sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — Det finns ett evidens- belagt samband mellan skolans miljö och elevers skolprestationer (se t.ex. m.fl. 2014). Särskilt betonas relationen mellan skol- faktorer, elevers skolprestationer och deras psykiska hälsa. Skol- faktorer som klassrumsmiljö och skolklimat, relationen mellan lärare och elev och mellan elever påverkar barns och ungas lärande och utveckling i hög grad (se t.ex. m.fl. 2010). Skolmiljön på- verkar också personalens arbetsmiljö och hälsa, liksom deras möjlig- heter att kunna möta elevers behov på ett bra sätt. Hela lärandemiljön är därför viktig för att varje elev ska kunna utvecklas så långt som möjligt. Skolan har ett ansvar för att skapa lärandemiljöer som främjar elevers lärande, utveckling och hälsa (prop. 2009/10:165; skollagen [2010:800]). Enligt skollagen ska utbildningen utformas på ett En god miljö för lärande och utveckling sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §), att alla elever genom stöd och stimulans ges möjlighet att kunna utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar (1 kap. 4 § skollagen) samt att det ska finnas elevhälsa som arbetar förebyggande och hälsofrämjande (2 kap. 25–28 §§). 9.1Insatser för en trygg lärmiljö som främjar studiero Svensk skola uppvisar sämre förhållanden, jämfört med OECD- genomsnittet, när det gäller viktiga aspekter av elevers lärandemiljöer (2015a). Elever i uppger, i högre grad än elever i många andra länder, att de upplever oordning och bristande studie- ro på lektionerna och ger även uttryck för bristande motivation, engagemang och uthållighet. I många skolor råder problem med ogil- tig frånvaro, sena ankomster och låga förväntningar på elevers presta- tioner från både skolans och föräldrars sida. Problemen med bristande trygghet och studiero i svensk skola uppmärksammas även i TALIS- studien (2014b), som undersöker lärares och rektorers upplevelser av de undervisnings- och lärmiljöer de arbetar i. Den enkät som Skolinspektionen genomför , , samt återkommande undersökning Attityder till skolan redovisar en liknande problembild (se t.ex. Skolinspektionen 2017a, b; 2016k). Skolans styrdokument föreskriver att skolan ska erbjuda en god miljö för utveckling och lärande, där skolan ska sträva efter att vara en social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Det är skolans, och ytterst rektorns, ansvar att skapa en sådan skolmiljö. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165) betonas be- tydelsen av att elever, lärare och annan skolpersonal känner ett gemen- samt ansvar för arbetsmiljön på skolan och har respekt för varandra. Frågan om trygghet och studiero i skolan är viktig för att ge både elever och skolans personal en god arbetsmiljö och för att skapa en god lärandemiljö där elevers ges goda förutsättningar för utveckling och lärande. Detta understryker kopplingen mellan trygghet och studiero, skolans breda demokrati- och värdegrundsarbete och skolans kunskapsuppdrag. En god miljö för lärande och utveckling 9.1.2Kommissionens bedömningar och förslag Kommissionens förslag: I läroplanen för , förskole- klassen och fritidshemmet och läroplanen för gymnasieskolan ska rektorns ansvar förtydligas gällande trygghet och studiero. Läro- planerna ska också kompletteras så att de markerar att elever ska visa respekt och hänsyn för lärare och andra elever, samt betonar vikten av att eleven genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god skolmiljö. Kommissionens bedömning: Det är angeläget att de disciplinära åtgärdernas tillämpning i klassrummen utvärderas. Om utvärder- ingen visar problem med tillämpningen bör regelverket ändras för att säkerställa att lagstiftningen är tillräcklig på området. Skolledare och lärare måste känna sig säkra på vilka befogenheter de har. Det finns ett stort behov av både kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning om arbetssätt, metoder och strukturer som är effektiva för att förebygga problem med otrygghet och oroliga studiemiljöer. Det är av stor betydelse att lärarstuderande ges möj- lighet att, under handledning av erfarna och skickliga handledare, utveckla sitt ledarskap i klassrummet. Detta är vidare ett område som är väl lämpat för praktiknära forskning. De kunskaper och erfarenheter som finns nationellt och inter- nationellt bör sammanställas och spridas, och göras tillgängliga för rektorer, lärare och andra personalgrupper i skolan. Skolans personal och elever har ett gemensamt ansvar för en god skolmiljö, men ett särskilt ansvar vilar på rektorn Skollagen föreskriver, som nämnts, att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). De övergripande bestämmel- serna om kraven på en god arbetsmiljö regleras i arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsmiljölagstiftningen gäller i skolan, för såväl elever som skolpersonal. Det är skolhuvudmannen som har det yttersta ansvaret för att skolan lever upp till lagstiftningens krav. En god arbetsmiljö i skolan omfattar både fysiska och psykosociala aspekter (2015). har förtydligat att skolors En god miljö för lärande och utveckling arbetsmiljöarbete för en säker skola handlar om allt från brandsäkerhet till psykosocial arbetsmiljö, och därmed behöver ske på flera plan (2016l). Det är rektorn som ansvarar för skolans arbets- miljö, för uppföljning och för att vidta förbättringsåtgärder. Det är dock ytterst huvudmännens ansvar att se till att det finns en rektor på varje skola som förmår att ta ett sådant ansvar, samt att ge rektorn och skolan resurser och möjligheter att skapa en god lärmiljö. En förutsättning för en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är att elever, lärare och annan personal känner ett gemensamt ansvar för arbetsmiljön på skolan och har respekt för varandra. Det är även viktigt att skolan samarbetar med elevernas vårdnadshavare för att skapa gemensamma förutsättningar för en trygg skolmiljö. Det ingår även i elevhälsans generella arbete att främja elevers lärande, ut- veckling och välbefinnande (prop. 2009/10:165; & 2016). Grunden till en säker skola är att alla kan känna trygghet och studiero. För att uppnå det behövs ett aktivt arbete på skolan med värdegrund och likabehandling, med att motverka kränkningar och göra elever delaktiga i det vardagliga arbetet och i framtagandet av ordningsregler (2016l). Enligt skollagen ska rektorn be- sluta om ordningsregler som ska vara utarbetade tillsammans med eleverna (5 kap. 5 §). Genom Skolinspektionens årliga skolenkät (se t.ex. Skolinspek- tionen 2017b) och återkommande undersökning Atti- tyder till skolan (2016k) ges en bild av hur det ser ut på landets skolor när det gäller trygghet och studiero. Undersökningarnas resultat visar det finns problem med lärandemiljöerna på många av skolorna. Många elever känner sig inte trygga och uppger att de är rädda för andra elever i skolan och att de upplever att de blir kränkta av både andra elever och av lärare. Det framkommer också att många elever upp- lever bristande studiero och att andra elever stör ordningen på lek- tionerna. Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning visar att det råder stor spridning mellan landets skolor i dessa frågor, och hur aktivt skolornas arbete är för att främja trygghet och studiero. () har genomfört en undersökning av barns upplevelser av skolan som visar på flera negativa hälso- effekter av bristande studiero i skolan (SCB 2012). Elever som upp- lever att det inte är lugnt i klassrummet anger oftare att de har pro- blem med huvudvärk, magont och sömnsvårigheter. Detta är i sin En god miljö för lärande och utveckling tur faktorer som påverkar elevers möjligheter att tillgodogöra sig undervisningen i skolan. Detta understryker kopplingen mellan skol- miljö, elevers hälsa och välbefinnande och elevers kunskapsutveckling och skolprestationer. När det gäller kopplingen mellan studiero och skolprestationer har internationell forskning visat på att det finns ett starkt samband mellan lärmiljöer präglade av ordningsproblem och skolprestationer både på individ- och skolnivå (se t.ex. Arum & 2012). I en kunskapsöversikt betonar (2012) att en trygg och lugn skolmiljö där elever uppträder respektfullt mot varandra och mot sina lärare är en grundläggande förutsättning för en väl fungerande undervisning. Arbetet med att främja trygghet och studiero, och i övrigt skapa en god skolmiljö, kan och bör enligt kommissionen bedrivas av alla skolhuvudmän, på alla skolor. Skolhuvudmän och rektorer behöver genom uppföljning och analyser säkra sin kunskap om den egna verksamheten och på basis av detta driva ett aktivt utvecklingsarbete. Detta gäller såväl olika elevgruppers kunskapsutveckling som trygg- het och studiero. Skolans ledning måste vara tydlig med vilka regler som ska gälla på skolan för att därmed ge personalen förutsättningar att enas i arbetet med att säkerställa trygghet och studiero. Det kan t.ex. handla om att gemensamt utarbeta rutiner för skolans arbete med ordnings- frågor. En sådan aspekt är att ge lärare och övrig skolpersonal stöd i att vidta disciplinära åtgärder. Här behöver även rektorn stöd av huvudmannen. Det är rektorns ansvar att skolan upprätthåller ord- ning och studiero. Rektorn ska också kräva av och stödja lärare att inom ramen för lagstiftning och ordningsregler säkra en lugn studie- miljö. Som Skolinspektionen betonat är det ytterst huvudmannens ansvar att rektorerna ges tillräckliga förutsättningar för detta och att de sköter denna uppgift. Det är mycket viktigt att lärare inte känner rädsla för att ingripa. Det behöver vara tydligt för både elever och personal på skolan vilka konsekvenser som följer om någon bryter mot ordningsreglerna. Det är, som betonats, rektorns ansvar att skolan upprätthåller ordning och studiero. Kommissionen föreslår därför att rektorns ansvar för trygghet och studiero förtydligas i läroplanen för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet och läroplanen för gym- nasieskolan. Nuvarande formulering i avsnitt 2.8 Rektors ansvar fast- ställer att ansvaret avser att ”skolans arbetsmiljö utformas så att En god miljö för lärande och utveckling eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel”. Kommissionens förslag innebär att det i rektors ansvar för skolans arbetsmiljö även ska in- gå ett explicit ansvar för trygghet och studiero. Vidare föreslår kommissionen kompletteringar i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet och läroplanen för gymnasieskolan som markerar att elever ska visa respekt och hän- syn för lärare och andra elever som en del av det gemensamma an- svaret för arbetsmiljön på skolan. Utvärdering av bestämmelser om disciplinära åtgärder skollag innebar nya bestämmelser gällande trygghet och studiero. De nya reglerna gav i alla skolformer, förskolan undan- taget, utökade rättigheter och skyldigheter för huvudmannen och rektor att utforma utbildningen på ett sådant sätt att alla elever till- försäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Detta innefattade bl.a. nya bestämmelser gällande disciplinära åtgärder. En förutsättning för en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är, som diskuterades i föreliggande delavsnitt, att elever, lärare och annan personal känner ett gemensamt ansvar för arbets- miljön på skolan och har respekt för varandra. I en juridisk vägledning inom området trygghet och studiero beskriver (2014e) hur detta bl.a. innebär att elever ska ges möjlighet att delta i utformningen av lärandemiljön, t.ex. genom att medverka i utarbetandet av ordnings- regler. Det finns dock situationer då de förebyggande åtgärderna inte är tillräckliga och där skolan kan behöva använda de disciplinära åt- gärder som finns i skollagen för att skapa en god studiemiljö. I juridiska vägledning (2014e) beskrivs att rektor eller lärare får vidta omedelbara och tillfälliga åtgärder för att skapa trygghet och studiero eller för att komma tillrätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Det kan t.ex. handla om till- rättavisningar eller omflyttningar i klassrummet för att sära på elever, om en rektor eller en lärare behöver gå emellan två elever som bråkar eller för att stoppa skadegörelse. De disciplinära åtgärder som regleras i 5 kap. skollagen är utvis- ning, kvarsittning (före och efter lektionstid), tillfällig omplacering, En god miljö för lärande och utveckling tillfällig placering på annan skolenhet, avstängning och omhänder- tagande av föremål. Oavsett åtgärd, får den vidtas endast om den står ”i rimlig proportion till åtgärdens syfte och övriga omständigheter” (prop. 2009/10:165, s. 323). Syftet med de nya bestämmelserna av- seende disciplinära åtgärder var att ge ett större utrymme för rektorn och lärarna att använda åtgärder för att skapa en trygg och lugn studiemiljö. Befogenheterna att genomföra åtgärderna tydliggjordes. Exempelvis avsågs införandet av en enhetlig reglering för alla skol- former skapa en tydlighet på området. I förarbetena betonas även att de disciplinära åtgärdena inte ska användas i bestraffningssyfte, utan avser att skapa en bättre skolsituation för den aktuella eleven och för övriga elever på skolan. I delbetänkandet gjorde kommissionen bedömningen att reger- ingen bör initiera en utvärdering av skollagens bestämmelser om disciplinära åtgärder. Detta då det framgått att lärare och rektorer ändå känner osäkerhet kring hur de får och kan agera i situationer där trygghet och studiero behöver värnas. Kommissionen anser således att det är angeläget att de discipli- nära åtgärdernas tillämpning i klassrummen utvärderas. Om utvär- deringen visar på problem med hur den nya lagstiftningen fungerar ute i landets skolor och klassrum bör regelverket ändras för att säker- ställa att lagstiftningen är tillräcklig på området. Skolledare och lärare måste känna sig säkra på vilka befogenheter de har. Kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning om arbetssätt som främjar trygghet och studiero Det finns stora skillnader mellan landets skolor avseende huruvida elever upplever en trygg och lugn studiemiljö (se t.ex. Skolinspek- tionen 2017b). Detta visar dels att det finns problem på flera håll gällande arbetssätt som främjar trygghet och studiero, men också om att det finns skolor där detta arbete fungerar. I en kvalitetsgranskning av skolors arbete med att säkerställa studiero konstaterar Skolinspektionen att det framkommer gemen- samma drag i de klassrum som bedöms ha god studiero (Skolinspek- tionen 2016a). Det handlar om att det finns en tydlig struktur och att lektionernas innehåll sätts in i ett sammanhang, att lärarna är tydliga i sina instruktioner och med vilka förväntningar de har på eleverna. Vidare visar läraren ett tydligt ledarskap och tar ansvar för ord- En god miljö för lärande och utveckling ningen i klassrummet, finns tillgänglig och ger stöd till elever om så behövs. Eleverna har ett eget ansvar för att lösa uppgifter självständigt eller i grupp. I sin årsrapport beskriver Skolinspektionen (2016b) elevers rätt till en trygg skolmiljö som en likvärdighetsfråga. De elever som har en otrygg och stökig skolmiljö kan inte förväntas nå kun- skapsmålen i samma utsträckning som elever i skolor vars studie- miljö präglas av lugn och trygghet. Det finns inga allmänna råd eller stödmaterial framtagna som specifikt rör arbetet med trygghet och studiero i skolan. har som nämnts utarbetat en juridisk vägledning om trygghet och studiero som bland annat redogör för skollagens förarbeten (2014e) samt allmänna råd och stödmaterial gällande skolornas arbete mot grovt våld i skolan, trakasserier och kränkande behandling (Skol- verket 2009, 2012b, 2015i). Det finns även ett avsnitt om trygghet och studiero i ett stödmaterial för skolornas värdegrundsarbete där kopplingen mellan värdegrundsarbetet och elevernas studiero, samt den fysiska skolmiljöns betydelse för lärandet, betonas (2013e). Det finns dock inte något samlat stödmaterial som skulle kunna utgöra ett stöd för skolornas förebyggande arbete, samt för att påvisa vilka åtgärder och insatser som har god effekt för att främja trygghet och studiero samt hantera problem med såväl skol- klimat som enskilda elevers beteende i skolan. Kommissionen kan konstatera att det finns ett behov av både kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning gällande arbetssätt, metoder och strukturer som är effektiva för att förebygga problem med otrygghet och oroliga studiemiljöer. Mot bakgrund av detta vill kommissionen betona vikten av att arbetet kring trygghet och studiero systematiseras. Kommissionen vill även understryka bety- delsen av att lärarstuderande under sin utbildning ges möjlighet att, under handledning av erfarna och skickliga handledare, utveckla sitt ledarskap i klassrummet (se avsnitt 5.2). De kunskaper och erfarenheter som finns nationellt och inter- natioenellt bör sammanställas och spridas, och göras tillgängliga för rektorer, lärare och andra personalgrupper i skolan. Regeringen har aviserat att kommer att ges i uppdrag att ta fram modeller för kollegial kompetensutveckling gällande trygghet och studiero med utgångspunkt i lärarens ledarskap. Det är, menar kommissionen, en åtgärd som svarar mot behovet av kunskapsspridning och erfaren- En god miljö för lärande och utveckling hetsutbyte om effektiva arbetssätt. Detta är vidare ett område som är väl lämpat för praktiknära forskning (se avsnitt 5.3). Betydelsen av elevens egen ansträngning och delaktighet i att ta ansvar för sitt lärande och för skolmiljön bör betonas Internationell forskning visar att förmågor såsom t.ex. uthållighet, självdisciplin, noggrannhet, samvetsgrannhet och förmågan att sam- arbeta med andra och planera och lösa uppgifter har stor betydelse för elevers skolresultat, men även på för individers möj- ligheter på arbetsmarknaden och socioekonomiska status (2013d). Dessa förmågor av socialt, mentalt och emotionellt slag är exempel på så kallade icke-kognitiva förmågor. har det engelska begreppet ”grit”, vilket på svenska kan översättas till ihär- dighet, uthållighet eller ansträngning, kommit att få stort genomslag i synen på lärande (se t.ex. 2016). Internationell forskning påvisar vikten av förmågan att vara uthållig, noggrann och hålla fast vid långsiktiga mål och hur detta är relaterat till skolprestationer – och även att ”grit” kan tränas upp (se t.ex. Duckworth m.fl. 2007; Eskreis-Winkler m.fl. 2014). I tidigare läroplaner för () fanns formuler- ingar om uthållighet, noggrannhet och utveckling av goda arbets- vanor. Ingenting av detta återfinns i dagens läroplanstexter, även om där omnämns att eleven ska utveckla sin förmåga att ta ansvar. En slutsats som kan dras är att en del av de färdigheter som forsk- ning visar kan vara förknippade med goda skolresultat inte längre finns nämnda i skolans styrdokument (2013d). Mot den bakgrunden föreslår kommissionen nya formuleringar i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet och läroplanen för gymnasieskolan som betonar vikten av att eleven genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god skolmiljö. Dessa formuleringar ersätter förslagsvis de som finns om att elever ska ta ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö. En god miljö för lärande och utveckling 9.2Ökade inslag av stöd och stimulans Det finns flera indikationer på att det svenska utbildningssystemet brister i att ge alla barn och elever stöd och stimulans att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar. Skolinspek- tionens tillsyn och kvalitetsgranskning visar att var femte grund- skola fått kritik när det gäller detta (Skolinspektionen 2014d). Ofta handlar kritiken om att undervisningen inte i tillräcklig grad an- passas efter elevernas behov och förutsättningar. Undervisningen inriktas både innehållsmässigt och i arbetssätt mot en medelnivå, vilket får som konsekvens att den missar de elever som behöver mer stimulans och utmaningar, som de elever som behöver extra anpassningar och stöd inte heller får det. I Skol- verkets Attityder till skolan (2016k) framkommer att lärare upp- lever svårigheter med att anpassa undervisningen efter elevers olika förutsättningar och behov, både för de elever som är i behov av stöd och de elever som behöver mer stimulans och utmaningar. Den svenska skollagstiftningen genomsyras av tanken om inklu- dering, och detta är även en av de styrkor i det svenska skolsystemet som särskilt betonas av (2015a). Skollagen är tydlig med att alla barn och elever har rätt att genom stöd och stimulans kunna utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar i enlighet med utbildningens mål (1 kap. 4 §). Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling (3 kap. 3 §). Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska eleven skyndsamt ges extra anpassningar eller särskilt stöd (3 kap. 5a, 8–10 §§). Elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd utgör en heterogen grupp. Den vanligaste orsaken till att elever i grund- skolans tidigare årskurser behöver stöd är läs- och skrivsvårigheter, medan det för äldre elever är vanligt med koncentrationssvårigheter, inte sällan i kombination med kunskapsmässiga svårigheter (Skol- verket 2011c). Det finns även särskilda grupper av elever som kan vara i behov av extra anpassningar och särskilt stöd, t.ex. elever med ett annat modersmål eller elever med funktionsnedsättningar (inkl. neuropsykiatriska diagnoser) (se t.ex. 2012; 2016; Kommuner och Landsting En god miljö för lärande och utveckling 2014; Skolinspektionen 2012b, 2014c; 2009c, ). Det finns även elever som, utan att ha en medicinsk diagnos, har olika former av inlärningssvårigheter vilket kan föranleda att de behöver extra anpassningar och särskilt stöd. Uppgifter från visar att svensk skola brister när det gäller att tidigt uppmärksamma elever i behov av särskilt stöd (2014f). Mängden åtgärdsprogram ökar successivt mellan årskurs 1 och 9. Den successiva ökningen av antalet åtgärdsprogram kan vara ett resultat av att skolan inte vidtar de åtgärder som behövs för att säkerställa att eleverna når de nationella kunskapskrav som minst ska uppnås, eller vidtar verkningslösa åtgärder. Det är en utmanande uppgift för skolor och lärare att ge alla barn och elever det stöd och den stimulans som de behöver. För att lärare ska ha möjlighet att anpassa undervisningen behöver de förutsättningar för detta (se t.ex. Skolinspektionen 2014d, 2017a). Även om det kan finnas verksamheter som arbetar med stöd och stimulans på ett bra sätt så är den samlade bilden på nationell nivå att det finns stora svårigheter att leva upp till skollagens inten- tioner. Detta återspeglas i den internationella TALIS-undersök- ningen som undersöker lärares och rektorers upplevelser av de lär- miljöer där de arbetar (2014b). I jämförelse med andra länder upplever svenska lärare i lägre grad att elever i behov av särskilt stöd får den hjälp de skulle behöva. Det framkommer också att undervisning av elever i behov av särskilt stöd är ett område inom vilket svenska rektorer och lärare ser ett stort behov av kom- petensutveckling. Skolors svårigheter med att ge eleverna bra stöd och stimulans har med skolans organisation, resurser och kompetens att göra. Specialpedagogisk forskning påvisar dock att det även finns ett pro- blem i när det gäller synen på inkludering i förhållande till att identifiera elever i behov av särskilt stöd (2016). Det finns på många håll en motvilja mot att kategorisera elever. Detta har sin historiska grund i de reaktioner som växte fram i , och i andra delar av världen, mot de strömningar där individer med funktionsnedsättningar betraktades som bärare av ärftliga defekter och ibland till och med som en samhällsfara.