sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — 9.5.3Informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn Vårt förslag: Det införs ett krav på att föräldrar som huvudregel ska ha deltagit i informationssamtal innan de i domstol fram- ställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Avsikten med en insats före domstolsprocessen är att barn i så stor utsträckning som möjligt ska skonas från föräldrars konflikt om barnet. En viktig del för att åstadkomma detta är att ge föräldrar information. En sådan informationsinsats kan leda till att föräldrar inleder samarbetssamtal och till att de efter behov får kunskap om andra hjälp- och stödinsatser i samhället. Även om insatsen för vissa föräldrar kan leda till andra stödinsatser så är grunden i för- slaget att samtliga föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn i domstol ska få relevant information om bl.a. den rättsliga reg- leringen och olika former av konfliktlösning innan processen in- leds. Vi har valt att kalla den obligatoriska insatsen för ”Informa- tionssamtal med föräldrar i konflikt om barn”. 9.5.4Kommunerna ska ansvara för informationssamtalen Vårt förslag: Kommunerna ska, inom ramen för verksamhet, ansvara för informationssamtalen och erbjuda för- äldrar, där någon av dem överväger att inleda en tvist i domstol, att delta i ett sådant samtal. i den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för att informationssamtal ska hållas. Om betydande kostnader eller olägenheter skulle upp- komma för den som ska delta i samtalet genom att han eller hon måste infinna sig i barnets folkbokföringskommun, ansvarar även den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd för att så- dana samtal kan hållas. Till socialnämndens uppgifter hör att ansvara för in- satser i form av t.ex. samarbetssamtal och familjerådgivning. Det är därför naturligt att kommunerna, inom ramen för verksamhet, erbjuder sådana informationssamtal som vi föreslår. Informationssamtal kan i förlängningen resultera i att föräldrar träffar ett avtal om vårdnad, boende och umgänge. Enligt 6 kap. 17 a § andra stycket FB är det socialnämnden i den kommun där barnet är folkbokfört som prövar om ett sådant avtal mellan föräld- rar ska godkännas. Vi bedömer därför att det är lämpligt att det är barnets folkbokföringskommun som även ansvarar för att informa- tionssamtal kan hållas. Det kan hända att de kostnader eller olägen- heter som skulle uppkomma för den som ska delta i samtalet blir betydande om han eller hon måste infinna sig i barnets folkbok- föringskommun. I sådant fall anser vi det rimligt att även den kom- mun där någon av föräldrarna är folkbokförd ansvarar för att så- dana samtal kan hållas. Vad som avses med betydande kostnader får avgöras i varje enskilt fall med hänsyn till förälderns ekonomiska förhållanden. Ett exempel på när det kan finnas betydande olägen- heter är om någon till följd av sjukdom har svårt att resa till en annan kommun för att delta i samtal. Kommunen bör inte vara skyldig att erbjuda informationssamtal inom sin egen organisation. I stället överlämnas det till varje kommun att inom ramen för sina resurser avgöra hur skyldigheten ska fullgöras (jfr prop. 1990/91:8 s. 28, 29 och 70). 9.5.5Vilken information ska lämnas? Vår bedömning: Föräldrar bör vid informationssamtal få infor- mation om •lagstiftning och praxis inom det familjerättsliga området, •domstolsprocessen i mål om vårdnad, boende och umgänge, •forskning om hur barnet kan påverkas av processen och kon- flikter mellan föräldrarna, •möjligheten till samarbetssamtal, •möjligheten att få hjälp med att träffa avtal enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 socialtjänstlagen (2001:453), •möjligheten till stöd och hjälp i annan form, och •vilken sekretess som kommer att gälla för uppgifterna från samtalet. Många av de advokater, domare och familjerättssekreterare som vi har hämtat in synpunkter från har framfört att många föräldrar har en övertro på vad en domstolsprocess kan åstadkomma. Det fram- står därför som angeläget att föräldrar vid informationssamtal får information om såväl den rättsliga regleringen som domstols- processen. Informationen bör kunna leda till att en del föräldrar kommer fram till att det är viktigare att de får stöd och hjälp än att domstolen bestämmer t.ex. hur mycket tid barnet ska spendera med var och en av dem. Dessutom är det värdefullt för alla för- äldrar att i informationssamtal få veta vad de kan förvänta sig om talan ändå väcks i domstol. Föräldrars förmåga att samarbeta tycks vara det som har störst betydelse för barnets möjligheter att bearbeta separationen (se avsnitt 5.1.2). Som framgått anser vi att det finns en risk för att en domstolsprocess snarare förstärker än löser föräldrars konflikter. Inte minst av den anledningen framstår det som angeläget att föräldrar vid informationssamtalet får information om hur barn kan påverkas av en sådan process. Till detta kommer att föräldrarna ofta har funderingar kring vad som är lämpligt för barn i olika åldrar. Det kan röra sig om övernattning i samband med umgänge, längden på umgängestillfällen etc. En avsikt är att informationssamtalet ska bidra till att förebygga eller dämpa föräldrarnas konflikter. I linje med detta bör föräldrar få information om möjligheten till samarbetssamtal. Enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 SoL ska kommunen sörja för att föräldrar får hjälp att träffa avtal i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Föräldrarna bör få information också om detta. En del av de föräldrar som väcker talan om vårdnad, boende och umgänge är i behov av stöd och hjälp som en domstolsprocess inte kan bidra med. Med hänsyn till detta bör det vid informationssamtalet vara en uppgift för samtalsledaren att till föräldrarna förmedla kon- taktuppgifter till stöd och hjälp i annan form än samarbetssamtal och familjerådgivning. Samtalsledarens uppgift bör styras av vad kom- munen i fråga kan erbjuda. Det kan röra sig om att förmedla kontakt- uppgifter till exempelvis samverkansteam, föräldragrupper eller familjestödsverksamheter. Samtalsledaren bör även vid behov för- medla kontaktuppgifter till verksamheter som riktar sig direkt till barn. I de fall det finns behov bör samtalsledaren även hänvisa familjen att söka hjälp inom hälso- och sjukvården. På så sätt kan de stöd- och hjälpinsatser som redan finns, t.ex. inom och hälso- och sjukvården, nå fler föräldrar och barn än . Vid informationssamtalet bör föräldrar även få information om den sekretess som kommer att gälla för uppgifter som lämnas vid samtalet. Enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Med socialtjänst i OSL avses verk- samhet enligt lagstiftningen om socialtjänst (26 kap. 1 § andra stycket 2 OSL). Med hänsyn till hur vårt lagförslag är utformat får informa- tionssamtal anses vara att hänföra till socialtjänstverksamhet i den mening som avses i andra stycket 2. Sekretessen enligt första stycket kommer därmed i regel att vara tillämplig på uppgifter från ett sådant samtal. Utgångspunkten är att den information som vi listat ovan ska lämnas vid informationssamtalet. Alla föräldrar kommer dock inte ha behov av all information. Så är t.ex. fallet när det gäller informa- tion om stöd- och hjälpinsatser. Informationen måste också anpassas efter eventuella insatser som föräldrarna eventuellt redan tagit del av. Föräldrar som har deltagit i samarbetssamtal kan redan ha fått viss information som annars bör lämnas vid ett informationssamtal. Samtalsledaren bör alltså anpassa informationen efter den enskilda familjens behov. 9.5.6Ska barn delta i informationssamtal? Vår bedömning: Barn ska inte delta i informationssamtal. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () har barn rätt att komma till tals i alla frågor som rör barnet (arti- kel 12). Informationssamtal är en insats som riktar sig till föräldrar som överväger en domstolstvist om barn. Informationen handlar visserligen till stor del om barn och barns behov men har föräldrar som adressat. Samtalet i sig kommer inte heller att påverka barnet. Däremot kan det resultera i olika insatser som påverkar barnet direkt eller indirekt. Det kan t.ex. handla om att föräldrar deltar i sam- arbetssamtal eller ingår avtal om vårdnad, boende och umgänge. Det kan också handla om stödinsatser direkt riktade till barnet. I alla sådana efterföljande åtgärder har barnet rätt att komma till tals och rätt att få information. Detsamma gäller i en eventuell dom- stolsprocess. Samtalen syftar till att minska konflikter mellan för- äldrar, vilket i förlängningen innebär att barn skonas från konflik- ter och processer. Att involvera barnet i det här skedet, när det är ovisst om en process om barnet överhuvudtaget kommer att inledas, kan leda till onödig oro hos barnet. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att barn inte ska delta i informationssamtal. 9.5.7Vem ska leda informationssamtal? Vårt förslag: Informationssamtal ska hållas under sakkunnig led- ning. För att samtalen ska leda till så goda resultat som möjligt är det viktigt att de leds av kompetent personal. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL ska det inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet för utföran- de av uppgifter inom . Kravet är allmänt formulerat och syftar till att framhålla hur viktigt det är att upprätthålla en hög kompetens och att välja personer med lämplig bakgrund och per- sonlighet för yrken inom (prop. 1996/97:124 s. 51). Med hänvisning till 3 kap. 3 § andra stycket SoL har Social- styrelsen meddelat allmänna råd beträffande personalens kompe- tens vid samarbetssamtal (SOSFS 2012:4 s. 19). Av de allmänna råden framgår att en person bör ha yrkeserfarenhet inom områdena vårdnad, boende och umgänge för att självständigt arbeta med att leda samarbetssamtal. Personen bör vidare ha kunskaper om olika modeller för konfliktlösning och om •lagstiftning och praxis inom det familjerättsliga området, •kriser och konflikter som kan förekomma i samband med sepa- rationer, samt •problemen med våld, hot och missbruk samt psykisk ohälsa i familjen. Vi menar att motsvarande kompetenskrav bör gälla för den som leder informationssamtal. 9.5.8Den närmare utformningen av ordningen med informationssamtal Vårt förslag: Om en förälder begär informationssamtal, ska social- nämnden kalla föräldrarna till samtal. Informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast från det att samtal begärts. Om det finns sär- skilda skäl får samtalet hållas . I första hand ska föräldrarna delta i informations- samtal. Enskilda samtal ska dock hållas, om någon av föräldrarna begär det. ska utfärda ett samtalsintyg till en förälder som har deltagit i informationssamtal. Ett samtalsintyg är giltigt . Informationssamtal ska vara avgiftsfria. Kallelser, tidsfrister och deltagande Om föräldrarna eller någon av dem begär informationssamtal, ska socialnämnden kalla föräldrarna till samtal. Inte minst ur barnets perspektiv är det viktigt att det inte dröjer innan frågor om vårdnad, boende och umgänge får Även med hänsyn till regleringen i Europakonven- tionen är det viktigt att samtalen hålls relativt snart eftersom ett deltagande i samtal är en processförutsättning. Vid bestämmandet av inom vilken tid samtalen ska hållas måste dock praktiska hänsyn tas. Som kommer att framgå är vår utgångs- punkt att båda föräldrar ska närvara tillsammans vid samtalet. Det kommer därför krävas viss administration för att boka in ett samtal. Vi anser att informationssamtal ska hållas och som huvudregel senast från det att en förälder eller någon av dem vänt sig till och begärt samtal. Det kan inte uteslutas att det i undantagsfall kan finnas behov av att hålla samtalet . Om det finns särskilda skäl får samtalet därför hållas . Den föreslagna utformningen av systemet medför att domstol- ens prövning av ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende och um- gänge i regel skulle fördröjas med maximalt jämfört med . En sådan fördröjning måste i sammanhanget enligt vår uppfattning vara förenlig med regleringen i . För att samtalen ska leda till så goda resultat som möjligt är utgångspunkten att föräldrarna deltar i samtalen. Detta är en förutsättning för att föräldrarna ska kunna träffa en överenskommelse. Det förekommer dock att en förälder som vill väcka talan i domstol inte vet var den andra föräldern uppe- håller sig. Kanske är det då inte möjligt för att nå föräldern med en kallelse till informationssamtal. Ett enskilt samtal bör i ett sådant fall kunna hållas med föräldern som vill väcka talan. Det kommer också att finnas föräldrar som inte vill delta i samtalen tillsammans med den andra föräldern. bör i de allra flesta fall försöka få en förälder att komma till ett gemensamt samtal. Ett exempel på när så inte bör ske kan vara om en förälder lämnar uppgifter om att han eller hon har varit utsatt för våld eller något annat övergrepp av den andra föräldern. I ett sådant fall kan det finnas skäl att hålla enskilda samtal med föräldrarna. Vi har övervägt en ordning som innebär att socialnämnden skulle kunna neka en förälder ett enskilt informationssamtal. Detta skulle kunna leda till att en förälder, som motsätter sig ett gemensamt samtal, inte kan få en prövning i domstol av ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende och umgänge. Beslutet att neka en förälder ett enskilt samtal skulle vara överklagbart. Den fördröjning som ett prövningen av ett sådant överklagande skulle kunna medföra skulle dock kunna stå i strid med rätten till en domstolsprövning inom skälig tid. Vår bedömning är därför att det inte i något fall bör vara möjligt för socialnämnden att neka en förälder ett enskilt informations- samtal. Vi vill dock poängtera att för föräldrarna som huvudregel bör framhålla fördelarna med att föräldrarna kommer gemensamt till samtalet. Vi har övervägt om omfattningen av samtalen bör regleras i för- fattning på så sätt att samtalet måste pågå för att en förälder ska anses ha deltagit. Enligt vår mening är det dock inte lämpligt att fastställa en exakt tid. Föräldrarnas behov kommer variera och informationen måste anpassas därefter. Som framgått ovan har samtalen flera syften och det är en relativt omfattande mängd in- formation som ska lämnas. Ett riktmärke för tidsåtgången bör vara . En förälder måste alltså enligt vårt förslag i regel ha deltagit i ett informationssamtal för att få ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge prövat i domstol. En förälder som väcker talan i dom- stol måste visa att han eller hon deltagit i ett sådant samtal. Det är viktigt att domstolen i normalfallet på ett enkelt sätt kan kontrollera om denna processförutsättning är uppfylld. Vi föreslår därför att föräldrar som har deltagit i ett informationssamtal ska få ett samtalsintyg av socialnämnden. Ett samtalsintyg ska endast inne- hålla uppgifter av formell karaktär. Det måste alltid framgå vem som deltagit och när samtalet ägde rum. Om en förälder inte kommer till samtalet menar vi att det är lämpligt att skälen för detta framgår av intyget i de fall nämnden har tillgång till sådana upplysningar. Domstolen får från fall till fall bedöma om en förälders ovilja att delta i informationssamtalet talar mot hans eller hennes lämplighet som vårdnadshavare, boendeförälder etc. (jfr prop. 1990/91:8 s. 30). Vi föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om vad ett samtalsintyg ska innehålla. För att uppnå en likartad tillämpning över landet bedö- mer vi vidare att det är lämpligt att ett formulär för samtalsintyget fastställs. Vi menar att giltigheten av ett samtalsintyg bör begränsas . När det har förflutit kan nämligen förutsättningarna ha ändrats. Till exempel kan behov av insatser eller stöd ha förändrats. Det kan inte heller uteslutas att möjligheterna för föräldrarna att komma över- ens har förbättrats. Enligt vår bedömning är en lämplig giltighetstid för ett samtalsintyg . En följd av detta är att föräldrar som återkommande tvistar om vårdnad, boende och umgänge i domstol i regel ska delta i nya informationssamtal. Inte minst ur ett barnperspektiv är det viktigt att försöka motivera denna grupp till att hantera sin konflikt på annat sätt än i domstol. Familjens situation kan ha förändrats sedan den förra processen, inte minst eftersom barnet/barnen har blivit äldre. Det kan också ha tillkommit nya stöd- och hjälpinsatser som kan erbjudas familjen. Informationssamtal ska vara avgiftsfria I vissa fall får kommunen ta ut avgifter (se framför allt 8 kap. 2 § SoL). Som vårt förslag är utformat måste en förälder i allmänhet delta i informationssamtal för att kunna framställa ett tvistigt yrk- ande om vårdnad, boende eller umgänge i domstol. En eventuell senare domstolsprocess är avgiftsbelagd. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att en förälder ska behöva betala en avgift för infor- mationssamtal. Vi föreslår att kommunerna inte ska få ta ut avgifter för verksamheten med informationssamtal. 9.5.9Särskilda skäl för att inte delta i ett informationssamtal Vårt förslag: Om det finns särskilda skäl ska en domstolspröv- ning kunna ske även om den förälder som väcker talan inte har deltagit i ett informationssamtal. Vår bedömning är att det i regel finns stora fördelar för både barn och föräldrar med informationssamtal före en eventuell domstols- process. Det kan dock inte uteslutas att omständigheterna i undan- tagsfall är sådana att en förälder bör kunna få inleda en process och få sitt yrkande prövat trots att han eller hon inte deltagit i ett informationssamtal. Vi föreslår därför att regleringen förses med en ventil för sådana fall. Om det finns särskilda skäl ska en domstolsprövning kunna ske även om den förälder som väcker talan inte har deltagit i ett informationssamtal. Eftersom föräldrar har rätt till individuella samtal måste det dock röra sig om ytterst få fall där denna möjlighet tillämpas. Särskilda skäl kan föreligga dels i förhållande till själva saken, dels när det gäller en förälders praktiska möjligheter att delta i ett informationssamtal. Exempel på den förstnämnda situationen är om det på det inledande stadiet framgår att det finns en risk för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för våld eller övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. I ett sådant fall kan det finnas skäl för ett skyndsamt beslut av domstolen. Ett annat exempel gäller processer med internationell anknytning. Om en förälder flyttar till med ett barn och båda föräldrar blir registrerade som vårdnadshavare kan det hända att det inte är möjligt att kontakta den andra föräldern, t.ex. om denne befinner sig på okänd ort eller i ett konfliktområde. Det kan då med tiden bli nödvändigt att upplösa den gemensamma vård- naden. Det måste i sådant fall ske i domstol. Det kan ifrågasättas vilket syfte ett samtal skulle fylla i en sådan situation. Särskilda skäl i förhållande till en förälders praktiska möjligheter att delta i ett informationssamtal tar sikte på om han eller hon inte utan väsentlig olägenhet kan delta i ett sådant samtal. Att en förälder är allvarligt sjuk är ett exempel på när det kan finnas särskilda skäl för en prövning i domstol utan föregående informationssamtal. Om den som avser väcka talan bor utomlands och har lång resväg för att komma till samtalet kan förhållandena vara sådana att det finns sär- skilda skäl att inte delta i ett informationssamtal. Enligt vår bedömning ska domstolens prövning av om det finns särskilda skäl ta sin utgångspunkt i stämningsansökan utan att denna kommuniceras med den andra föräldern. Om tingsrätten kommer fram till att det inte finns skäl för att pröva yrkandet ska talan avvisas. Om tingsrätten i stället anser att det finns särskilda skäl och på- börjar handläggningen är kravet på informationssamtal överspelat. Även om det visar sig att det inte behövdes en skyndsam handlägg- ning ska handläggningen fortsätta utan att föräldrarna deltagit i informationssamtal. Vårt förslag: En ny bestämmelse ska införas i socialtjänstlagen (2001:453) om kommuners skyldighet att erbjuda informations- samtal. En särskild lag som reglerar förfarandet kring samtalen ska in- föras. 6 kap. ska kompletteras med en bestämmelse som föreskriver att informationssamtal i många fall är en pro- cessförutsättning för en talan om vårdnad, boende eller umgänge. 14 kap. 5 § (ÄktB) ska kompletteras med en upplysning om att domstolen i vissa fall inte får pröva en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Kommunen ska se till att informationssamtal kan hållas med föräldrar. Vi föreslår därför att det införs en ny bestämmelse om detta i SoL. Det bör också införas en särskild lag som reglerar syftet med och förfarandet kring samtalen. Som framgått bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om vad som ska anges i ett samtalsintyg. Detsamma bör gälla för vilken information som ska ges vid samtalen. Enligt vår bedömning är det lämpligt att den information som framgår av avsnitt 9.5.5 lämnas. Eftersom deltagande i informationssamtal kommer vara en process- förutsättning krävs dessutom en ny bestämmelse i 6 kap. FB. Den nya bestämmelsen bör omfatta äktenskapsmål enligt ÄktB och mål enligt 6 kap. 5 (vårdnad), 14 a (boende) och 15 a första stycket (umgänge) §§ FB. När det gäller frågan om umgänge kan även socialnämnden föra talan. Eftersom den nya paragrafen tar sikte på en förälders yrkande ska bestämmelsen inte träffa fall när social- nämnden enligt 6 kap. 15 a § FB för talan. Den nya paragrafen ska givetvis inte heller omfatta mål enligt 6 kap. 4 § FB (gemensam an- sökan om gemensam vårdnad) eftersom den bestämmelsen bygger på att föräldrar är överens om att vårdnaden framöver ska vara ge- mensam. Vidare kan endast socialnämnden föra talan enligt bestäm- melserna i 6 kap. 7–8 a §§ FB (brister i omvårdnaden, familjehem, varaktigt hinder). Dessa bestämmelser ska därmed inte omfattas av den föreslagna regleringen. Bestämmelserna i 6 kap. 9 § FB avser den situationen att en av eller båda föräldrarna dör och träffas inte av bestämmelsen. Bestämmelserna i 6 kap. 10, 10 b och 10 c §§ FB rör fall där vårdnadshavare har förordnats särskilt för barnet. Inte heller då är informationssamtal aktuellt. Den nya paragrafen bör alltså inte om- fatta dessa mål eller ärenden. 9.5.11Den praktiska handläggningen i domstol I detta avsnitt beskriver vi hur vårt förslag kommer att påverka tingsrättens praktiska hantering av familjemål. En förälder som inleder en process och framställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge måste ge in ett giltigt samtalsintyg som visar att han eller hon har deltagit i ett informationssamtal. För det fall parterna är överens har de möjlighet att ansöka gemensamt om vårdnad, boende och umgänge. Domstolen får därför utgå från att ett yrkande är tvistigt om det framställs av en part. Om föräldern inte har bifogat ett samtalsintyg ska tingsrätten med stöd av 42 kap. 3 § RB förelägga parten att komplettera ansökan, vid äventyr av avvisning. Parten kan lämna in ett giltigt samtalsintyg eller visa att yrkandet medges av den andra föräldern. Utgångspunkten är att en förälder inte ska kunna delta i samtal när målet handläggs i domstol och där begära anstånd med att ge in intyget. Ett syfte med det föreslagna systemet är att undvika att föräldrarna processar i domstol. Om det regelmässigt skulle vara tillåtet att ”läka” en bristande processförutsättning när målet redan finns i domstol uppnås inte detta syfte. Samtalet måste alltså nor- malt ha ägt rum innan föräldern framställer sitt tvistiga yrkande. Om en förälder kompletterar med ett samtalsintyg som är daterat i nära anslutning till att yrkandet framställdes finns det dock enligt vår mening inget som hindrar att domstolen tillåter att föräldern framställer yrkandet på nytt.