade) innehåller yttrandet en övergripande beskrivning av de juste- ringar som, i förhållande till utredarens förslag, är nödvändiga för att bolagsmodellen ska kunna göras tillämplig även på alternativa investeringsfonder som investerar i finansiella instrument samt i onoterade bolag. Justeringarna avser således att besvara hur nuvar- ande utredning – och kommande lagstiftning i frågorna – ska kunna bidra till att förverkliga målsättningarna om att attrahera fler private equity-fonder till , och även attrahera fler investerare till private equity-fonder förlagda i . Precis som utredaren fram- håller i förhållande till utredarens förslag till bolagsmodell, finns även i förhållande till de s.k. kvalificerade investeringsbolag som detta yttrande avser (se vidare under avsnitt 1.2.2 nedan) ett behov av viss ytterligare utredning, samt av att detaljerad lagtext tas fram. Inte bara själva lagen om investeringsbolag, utan även nödvändiga följdändringar i insolvensrätt, skatterätt, m.m. måste utformas på ett konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart sätt, varvid man bör beakta den verksamhet som är knuten såväl till investerarna som till fondenheten själv. De skatterättsliga frågorna måste analyseras i nära samarbete med den detaljerade utformningen av bolagsmodellen, och i detta arbete måste utgångspunkten vara att det ska säker- ställas att skatteneutralitet föreligger mellan investeringar i förevar- ande fond/bolagsmodell och annat direkt eller indirekt ägande av finansiella tillgångar. Det får inte heller uppstå några väsentliga mer- kostnader för investerarna att investera i en svenskbaserad fond jämfört med vad som gäller inom andra EU-medlemsstater. Förslaget i detta yttrande ska därför ses som en övergripande vägledning avseende de justeringar som behöver göras för att åstad- komma en mer komplett helhetslösning, med utgångspunkt i hur motsvarande konkurrenskraftiga alternativ i andra EU-medlems- länder såsom , och ser ut. Naturligtvis ska modellen därtill endast ses som ett komplement till befintliga legala strukturer, och det måste stå marknadsaktörerna fritt att välja den legala struktur som passar just dem bäst. En konkurrenskraftig nation är en som förstår att tillgodose det behov av flexibilitet som finns vad gäller den mycket heterogena investeringsverk- samhet som kan tjäna till att stärka samhällsekonomin. bör därför se till att ligga i framkant även på detta område. Private equity och dess betydelse för den svenska samhällsekonomin Alternativa investeringsfonder omfattar en mycket bred och olik- artad grupp av fondtyper. Definitionen har kommit att inkludera s.k. private equity-fonder, även kallade riskkapitalfonder (se presen- tation av dessa under avsnitt 3.1 i utredarens betänkande). Såsom beskrivits i utredarens förslag, tillskjuter private equity- fonder kapital och tillför, genom ett aktivt ägande, även kompetens till främst onoterade bolag. I huvudsak är det institutionella inve- sterare (såsom försäkringsbolag och pensionsfonder) som investe- rar i private equity-fonder. Viktigt att komma ihåg är att dessa fonders verksamhet i grunden är ett avtalsreglerat samriskföretag- ande mellan professionella och semi-professionella investerare, fond- förvaltare och investeringsrådgivare – dessa parter är alla, såsom jämbördiga, typiskt sett med och förhandlar fram villkoren för en ny fond. På så sätt kan de komma överens om de lösningar som passar dem bäst, varför det är naturligt att låta avtalsfrihet och flexi- bilitet råda. Som en del av grundmodellen är de uppräknade aktö- rerna, och även ledningen i de bolag som fonderna tar en betydande ägarandel i, med och tillskjuter kapital till bolagen, och tar därmed del av den risk som följer med en investering i ett onoterat bolag. Det är med andra ord frågan om en ägarform som på flera fundamentala sätt är väsensskild från sådan fondverksamhet som typiskt sett dels riktar sig till en spridd grupp av passiva små- sparare/konsumenter, och dels har en verksamhet som typiskt sett går ut på att aktivt handla i finansiella instrument. Private equity-fonder utgör en unik ägarform där såväl de passiva investerarna som rådgivarna förutsätts investera betydande kapital för att bygga långsiktigt hållbara bolag där jobb kan skapas och/eller bevaras i . Private equity bidrar därför till svensk tillväxt – inte minst genom det internationella kapital som fonderna attra- herar till de svenska företagen. De institutionella investerarna och deras förmånstagare (pensionsspararna m.fl.) gynnas i sin tur tack vare den avkastning som ägarmodellen genererar genom sitt aktiva utvecklingsarbete i, och stärkande av, bolagen.3 Ägarformen under- stödjer även framväxten av entreprenörsföretag och innovativt ny- skapande i – inklusive genom att bereda väg för de svenska tech-undrens fortsatta internationella framgångar. Det vore därför önskvärt om betydligt fler private equity-fonder var etablerade i – inte minst mot bakgrund av att är närmare 200 000 personer anställda i bolag, spridda över hela , som är hel- eller delägda av private equity-fonder. Detta motsvarar av alla anställda i . bl.a. G20/High-Level Principles of Financing by Insti- tutional Investors, . förutsättningar som konkurrenskraftig marknadsekonomi och fondnation Som avstamp för detta yttrande bör framhållas att har goda grundförutsättningar för att kunna utvecklas till en ledande finans- plats i norra . För att faktiskt nå dit, krävs dock att tar tillvara på och förstärker sina konkurrensfördelar samt undan- röjer de konkurrensnackdelar som dagens svenska lagstiftning inne- bär för olika typer av investeringsverksamhet. Inte minst måste de hinder undanröjas som begränsar möjligheten för stora insti- tutionella investerare från vissa länder att investera i . Den svenska marknaden för långsiktiga investeringar saknar rätt förutsättningar för att vara fullt ut konkurrenskraftig (se mer om denna fråga under nästkommande rubrik). Svensk lagstiftning har, sett ur ett internationellt perspektiv, inte genomgått samma anpassning till rådande marknadsförhåll- anden som skett i framgångsrika finansiella center såsom , och . Detta har särskilt påverkat förutsättning- arna för den särskilda roll som private equity-fonder fyller såsom ägarform. Den svenska lagstiftningen, och tillämpningen av den- samma, står sig svag i den internationella konkurrensen. Vissa inter- nationella aktörer har en bild av som ett land med bristande förutsebarhet och avsaknad av ett långsiktigt hållbart regelverk. Den osäkerhet detta skapar försvårar därmed för många fonder att verka i . En modernisering av regelverket för private equity-verksamhet bör, som redan konstaterats, tydligt eftersträva att stärka den verk- samhetsform som är avgörande för att tillföra nödvändigt kapital och kompetent ägande till svenska företag i alla storlekar. Detta är i sig ett fundament för en regions tillväxt – något som uppmärk- sammats starkt av EU efter den finansiella krisen, och särskilt då europeiska bolag i stor utsträckning ansetts vara utlämnade till att hitta finansiering genom banklån och dylikt i en ogynnsam omfatt- ning.4 Svensk ekonomi vinner på att ha en livskraftig finansiell sektor. Denna kan stärkas om fondverksamhet och den omfattande service- 4 Något som framgår inte minst av Capital Markets Union-satsningen. Se även Communi- cation from the Commission to Parliament and of Economy (), sid. 4. och rådgivningsindustri som är kopplad därtill i större utsträckning attraheras till . Marknadsföring till semi-professionella investerare – lättnad för aktörer som investerar i tidiga skeden Utredningen har även haft i uppdrag att se över reglerna avseende marknadsföring av fonder. I detta hänseende anser vi det olyckligt att någon revidering av regleringen kring möjligheten för affärsänglar och mindre venture capital-fonder att rikta sig till semi-professio- nella investerare inte föreslås. Nuvarande reglering är bristfällig då dessa fonder inte kan använda sig av de undantag som medför en rätt för AIF:er (som inte är specialfonder) att, inom ramen för , rikta sig till semi-professionella investerare. Det bör i sammanhanget noteras att ett av syftena med undantags- regleringen var att säkerställa att affärsänglar och venture capital- fonder skulle få en lättnad i detta hänseende, och inom ramen för nu nämnda regelverk kunna marknadsföra sina fonder till fler inve- sterare än bara de som utgör professionella investerare. I praktiken uppnådde dock regleringen inte önskat resultat. Problemet ligger i att definitionen av de fonder som får rikta sig till dessa investerare inkluderar ett kontrollrekvisit i förhållande till fondens portföljbolag. De nu berörda fondtyperna tar dock i reali- teten oftast minoritetsposter, och rekvisitet blir därför inte upp- fyllt. En justering av kontrollrekvisitet bör således göras så att lätt- naden träffar affärsänglar och venture capitalfonder i syfte att främja riskkapital i tidiga skeden. Nuvarande utbud av legala strukturer bör göras mer konkurrenskraftigt För att det svenska regelverket ska kunna sägas vara ”konkurrens- kraftigt”, måste det ha en tillräckligt stark förmåga att attrahera och bibehålla marknadsaktörer (inbegripet investerare och deras kapital). har ett antal i sig välfungerande legala strukturer (däribland vår aktiebolagsmodell med fast aktiekapital). Vid en inter- nationell jämförelse blir det dock tydligt att erbjuder väldigt få legala strukturer – medan länder som t.ex. tillhanda- håller ett brett utbud av olika legala strukturer vilket skapar en stor flexibilitet. Trots att våra befintliga legala strukturer är välfunge- rande bör därför en breddning av även det svenska utbudet ske. Annars riskerar som fondnation att stå sig svagare vid jäm- förelser med utländska alternativ. Internationella investerare kan få problem att investera i de befintliga svenska strukturer som är uppsatta för att skapa genom- flöde motsvarande ett rörligt aktiekapital. T.ex. kan detta bero på att vissa institutionella investerare är förhindrade från att investera i skuldinstrument. Detta får den allvarliga följden att den svenska marknaden har därför mindre kapital än vad den – med relativt enkla åtgärder – skulle kunna ha. Om åtgärder inte vidtas kommer att fortsätta stänga ute stora delar av det investeringskapital som vi behöver för att stödja svenska bolag och säkra ett fortsatt jobbskapande och tillväxtbyggande i . Det vore därför positivt om de svenska strukturer som fonder kan använda sig av kompletteras med en modell med rörligt aktiekapital, så att investeringskapitalet kan få ett effektivt flöde. En meny av legala strukturer är ett led i att tillförsäkra att fond- aktörer kan verka på ett för dem, deras investerare och portfölj- bolag effektiv sätt.5 Detta är av särskild vikt för mindre fond- aktörer, som i regel inte har samma resurser som de större aktör- erna och som därför saknar samma möjlighet att förlägga fonder utomlands för det fall befintliga svenska legala strukturer inte skulle passa dem eller deras investerare. Det föreligger således en risk för att de mindre svenska aktörerna kommer att slås ut av de större, samt att det inte sker en tillräckligt stor organisk tillväxt av nya fondaktörer på den svenska marknaden. För att en bolagsrättslig fondstruktur ska kunna nå framgång med att attrahera investerare, krävs att strukturen är lätt att känna igen och förstå ur ett internationellt perspektiv. Modellen måste baseras på internationellt sett välkända och accepterade principer och förutsättningar, samt vara tillräckligt flexibel. Det förslag som pre- senteras nedan tar därför detta som utgångspunkt. Med införandet av en ny legal struktur följer ett behov av att behandla därtill hörande skattefrågor. 5 Även en fullt ut transparent kommanditbolagsstruktur som motsvarar framgångsrika inter- nationella förlagor är något som kan ses som önskvärt . ning är central för att ska kunna skapa förtroende hos insti- tutionella investerare – pensionsstiftelser, försäkringsbolag med flera – från olika delar av världen, och på så vis bli en konkurrenskraftig nation för samriskinvesterings-verksamhet, då inte minst private equity. För att sådana investerare ska våga låsa in sitt kapital i svenska private equity-fonder över den tid om upp till som det i regel handlar om, måste det finnas en tillit till systemet och en trygghet i att de centrala reglerna – inte minst skattereglerna – inte på ett oförutsebart eller oskäligt sätt kommer att ändras från tid till annan. I och med att konkurrensen om investerarnas kapital är kniv- skarp och i allra högsta grad global, är det en enkel sak för inve- sterarna – inklusive svenska sådana (t.ex. våra pensionsfonder) – att investera i fonder som är förlagda utomlands. Vid en internationell utblick framgår tydligt att de mest framgångsrika finansiella centren i behandlar alla fondtyper på ett principiellt likartat sätt; såsom skattetransparenta rättsfigurer skapade för att underlätta sam- investeringar i syfte att köpa, utveckla och sälja företag med till- växtpotential. Investerarna är som utgångspunkt inte beredda att betala en merkostnad, på grund av att det eventuellt uppstår dubbel- och/eller särbeskattning, för att investera i fonder baserade i . bör därför lämpligen ta intryck av hur regleringen ser ut i andra EU-medlemsstater som kan anses vara mer framgångsrika såsom fondnationer. Vi delar utredarens bedömning att det bör råda skatteneutralitet mellan olika fondtyper. Vidare delar vi utredarens bedömning vad gäller att det även ska råda skatteneutralitet mellan direkt och in- direkt ägande av aktier så att skatt inte på ett oavsiktligt sett blir handlingsdirigerande. Precis som utredaren konstaterar skulle en skatteneutral lagstiftning som uppnås med hjälp av i princip skatte- transparenta entiteter, där det säkerställs att dubbel-, mer- eller särbeskattning inte uppstår, inte leda till någon förlust av skatte- intäkter. Därtill öppnar möjligheten till en växande service- och rådgivningsindustri knuten till private equity-fonder förlagda i upp för en breddad skattebas. 1.2Komplettering av utredarens förslag till bolagsmodellen