sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Lik- som har beskrivits ovan (se avsnitt 7.14.2) får det antas att med arbete i ett företag också följer en viss inkomst, även om den inte alltid ges som en relativt direkt motprestation för arbetet på samma sätt som för anställda. Det kan i stället handla om att hålla företaget aktivt för att verksamheten i förlängningen ska generera inkomst. På samma sätt som när det gäller frågan om visst arbete ska vara tillåtet med hel föräldrapenning kan inte heller en ersättning som beräknas på en fem dagars arbetsvecka och som innebär att det lämnas fritt att arbeta under anses följa principen att föräldrapenningen ska kompensera för inkomstbortfall. Ambitionen är att de som omfattas av socialförsäkringarna så långt möjligt ska behandlas lika inom ramen för dessa, oavsett sysselsätt- ningsform. En exakt enhetlighet är dock svår att uppnå, både rättsligt och faktiskt, bl.a. på grund av sysselsättningsformernas olika förut- sättningar och villkor. Utredningen gör sammanfattningsvis bedömningen att det inte finns några särskilda ändringar i regelverket som utredningen kan föreslå enbart ur perspektivet att komma till rätta med de beskrivna svårigheterna för företagare att ta del av föräldraförsäkringsförmå- nerna. Regelverken om förmånerna gäller i stort sett lika för alla oav- sett sysselsättning. En del av de ändringar som har föreslagits från företagarhåll skulle dessutom innebära avsteg från både grunderna för förmånerna i sig och de principiella grunderna för de arbetsbaserade socialförsäkringarna i stort på ett sätt som inte kan anses försvarbart, och skulle till vissa delar inte vara förenliga med det uppdrag som utredningen har. Den problematik som har framförts bedöms snarare ha med andra faktorer än bestämmelserna om förmånerna i sig att göra. Vissa svårigheter som företagare har att använda föräldraför- säkringen har sin grund i att det på grund av företagandets natur är svårt att vara ledig från verksamheten för att vårda barn. Detta fram- går bland annat av undersökningar som har gjorts av Företagarna och av LRF:s jämställdhetsakademi (se Företagarna 2015, s. 7; LRF:s jämställdhetsakademi 2014, s. 10). Detta har sin grund i bland annat inkomstmönster och arbetstider, som ofta skiljer sig från anställdas. Inkomstbortfallet kan också ske på olika sätt. För en företagare kan det exempelvis i högre omfattning än för anställda vara så att en för- äldraledighet inte bara innebär inkomstbortfall under ledigheten, utan även att inkomsten blir lägre efter en ledighetsperiod. Detta kan medföra ett större behov av att utföra arbete även då föräldern i grunden är hemma med sitt barn. Svårigheterna föreligger dock inte för alla företagare. Det är inte heller så att alla anställda kan använda föräldraförsäkringen på ett obegränsat sätt. Överhuvudtaget är föräldrars förutsättningar att vara lediga för att vårda sina barn mycket varierande och styrs till viss del av villkoren för den enskilda förälderns förvärvsarbete, oavsett om det handlar om anställning eller företagande. Regelverket ska omfatta alla dessa. Från företagar- håll är det framförallt föräldrapenningen som har lyfts fram som ett förbättringsområde. Enligt utredningens bedömning kan de svårig- heter som är hänförliga till företagandets karaktär svårligen lösas in- om ramen för den flexibla försäkring som föräldrapenningen redan innebär. De förslag som utredningen lämnar i fråga om föräldrapen- ningen innebär visserligen vissa ändringar som kan medföra att flexi- biliteten minskar något jämfört med , men bestämmelserna om hur arbete kan kombineras med uttag av föräldrapenning på olika förmånsnivåer berörs inte. Därutöver lämnas vissa förslag som, även om de inte har haft företagares situation i sikte, kan förväntas för- enkla även deras vardagsliv med arbete och familj (se avsnitt 7.10). Om problematiken har sin grund i att kompensationsnivån i för- hållande till ett verkligt inkomstbortfall är för låg (se t.ex. Företagar- nas undersökning när det gäller skälen till kort ledighet, Företagarna 2015, s. 7 f.), så bör lösningen sökas i de grundläggande bestämmel- serna om beräkning av SGI. Dessa bestämmelser påverkar dock inte bara föräldraförsäkringen och bör därför hanteras i ett större sam- manhang, vilket utredningen varken har i uppdrag eller förmåga att göra. Det bedöms inte vara motiverat att införa nya särlösningar in- om föräldraförsäkringen. behandlas fortfa- rande de förslag till ändringar i de generella bestämmelserna om SGI som har lämnats av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21). Regeringen har aviserat att det inom ramen för det arbetet kommer att lämnas lagförslag till för att förstärka företagares försäkringsskydd (prop. 2017/18:1, utg.omr. 10, s. 41). Förslag till sådana ändringar har skickats ut på remiss (, 2017a). Sådana svårigheter i användningen av föräldraförsäkringsförmå- nerna som har sin grund i kunskapsbrister hos mottagarna om hur föräldrapenningen kan användas, bör kunna hanteras genom infor- mationsinsatser från . har arbe- tat med och fortsätter att arbeta med att utveckla informationen till enskilda. Utredningen kan konstatera att det är ett faktum att företagare använder föräldraförsäkringen i lägre omfattning än anställda. Om det innebär att företagande föräldrars barn har mindre tillgång till sina föräldrar än de har behov av är det ur ett barnperspektiv mindre tillfredsställande. Manliga företagare använder färre dagar med för- äldrapenning än vad som är fallet för män som är anställda. För kvin- nor är skillnaderna inte så stora mellan företagare () och anställda, dock skiljer sig uttaget också åt beroende på företagsform (se avsnitt 6.3.4). I likhet med vad som gäller för anställda kan en delförklaring till att män inte använder föräldrapenning i större om- fattning vara normer och föreställningar om familj och föräldraskap (se mer om detta i kapitel 4). Exempelvis framgår av de intervjuer som LRF:s jämställdhetsakademi har gjort kring föräldraledighet att vissa egenföretagare ser attityder och traditioner som den största anledningen till varför inte fler par delar på föräldraledigheten (LRF:s jämställdhetsakademi 2014, s. 17 och 20). Det är svårt att se hur förändringar inom ramen för regelverket om föräldraförsäkringen kan komma till rätta med de svårigheter som har beskrivits (jfr 2014, s. 182). Trots att vissa ut- redningar har tittat på företagarnas situation inom ramen för trygg- hetssystemen och lämnat förslag till vissa ändringar i regelverket (se SOU 2008:89; SOU 2015:21) kvarstår mycket av den problematik som ligger till grund för de förslag till förändringar som framförs från företagarhåll. Det arbete som pågår inom , bl.a. för att fånga upp förslagen som har lämnats av Parlamentariska social- försäkringsutredningen, kan förhoppningsvis innebära vissa lösningar som medför att företagande föräldrar känner att de bättre kan använ- da föräldraförsäkringen. 7.15Studenters villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen Bedömning: De generella förslag som utredningen lämnar om förändringar inom föräldraförsäkringen kommer även studerande föräldrar till godo. Ytterligare förändringar av villkoren för för- äldraförsäkringsförmånerna bör inte göras enbart ur ett stude- randeperspektiv. Inte heller bör beräkningsgrunden för den sjuk- penninggrundande inkomsten för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning förändras enbart för studerande. Utredningen instämmer i det förslag som har lämnats i pro- memorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande om att utvidga det allmänna skyddet för den sjukpen- ninggrundande inkomsten för studerande till att omfatta även tid när en person bedriver studier utan studiemedel. Det bör i ett annat sammanhang utredas om studiemedel i form av tilläggsbidrag för studerande bör kunna delas då båda för- äldrarna studerar eller om rätten till sådant bidrag bör utformas på annat sätt för att understödja ett jämställt föräldraskap för för- äldrar som studerar. Vidare bör det utredas om det bör göras möjligt att behålla studiemedel under graviditeten för studenter som har risker i sin studiemiljö under exempelvis en praktik- period och där det saknas möjlighet till anpassning av arbetsmiljö eller arbetsuppgifter och möjlighet till omplacering. 7.15.1Studenters ekonomiska situation och beräkning av ersättning Av studerande som har barn angav att deras studieekonomi är ganska bra, bra eller mycket bra i en enkätundersökning . Det kan jämföras med studerande utan barn där motsvarande andel är högre, . Bland dem som har barn har upplevelsen av studie- ekonomin dock förbättrats något sedan den senaste undersökningen 2013. (CSN 2016) Med barn kommer en större försörjningsbörda och mer obetald tid med omsorgs- och hemarbete. Studerande föräldrar kan därför ha utmaningar både när det gäller försörjning och möjlighet att kombinera studier med familjeliv. Enkäten omfattade studerande på många olika nivåer och med olika omfattning på studierna. samt för urvalsgrupperna var att studenterna studerade på utbildningar som var studiemedelsberättigande. Det är även den grupp som varit i fokus för utredningens kartläggningsarbete. Studier som bedrivs på annat sätt kan ske exempelvis genom arbetsgivarens försorg eller inne- fatta vissa omställningsåtgärder som täcks av försäkringar eller kollek- tivavtal. Gruppen studerande är heterogen och möter olika sorters utmaningar, vilket även är fallet för föräldrar som förvärvarbetar. För den förälder som inte har en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) finns ingen rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå men en möjlighet att få ersättning på grund- och lägstanivå. Dessutom finns för föräldrapenning på sjukpenningnivå ett särskilt krav på viss tids försäkring före barnets födelse. Ersättningens nivå är densamma oavsett anledning till att föräldern inte har arbetat innan han eller hon blev förälder, dvs. oavsett om det är studier, arbetslöshet eller andra skäl som är orsaken till att etableringen på arbetsmarknaden har skjutits upp eller inte varit aktuell. När en student behöver av- bryta studierna för att vårda barn med föräldrapenning förändras den ekonomiska situationen. Studiemedel och studiehjälp betalas inte längre ut och i relation till ersättning på grundnivå med föräldra- penning är inkomstbortfallet stort, kompensationsgraden ligger lägre jämfört med vad som är fallet för exempelvis förvärvsarbetande föräldrar. Det har därför i vissa tidigare sammanhang argumenterats för att studenter som inte är försäkrade för arbetsbaserad föräldra- penning ska ha separata lösningar när det gäller rätten till föräldra- penning, exempelvis genom att studiemedel ska kunna utgöra grund för SGI och att dagbeloppet i föräldrapenningen därmed skulle kun- na bli högre, eller att föräldrapenning ska betalas ut i nivå med studiemedlen. Utredningen ser dock ingen anledning till att på det sättet förändra beräkningsgrunden för den sjukpenninggrundande inkomsten eller föräldrapenningens storlek. Det kan konstateras att studiestöd har en helt annan karaktär än de inkomster som ligger till grund för SGI. Studiestöd utgörs av bidrag och lån som inte är skatte- pliktiga och som inte ligger till grund för någon avgift motsvarande de socialavgifter som betalas in i fråga om ersättning för arbete för att finansiera bl.a. föräldraförsäkringssystemet. Om ett införande av stu- diestöd som en sjukpenninggrundande inkomst överhuvudtaget skulle anses vara aktuellt, skulle det behöva följas åt av förändringar inom andra regleringar, såsom de som avser skatter och avgifter till staten, för att de principiella utgångspunkterna för SGI inte skulle förändras. Grundnivån i föräldrapenningen har höjts i ett antal olika steg och ligger på . Grundnivån inom föräldra- penningen utgör en miniminivå för det största antalet föräldrapen- ningdagar för samtliga föräldrar som omfattas av försäkringen. För en högre ersättning är det inkomstbortfallsprincipen som är styran- de. Denna princip ska enligt direktiven för utredningens arbete fort- satt vara central i föräldraförsäkringen. Grundnivån är inte indexerad på samma sätt som studiemedlen är. Det innebär att minskar kompensationsnivån för studenter som blir föräldrar, avbryter stu- dier och i stället får ersättning på grundnivå under föräldraledig- heten. En indexering av grundnivån anses dock inte motiverad. En höjning av grundnivån bör heller inte göras selektivt, dvs. för enbart vissa grupper, utan bör gälla generellt för dem som enbart är försäk- rade för bosättningsbaserade förmåner eller som har en sjukpenning- grundande inkomst som understiger det avsedda dagbeloppet. Efter- som inkomstbortfallsprincipen även fortsatt ska utgöra grunden för försäkringen kan grundnivån inte vara för hög, då en för hög nivå kan minska incitamenten till arbete. Det kan även konstateras att det finns generösa regler för studen- ter som har arbetat före studierna. Studenter med arbetslivserfarenhet har vissa möjligheter att skydda en SGI baserad på det tidigare arbetet. Motivet till att en upparbetad SGI ska vara skyddad under studier är att det uppmuntrar till ett livslångt lärande. Skyddstiderna gör det på så sätt möjligt att växla mellan arbete och studier utan att försäkringsskyddet försvinner. Bestäm- melserna om SGI-skydd innebär att det är möjligt att få föräldrapen- ning på sjukpenningnivå efter det att arbetet utfördes. Möjlig- heten att få sin SGI skyddad under studierna gäller dock enbart när studenten använder studiestöd. Det kan innebära stora problem för dem som finansierar studierna på egen hand eller inte kan få studie- stöd av olika skäl, då de riskerar att bli av med en eventuell upp- arbetad SGI. Det är också studietiden i sig som bör utgöra en skydds- värd situation, inte att föräldern använder studiemedel. Utredningen instämmer därför i det förslag som har lämnats i promemorian Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande (, 2017b) om att nuvarande SGI-skydd ska utvidgas till att omfatta även studerande som inte uppbär studie- medel. För studerande som dessutom är föräldrar är försörjningen och möjligheten att kombinera studier och familjeliv i huvudsak något som löses inom utbildningspolitiken genom att det finns möjlighet till studiemedel. För att stärka studerande föräldrars ekonomi kan dessutom studiemedel i form av tilläggsbidrag utbetalas. Bidraget är ett tillägg för utökad försörjningsbörda för barn och har därmed stora likheter med stöd som i övrigt infaller inom ramen för den ekonomiska familjepolitiken. Det kan konstateras att tilläggsbidraget är utformat på ett sådant sätt att det inte kan delas mellan två studerande vårdnadshavare och inte heller om de studerande föräld- rarna bor isär och barnet bor växelvis. Det skulle därför kunna över- vägas om bestämmelserna för tilläggsbidrag bör ändras i likhet med vad som gäller för barnbidraget i syfte att främja ett jämställt föräldraskap när båda vårdnadshavarna är studerande. Sådana över- väganden avser dock inte föräldraförsäkringen och ingår inte i utred- ningens uppdrag, utan bör utredas i ett annat sammanhang. Föräldraförsäkringens roll för de föräldrar som bedriver aktiva hel- tidsstudier är normalt sett begränsad. Föräldrarna har möjlighet att använda föräldrapenning som de studerar, men det förut- sätter att studierna inte utgörs av bundna heltidsstudier som för- hindrar att kravet på att vårda barnet kan uppfyllas. Föräldrapenning kan även användas när föräldern studerar på deltid eller under exem- pelvis sommaruppehåll. Det torde inte vara möjligt att kombinera studier och heltidsomsorg om barn och av- vägningen mellan studietakt, nedlagd tid på studier respektive vård av barn bör därför lämnas utan ytterligare reglering. För de föräldrar som inte arbetar eller som inte är arbetssökande med arbetslöshetsersättning parallellt med studierna finns ingen rätt till tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt eller smittat eller när den ordinarie vårdaren är sjuk. I stället ges möjlighet att behålla stu- diemedel då barnet behöver vård och föräldern behöver avstå studier. Det har dock lyfts fram som ett problem att det saknas möjlighet för föräldrar som inte omfattas av den arbetsbaserade försäkringen att få lämna rätt till tillfällig föräldrapenning till någon annan som kan vårda det sjuka barnet i förälderns ställe. utredningen ser behovet av att på kort varsel få avlastning när det inte är möjligt att avstå studier, vid exempelvis en examination eller dylikt, så anser utredningen att det inte bör göras möjligt att över- lämna en rätt till tillfällig föräldrapenning som föräldern inte själv har. Det är inte heller rimligt att den studerande föräldern ska kunna avstå sin möjlighet att behålla studiemedel till för- mån för någon annan studerande. Utredningen gör vidare bedömningen att den möjlighet att överlåta föräldrapenning på annan försäkrad som föreslås i avsnitt 7.10.3 kan hjälpa studerande föräldrar även om den inte i samma omfattning kan ge hjälp vid plötsliga sjukdomsfall som tillfällig föräldrapenning eftersom det, om den som ersättningsrätten ska överlåtas till är en arbetstagare, i fråga om föräldraledighet med föräldrapenning finns en varseltid hos arbetsgivaren. En generös överlåtelsemöjlighet kan även ge studerande föräldrar möjlighet att få hjälp och stöd med om- vårdnaden av barnet, exempelvis när en ung förälder vill fullfölja gymnasiestudier och barnet är för litet för att börja på förskola. Liksom är fallet när det gäller användning av föräldrapenning är det i de fall barnet har två vårdnadshavare, eller andra personer som t.ex. kan likställas med förälder, bra att fördela frånvaron från studier eller arbete mer jämnt mellan sig och att en studerande förälder på så sätt får möjlighet att fullfölja sina studier eller minska frånvaron från studierna. Det kan konstateras att det mönster som generellt går att observera när det gäller uttag av föräldrapenning även gäller för stu- derande, dvs. att män tar ut betydligt färre dagar med föräldrapen- ning än kvinnor. Det är också en högre andel av studerande mammor som har ersättning på grundnivå än vad som är fallet för studerande pappor. Det kan innebära att bland studerande föräldrar kan kvinnor ha det svårare att försörja sig än vad män har och att deras studier kan ta att slutföra. Ett jämställt uttag av föräldrapenning kan därmed vara positivt även för studerande och de förslag som ut- redningen lämnar om ytterligare reserverad tid kan därmed ha posi- tiva effekter för dem. Det är därutöver viktigt att säkerställa att studieanordnare erbju- der goda möjligheter för studerande föräldrar att komplettera eller på annat sätt tillgodogöra sig utbildningsmoment eller genomföra examinationer som de har missat exempelvis på grund av sjukdom hos barnet. För en gravid student som utsätts för risker exempelvis i samband med praktik eller vissa studiemoment eller som har en nedsatt stu- dieförmåga på grund av graviditeten finns ingen möjlighet till graviditetspenning. I de fall en gravid student utsätts för risker i sam- band med praktik har arbetsgivaren samma ansvar som den har för anställda att anpassa arbetet eller omplacera den gravida studenten. Om möjligheten att studera eller fullfölja studier, däribland praktik eller t.ex. vid laborationer, försämras på grund av en graviditet och det inte är möjligt att fullfölja utbildningen och ta nödvändiga stu- diepoäng som en följd av detta, skulle det kunna övervägas om stu- denten skulle kunna hjälpas av en lösning liknande den som råder för tillfällig föräldrapenning. Det skulle kunna innebära att studenten får behålla studiemedel då viss praktik eller vissa studie- moment inte kan fullföljas samt att dessa veckor inte räknas in när det gäller kravet att fullfölja vissa poäng och inte heller räknas in i maxlängden på antalet studiestödsveckor. Det torde vara ett begrän- sat antal personer som kan komma att omfattas av en sådan regler- ing. kan kraven på att delta i samtliga moment av en un- dervisning eller praktik sätta hinder i vägen. Utredningen bedömer därmed inte att det bör göras några ändringar i rätten till graviditets- penning för studerande men att det kan övervägas om det bör finnas utökade möjligheter att behålla studiemedel då vissa arbetsmoment i studierna eller på praktiken inte kan utföras av en gravid student, om det saknas möjlighet till anpassning. Frågan är i första hand något som bör lösas inom andra politikområden än den ekonomiska familjepolitiken varför frågan bör utredas i ett annat sammanhang. 7.16Skyddet för kvinnor med graviditetspenning ska utökas Förslag: Förmånstiden för graviditetspenning ska förlängas. Gravi- ditetspenning ska kunna lämnas längst till och med dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst vid graviditetspenning ska vara samma som inom sjukförsäkringen och därmed höjas från 7,5 till 8,0 prisbasbelopp. Bedömning: Det är önskvärt med ytterligare utvidgning av rätten till graviditetspenning för att den bättre ska motsvara de behov som gravida kvinnor har. En lämplig utvidgning skulle kunna vara att göra graviditetspenningen generell på så sätt att den omfattar alla gravida före den beräknade tidpunk- ten för barnets födelse. Det har emellertid inte inom utredningens ram funnits möjlighet att göra de grundliga övervägningar som krävs för att lämna ett eget förslag. En omfattande analys måste göras av vilka behov gravida kvinnor faktiskt har av att få ersättning för förlorad arbetsinkomst för att arbetsförmågan är nedsatt på grund av graviditeteten och dessa behov bör avgöra hur graviditets- penningen ska utformas . Det bör även utredas vilka påfrestningar i arbetet som kan riskera kvinnors hälsa under gravi- diteten. En sådan utredning bör i huvudsak göras av de myndig- heter som har särskild kunskap inom området, såsom Arbetsmiljö- verket, och . Utredningen har enligt direktiven i uppdrag att utreda om reglerna för graviditetspenning är tillräckligt anpassade för dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har en nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten. Graviditetspenningen utformades för ett arbetsliv där fysiska påfrestningar var mer vanligt förekommande än . Trots det har reglerna om graviditetspen- ning varit utformade på ungefär samma sätt ända sedan graviditets- penningen infördes. Förändringar har föreslagits , men det enda som har gjorts är att förmånen har utvidgats till att omfatta även egenföretagare med risker i arbetsmiljön. 7.16.1Arbete under graviditeten och utvidgat skydd vid nedsatt arbetsförmåga I kapitel 4 finns en övergripande beskrivning av kvinnors och mäns förvärvsarbete och de olika villkor de möter på arbetsmarknaden. Några av de slutsatser som kan dras är att arbetsmarknaden fortfa- rande i hög grad är könssegregerad och att kvinnor i högre utsträck- ning än män har tidsbegränsade anställningar, längre förvärvsavbrott och deltidsanställningar. Kvinnor tar också i genomsnitt ett större ansvar för hushållsarbete, barn och vård av andra anhöriga än vad män gör. Den psykiska ohälsan bland kvinnor ökar och det tycks finnas en viss koppling till hur arbetsmarknaden ser ut. I ett internationellt perspektiv är andelen kvinnor som arbetar hög i . Det gäller även gravida kvinnor. Utgångspunkten är att kvinnor ska kunna arbeta även under graviditeten och de flesta arbe- tar också under större delen av sin graviditet. Det är dock inte ovan- ligt att arbete under graviditeten omöjliggörs på grund av risker i arbetsmiljön eller alltför fysiskt påfrestande arbete. Det har därför ansetts viktigt att det i socialförsäkringen finns ett ekonomiskt skydd för de kvinnor som inte kan arbeta på grund av sin graviditet och som motsvarar de behov som finns för gravida kvinnor att vara lediga från arbetet under graviditeten.