sou · H5B383 · 2017-11-01 00:00:00 — gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektri- citet, förkortat energiskattedirektivet1. För de harmoniserade punkt- skatterna finns det gemensamma bestämmelser i rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, förkortat punktskattedirektivet2. Av artikel 1.1 a i punktskattedirektivet framgår att det i direk- tivet fastställs allmänna regler för punktskatt som direkt eller indirekt drabbar konsumtion av bl.a. energiprodukter och elektri- citet som omfattas av energiskattedirektivet. Av artikel 1.3 i punktskattedirektivet framgår att medlemsstater får ta ut skatter på andra produkter än de som omfattas av punkt- skattedirektivet. Sådana skatter får dock inte leda till gränsformali- teter i handeln mellan medlemsstater. Det innebär att det inte är tillåtet att införa nationella punktskatter som innefattar gränskon- troller vid gräns mellan två medlemsstater. Det är inte heller tillåtet att kräva att redovisning och betalning av skatten ska ske i samband med att varorna passerar gränsen mellan två medlemsstater. Kväveoxider bildas vid förbränning via tre olika mekanismer. Dessa tre mekanismer är 1) när det kväve som finns bundet kemiskt i bränslet reagerar med luftens syre (bränsle kväveoxid), 2) när oförbrända kolväten från bränslet reagerar med kvävet i luften (prompt kväveoxid) samt 3) när luftens syre och kväve rea- gerar med varandra (termisk kväveoxid). Utsläppen av kväveoxider är därmed endast till viss del kopplade till det kväve som finns bundet i bränslet. Utsläppen beror också på förbränningstekniska åtgärder och installation av reningsutrustning. I den s.k. Braathensdomen3 konstaterar att uttag av en skatt som tas ut på kommersiell inrikes flygtrafik och som beräknas med utgångspunkt i uppgifter om den aktuella flygplans- typens bränsleförbrukning och utsläpp av kolväten och kväveoxider under en genomsnittligt beräknad flygsträcka, strider mot punkt- skattedirektivet. bedömde i det fallet att skatten påfördes konsumtionen av bränslet i sig eftersom det fanns ett 1EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. 2EUT L 9, , s. 12. 3EU-domstolens dom i mål nr C-346/97. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … direkt samband mellan bränsleförbrukningen och de förorenande ämnen som släpps ut vid bränsleförbrukningen. I fallet med den här föreslagna skatten på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion, finns det inte något direkt och oskiljaktigt samband mellan bränslet och utsläp- pen av kväveoxider eftersom utsläppen förutom bränslet också beror av förbränningsförhållanden och reningsutrustning. Skatten ska företrädesvis baseras på faktiska utsläppsvärden men omfattar även ett schablonvärde för utsläppen av kväveoxider, ut- tryckt i mg per normalkubikmeter, för de anläggningar som inte mäter sina utsläpp. Schablonvärdet är generellt för alla anläggningar i systemet, oavsett vilket bränsle som förbränns. Det innebär att det inte heller avseende schablonen finns något direkt samband mellan bränslet och det utsläppsvärde som ligger till grund för beskatt- ningens storlek. En nationell skatt på utsläpp av kväveoxider är därmed inte en skatt på bränsle utan en skatt på utsläpp. Det saknar därmed betyd- else om det bränsle som förbränns för energiproduktion i en för- bränningsanläggning är ett bränsle som omfattas av energiskatte- direktivet (artikel 1.1 a i punktskattedirektivet) eller inte (artikel 1.3 i punktskattedirektivet). Förslaget bedöms därmed vara fören- ligt med punktskattedirektivet. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat för- draget, innehåller bl.a. regler som ska säkerställa en väl fungerande konkurrens på den inre marknaden. Bland dessa regler finns be- stämmelser om statligt stöd. Bestämmelserna återfinns i artiklarna 107–109 i fördraget och har till syfte att förhindra att konkurrens- förhållandena inom unionen snedvrids genom att medlemsstaterna gynnar vissa företag eller viss produktion ekonomiskt. En kort beskrivning av de delar av som är av betydelse i detta förslag redovisas i kapitel 3. Syftet med skatten är att styra mot minskade utsläpp av kväve- oxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. Detta förslag avser en enhetlig skatt för utsläpp av kväveoxider från energi- produktion. Förslaget innehåller inga differentieringar eller undan- Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … tag från skatten. Utredningen bedömer därmed att förslaget inte innehåller några statliga stöd som behöver prövas av kommissionen innan det genomförs. Förslag: Bestämmelserna i skatteförfarandelagen ska som huvud- regel vara tillämpliga på skatten på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. ska vara beskattningsmyndighet. Skälen för förslaget: I skatteförfarandelagen (2011:1244), för- kortad SFL, finns bestämmelser om förfarandet vid beskattningen. SFL tillämpas för alla skatter utom de som särskilt undantas. Av de förekommande punktskatterna är det endast trängselskatt och skatt enligt vägtrafikskattelagen som undantagits från SFL. Utredningen föreslår att bestämmelserna i ska tillämpas även för skatten på utsläpp av kväveoxider från förbrännings- anläggningar för energiproduktion. Av detta följer att reglerna i SFL om bl.a. registrering av skattskyldiga, punktskattedeklaration, tidpunkter för redovisning och betalning av skatt, ränta, försenings- avgift, beslut om punktskatt, omprövning, överklagande, skatte- kontroll och rätt till ersättning blir tillämpliga. ska vara beskattningsmyndighet. Av 26 kap. 2 § första stycket 5 SFL följer att en skattedeklara- tion ska lämnas av den som är skattskyldig för punktskatt enligt någon av de lagar som anges i 3 kap. 15 §. I 26 kap. 6 § SFL anges att punktskatt ska redovisas i en punktskattedeklaration för redo- visningsperioder om inte annat följer av 8 § och att den som är regi- strerad ska lämna en punktskattedeklaration för varje redovis- ningsperiod. Enligt 26 kap. 10 § SFL omfattar en redovisnings- period en kalendermånad, om inte något annat föreskrivs. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … En bestämmelse om förfarandet finns i 10 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energi- produktion. Förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna tillämpas bara på utsläpp av kväveoxider som sker efter lagens ikraftträdande. Skälen för förslaget: Enligt utredningens bedömning bör förslaget om skatt på kväveoxider från energiproduktion kunna träda i kraft . För att undvika retroaktiv beskattning ska be- stämmelserna endast tillämpas på utsläpp av kväveoxider som sker efter lagens ikraftträdande. 19.3Alternativ II Förslag till hur en differentierad skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion skulle kunna utformas Förslag: Skatten ska omfatta utsläpp av kväveoxider från för- bränningsanläggningar för energiproduktion med en installerad tillförd effekt på 5 MW eller mer. Skatten ska ersätta dagens miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion. Skälen för förslaget: En grundläggande förutsättning för att styr- ningen ska bli kostnadseffektiv är att styrmedlet riktar sig direkt och så träffsäkert som möjligt mot det problem som ska åtgärdas. En kväveoxidskatt adresserar problemet med utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. Genom skatten fördyras utsläppsgenererande energiproduktion vilket ger de skatteskyldiga företagen incitament att vidta utsläppsredu- Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … cerande åtgärder (inklusive justerade produktionsvolymer). Detta är huvudmotivet för en kväveoxidskatt. Skatten bör vidare vara neutral mellan olika bränslen och så hel- täckande som möjligt. Det innebär att varje kilogram utsläppta kväveoxider ska kosta lika mycket oberoende av bränsle och hur energin som alstras från förbränningsanläggningen används. Avsteg från denna princip kan dock vara motiverade om det finns risk att konkurrensutsatt industri flyttar till andra länder. I annat fall skulle skatten inte styra till minskade utsläpp av kväveoxider utan snarare leda till att utsläppen sker någon annanstans än i . För att minska risken för att utsläppen flyttar någon annanstans, bör kon- kurrensutsatt industri ges lägre skatt genom ett procentuellt avdrag i punktskattedeklarationen, se vidare under avsnitt 19.3.7. Av administrativa skäl bör de minsta pannorna undantas från beskattning. Ett undantag håller nere den administrativa bördan för små företag som beskattningsmyndigheten får lättare att hantera skatten. Utan undantag för små pannor riskerar kost- naderna för administrationen av skatten att överstiga den effektivi- tetsvinst som samhällsekonomiskt motiverar beskattningen. Skatten bör därmed endast omfatta utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion med en installerad tillförd effekt på 5 MW eller mer om den införs. En sådan gräns är alltså administrativt motiverad och inte avsedd att utgöra något finansiellt stödsystem för vissa pannor eller viss produktion. Gränsen på 5 MW har valts baserat på att den inkluderar de pannor som var avgiftspliktiga 2014. Gränsen överensstämmer också med de effektgränser som gäller utifrån MCP-direktivet, där olika krav gäller för pannor med sammanlagd installerad tillförd effekt upp till 5 MW och pannor med en sammanlagd installerad tillförd effekt över 5 MW. Skatten regleras i en ny lag om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. Skattens tillämp- ningsområde anges i 1 §. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Förslag: Skatten ska omfatta utsläpp av kväveoxider från för- bränningsanläggningar för energiproduktion. Med energipro- duktion avses framställning av elektrisk kraft eller nyttiggjord värme eller samtidig framställning av nyttiggjord värme och elektrisk kraft. 1.varje teknisk inrättning i vilken bränslen oxideras för att den frigjorda värmen ska kunna utnyttjas, eller Skälen till förslaget: Se avsnitt 19.2.2 Skattepliktiga utsläpp. Bestämmelserna om vilka utsläpp som omfattas ges i 2–3 §§ den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsan- läggningar för energiproduktion. 19.3.3Skattskyldig och skattskyldighetens inträde Förslag: Skattskyldig är den som yrkesmässigt framställer elekt- risk kraft, nyttiggjord värme eller framställer nyttig- gjord värme och elektrisk kraft i en eller flera förbrännings- anläggningar för energiproduktion. Med yrkesmässigt avses antingen en sådan aktivitet som utförs av en juridisk person eller en sådan aktivitet som utförs av en fysisk person och avser energiproduktion som inte är avsedd för dennes eller dennes familjs personliga bruk. Skattskyldighet inträder när utsläpp av kväveoxider sker från en förbränningsanläggning. Skälen för förslaget: Se avsnitt 19.2.3 Skattskyldig och skatt- skyldighetens inträde. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Bestämmelserna om skattskyldighet och skattskyldighetens inträde tas in i 4, 8 och 11 §§ den nya lagen om skatt på utsläpp av kväve- oxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. 19.3.4Krav på mätutrustning och mätmetod Förslag: En bilaga till den föreslagna lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion ska tas fram. I bilagan ska de krav på mätutrustning och mätmetod som ska ligga till grund för beräkning av skatt på utsläpp av kväveoxider läggas fast. I bilagan ska också framgå att: mätställena för uttag av provgas och för direkta mätningar av rökgaser ska vara placerade i rökgaskanalen efter eventuell utrustning avsedd för rening av det utsläpp som ska mätas, mätstället ska väljas på sådant sätt att representativa mät- värden erhålls, samt att koncentrationsfördelningen och/eller flödesprofilen i rökgas- kanalen ska bestämmas under olika driftbetingelser före installation av mätutrustning. Skälen för förslaget: Se avsnitt 19.2.7 Krav på mätutrustning och mätmetod. De aktuella bestämmelserna om mätning finns i 9 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion samt i bilagan till lagen. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Förslag: Skatt ska betalas med per helt kilogram kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som släpps ut från en för- bränningsanläggning. Den som kontinuerligt mäter och registrerar utsläppen med hjälp av en metod och en mätutrustning som uppfyller de krav som ska fastställas i en bilaga till denna lag, ska beräkna skatten på grundval av mätvärdena. Om mätutrustning som avses i andra stycket är installerad, får utsläppen under högst per redovisningsperiod då mätning inte skett beräknas som en och en halv gånger den mängd kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som uppmätts under jämförbara driftförhållanden. I annat fall, eller om mätut- rustning saknas, ska utsläppen anses motsvara per normalkubikmeter. Utgångspunkten för förslaget och skattenivå Skatten på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion syftar till att minska utsläppen av kväveoxider från sådan produktion. Det krävs därför en skattenivå som är känn- bar för de skattskyldiga, dvs. en nivå som leder till att de vidtar åtgärder för att minska utsläppen. Utredningen bedömer att en väl avvägd skattenivå är per helt kilo kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som släpps ut från en förbränningsanläggning. Nivån motsvarar också dagens kväveoxidavgift. I detta förslag, där konkurrensutsatt industriverksamhet ges lägre skatt än övriga genom ett procentuellt avdrag i den skattskyl- diges punktskattedeklaration, skiljer sig kostnaden för att släppa ut ett kilo kväveoxid beroende på vilken verksamhet den som fram- ställer energin bedriver och var energin som alstras från en förbrän- ningsanläggning används. Syftet med skattenedsättningen för kon- kurrensutsatt industriverksamhet är att minska risken för s.k. kväve- oxidläckage till närliggande länder. Det finns också skäl att särskilja skattenivån och metoden för uttag av skatt mellan de skattskyldiga som mäter sina utsläpp och Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … de skattskyldiga som inte gör det. En ideal skatt hade baserat sig på utsläppsvärden för alla skattskyldiga. Utredningen bedömer dock att det inte är rimligt att kräva att alla anläggningar ska installera utrustning för mätning av kväveoxider. Se avsnitt 19.2.4 Schablonvärde. Bestämmelserna finns i 9 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion samt i bilagan till lagen. 19.3.6Omräkning av kväveoxidskattesatsen efter prisutveckling (indexering) Förslag: En årlig omräkning av skattesatsen för kväveoxid- skatten motsvarande den allmänna prisutvecklingen ska göras för kalenderår 2021 och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatsen ska grunda sig på faktiska förändringar i konsu- mentprisindex (KPI) året närmast före det år beräkningen avser och . Beloppet ska avrundas till hela kronor. före november månads utgång ska regeringen fast- ställa det omräknade skattebelopp som efter den årliga omräk- ningen ska betalas för påföljande kalenderår. Skälen för förslaget: Se avsnitt 19.2.5 Omräkning av kväveoxid- skattesatsen efter prisutveckling (indexering). Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … En bestämmelse om indexering tas in i 10 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energi- produktion. 19.3.7Avdragsrätt för konkurrensutsatt industriverksamhet Förslag: Skatten differentieras så att utsläpp från förbrännings- anläggningar vid energiproduktion som är hänförlig till konkur- rensutsatt industriverksamhet ges lägre skatt. Skattenedsätt- ningen för konkurrensutsatt industriverksamhet åstadkoms genom att den som bedriver sådan verksamhet får göra avdrag av den skatt som är hänförlig till den konkurrensutsatta verksamheten. Med konkurrensutsatt industriverksamhet avses de sektorer som anges i beslut nr 2014/746/EU av om fastställande, enligt och rådets direktiv /87/EG, av en förteckning över sektorer och delsektorer som anses löpa avsevärd risk för koldioxidläckage, för perioden –2019. Skälen för förslaget: För att minska risken för s.k. kväveoxidläck- age till närliggande länder bör konkurrensutsatt industriverksamhet ges lägre skatt genom att avdrag får göras med en viss procent av skatten. Konkurrensutsatt industriverksamhet definieras lämpligen genom en hänvisning till beslut nr 2014/746/EU av om fastställande, enligt och rådets direktiv /87/EG, av en förteckning över sektorer och delsek- torer som anses löpa avsevärd risk för koldioxidläckage, för perioden –2019. I kommissionsbeslutet fastställs de sektorer som löper risk för s.k. koldioxidläckage, vilket innebär den konkurrensutsatta industrin. Samma sektorer som löper risk för koldioxidläckage bör också löpa risk för kväveoxidläckage vid införande av ett nationellt styrmedel. Förteckningen kan dock komma att ändras i samband med kommissionens översyn av EU:s system för handel med ut- släppsrätter i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Hänvisningen kan av den anledningen behöva upp- dateras när ny förteckning har beslutats. En skatt på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion är en icke harmoniserad skatt. I de fall skatten har inslag av statligt stöd ska stöden därmed uppfylla de förutsättningar som beskrivs i EEAG för att kunna godkännas av kommissionen. I artikel 176 i EEAG framgår att medlemsstaten bör avgränsa omfattningen av skattelättnaderna (stöden) för att visa att stödet är nödvändigt och proportionellt. Av artikel 178 i EEAG framgår vidare att kommissionen anser att stödet är proportionellt om stödmottagarna betalar av den nationella miljöskatten. För att stödet ska kunna godkännas av kommissionen måste konkurrensutsatt industri därmed betala av den nationella miljöskatten. Detta villkor måste därmed beaktas när storleken på avdragsrätten för konkurrensutsatt industriverksamhet hanteras. För att i möjligaste mån säkerställa att följs bör alla branscher som producerar varor som säljs på den globala marknaden omfattas av nedsättningen. Enligt utredningens uppfattning bör den generella skattenivån endast betalas av ägare till kondenskraftverk, värmeverk och kraftvärmeverk. Dessa aktörer har nämligen större möjligheter att vältra över skatte- kostnaden på sina kunder än vad som är fallet i andra branscher. En skatt bör i möjligaste mån utformas så att konkurrenssned- vridning undviks. Med den utgångspunkten borde samma rätt till avdrag som ges till den som bedriver konkurrensutsatt industri- verksamhet även ges till den som producerar och levererar energi till konkurrensutsatt industriverksamhet. I annat fall behandlas energiproduktionen olika beroende på om den produceras i egen regi eller om den tillhandahålls av en extern leverantör. Skattetekniskt skulle dock en sådan lösning vara komplicerad och sannolikt leda till stora kontroll- och tillämpningsproblem. Anledningen är att det inte är den energi som levererats som be- skattas utan de utsläpp som uppstått vid produktionen av energin. Det skulle därigenom behöva fastställas hur mycket utsläpp som härrör just från den energi som levererats. På flertalet anläggningar för energiproduktion finns flera pannenheter som ger upphov till olika utsläpp av kväveoxider. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Mot bakgrund av det nu sagda föreslår utredningen inget avdrag för skatt på utsläpp som härrör från energileverenser till konkurrensutsatt industriverksamhet. Det bör dock understrykas att utredningen i princip förordar en sådan bestämmelse under för- utsättning att det går att konstruera ett avdrag som går att tillämpa och kontrollera utan allt för stora tillämpnings- och kontrollpro- blem. Om kväveoxidskatten sätts lägre än per kilo kväve- oxid minskar de ekonomiska incitamenten för tekniska renings- åtgärder för de anläggningar som omfattas av kväveoxid- avgiften. Incitamenten för tekniska reningsåtgärder blir dock stark- are för de anläggningar som kommer att omfattas av kväveoxid- skatten men som inte omfattas av kväveoxidavgiften. En skatt kommer att medföra att den genomsnittliga kostnaden för energiproduktion inom dagens avgiftskollektiv ökar. Detta medför att kväveoxidutsläppen kommer att hållas tillbaka då högre produktionskostnader rimligen betyder lägre lönsamhet och därmed lägre produktionsvolymer. I dagens avgiftssystem är netto- avgiften per kilo kväveoxid. Detta är en logisk följd av att avgiftsintäkterna betalas tillbaka till aktörerna i avgiftskollektivet. På branschnivå kan konstateras att den genomsnittliga nettoav- giften är högst i trävaruindustrin och massa- och pappersindustrin, 22 respektive per kilo kväveoxid. Utredningen gör be- dömningen att skattenivån efter avdraget bör uppgå till för att säkra att styreffekten via kostnadsökningen inte försvagas nämnvärt i någon bransch jämfört med dagens nettoavgifter. Detta motsvarar ett procentuellt avdrag på om skatten uppgår till per kilo kväveoxider Avdragsrätten föreslås därmed upp gå till . Bestämmelsen om avdrag för konkurrensutsatt industriverksamhet finns i 5 och 12 §§ den nya lagen om skatt på utsläpp av kväve- oxider från förbränningsanläggningar för energiproduktion. Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Förslag: Den som är skattskyldig får göra ett grundavdrag med per redovisningsperiod. Om den som är skattskyldig bedriver konkurrensutsatt indu- striverksamhet, får avdrag i stället göras med per redovisningsperiod. Grundavdraget får dock inte överstiga det belopp som den skattskyldige ska betala enligt denna lag. Skälen för förslaget: Se avsnitt 19.2.6 Rätt till grundavdrag. Bestämmelsen om grundavdrag ges i 13 § den nya lagen om skatt på utsläpp av kväveoxider från förbränningsanläggningar för energi- produktion. Bedömning: Skatten är förenlig med punktskattedirektivet. Den nedsatta skatten för konkurrensutsatt industriverksamhet är ett statligt stöd enligt . Stödet bör prövas och godkännas av Europeiska kommissionen innan regelverket införs. Se avsnitt 19.2.8 EU-rättsliga aspekter Överväganden och förslag avseende skattemodeller för utsläpp av … Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat för- draget, innehåller bl.a. regler som ska säkerställa en väl fungerande konkurrens på den inre marknaden. Bland dessa regler finns bestämmelser om statligt stöd. Bestämmelserna återfinns i artik- larna 107–109 i fördraget och har till syfte att förhindra att konkur- rensförhållandena inom unionen snedvrids genom att medlems- staterna gynnar vissa företag eller viss produktion ekonomiskt. En kort beskrivning av de delar av som är av betydelse i detta förslag redovisas i kapitel 3. Statsstödsreglerna påkallar likabehandling så långt som möjligt. Därför är utgångspunkten att en eventuell nedsättning av skatten bör omfatta alla företag i branscher som konkurrerar på en global marknad. I beaktande av konkurrenskraft är det också relevant att beakta utsläppsmängdernas storlek i förhållande till förädlings- värdet. Konkurrenskraftseffekten kommer att bli mer påtaglig för företag som släpper ut mycket kväveoxid per producerad enhet. I förslaget till skatt på utsläpp av kväveoxider från energipro- duktion föreslås att de som bedriver konkurrensutsatt industri- verksamhet genom ett avdrag ska få lägre skatt än övriga. Eftersom denna lägre skatt kan ses som ett avsteg från den generella regeln om likabehandling innebär det indirekt att statliga medel överförs till vissa företag (eller viss produktion). Endast vissa producenter får den lägre skatten och blir däri- genom gynnade framför de företag som inte får göra skatteav- draget.