sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — Överens- kommelserna ska inkludera ansvarsfördelning vid eventuella kost- nadsökningar utöver indexreglerade kostnadsökningar. Överens- kommelserna ska ingås med förbehåll för efterföljande rättsliga prövningar samt regeringens och i förekommande fall godkännande. Pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra , med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och landsting. Förhandlingspersonens uppdrag med koppling till åtgärder i storstäderna Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen identifiera och analysera behoven av åtgärder i infrastrukturen i , samt län som kostnadseffektivt förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. Även trimningsåtgärder och andra åtgärder än investeringsåtgärder kan ingå i analysen. Större åtgärder ska i huvudsak kunna genomföras –2035. I ska tunnelbanans fortsatta utveckling ingå i ana- lysen. Åtgärder i övrig spårbunden trafik kan också ingå. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt finansieringslösningar för en östlig förbindelse i ska också analyseras och prövas. Behovet av justeringar i trängselskat- ten med hänsyn till överenskomna åtgärder ska analyseras och, om ett sådant behov finns, ska sådana justeringar ingå i överenskom- melserna. Ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i respektive län om åtgärder med ovan nämnda syfte och i sammanhang där ett statligt engagemang kan motiveras som komplement till lokala och regionala åtgärder. Fokus ska ligga på att hantera de utmaningar som den snabba befolk- ningstillväxten medför. Överenskommelserna ska inkludera ansvars- fördelning vid eventuella kostnadsökningar utöver indexreglerade ökningar. Överenskommelserna ska ingås med förbehåll för efter- följande rättsliga prövningar samt regeringens och i förekommande fall godkännande. Ta initiativ till och föra samtal med företrädare för om ytterligare en fast förbindelse mellan och och lämna förslag till process för fortsatt hantering av frågan. I analysen ska det ingå att fullgöra de åtaganden som regeringen uttalat om –Helsingör-förbindelsen i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). Förhandlingspersonens uppdrag i övrigt Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen föreslå lag- ändringar som tydliggör hur markvärdesökning som uppstår genom investeringar i infrastrukturen kan ligga till grund för kostnads- delning i samband med exploateringsavtal. Hänsyn ska tas till befint- lig lagstiftning som påverkar möjligheterna att låta en markvärdes- ökning ligga till grund för kostnadsdelning, som kommunallagen (1991:900) och lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Om det anses finnas ett behov ska förslag till ändringar föreslås i dessa lagar. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt Förhandlingspersonens utökade uppdrag med koppling till nya stambanor för höghastighetståg Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen analysera möjligheter att även utnyttja stambanornas servicevägar som cykel- banor, samt analysera vilka åtgärder som kan genomföras för att öka tillgängligheten för cyklister i anslutning till de stationer som etableras längs de nya stambanorna. Förhandlingspersonens utökade uppdrag med koppling till åtgärder i storstäderna Inom ramen för uppdraget ska förhandlingspersonen identifiera och analysera åtgärder i infrastrukturen i , Västra Göta- lands län samt län som kostnadseffektivt förbättrar tillgänglig- heten, framkomligheten och trafiksäkerheten för cyklister. Ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , samt län om sådana satsningar, samt genomföra de uppgifter som ännu inte slutförts inom 2013 års Stockholmsförhandling (N 2013:01). Utgångspunkten för Sverigeförhandlingen och för den tidigare Stockholmsförhandling har varit att åstadkomma ökat bostads- byggande genom utbyggnad av ny infrastruktur. De förhandlingar som genomförts har utgått från att finna gemensamt intresse för resultatet på både nationell, regional och lokal nivå. Grunden i Sverigeförhandlingens modell är att genom utsedda förhandlingspersoner och med en värdeskapande förhandlingsmetod baserad på nyttor åstadkomma avtal med långtgående ansvar och samverkan. Detta utifrån de goda erfarenheterna års Stockholmsförhandling, vilka också uppmärksammas i våra direktiv. Med värdeskapande avses här möjligheten att i en förhandling diskutera parternas olika intressen i syfte att hitta den mest värde- fulla överenskommelsen för inblandade parter. Detta skiljer sig från en distributiv förhandling som baseras på en kostnadsfördelning. Utgångspunkten för en värdeskapande förhandling är de nyttor Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt som en utbyggnad av infrastruktur medför och de förutsättningar den skapar för samhällsutveckling. Med ökad tillgänglighet, kortare restider och i vissa fall även möjlighet till nya färdsätt ger infra- struktursatsningar ett mervärde på den plats som påverkas. Detta mervärde kan ta sig olika uttryck. Sverigeförhandlingen har utgått från att mervärdet kan beskrivas i termer av bostadsnytta, restids- nytta, arbetsmarknadsnytta, näringslivsnytta, miljönytta och social nytta. Som en del i den värdeskapande förhandlingsmodellen, med fokus på att öka nyttan för parterna, har en utgångspunkt i Sverige- förhandlingen varit att skapa en partsgemensam färdplan för genom- förandet. Att färdplanen ska vara gemensam är en central del av vårt synsätt. I förhandlingar görs överenskommelser och avtal sluts. Detta medför att parternas respektive åtaganden blir konkreta och knyts samman. Det ger en tydlighet och transparens i fråga om vad som ska genomföras, på vilken plats, av vem, till när, samt vem som ska betala hur mycket och när det ska ske. Staten har vid olika tillfällen använt sig av förhandlingspersoner för att lösa tvister, bryta dödlägen eller påverka utvecklingen . Exempel på förhandlingar i har varit Hörjel-överens- kommelsen, Storstadsförhandlingen –1991, Dennisöverens- kommelsen samt Cederschiöldsöverenskommelsen. Staten har också använt sig av förhandlare för att finna medfinansiering till statliga väg- och järnvägsprojekt. Exempel på detta är , Väst- svenska paketet i och i . Mot bakgrund av erfarenheter från dessa tidigare överenskom- melser, har en viktig utgångspunkt för oss varit att formalisera ett forum för genomförandefasen där hantering och uppföljning av de avtal som tecknats kan ske. Detta gjordes Stockholms- förhandling och har även gjorts inom ramen för Sverigeförhand- lingen. Detta forum kallas i avtalen för styrelser och dessa ska vara aktiva fram till dess att alla åtaganden är realiserade. Det är först då infrastrukturen och bostäderna finns på plats som samtliga nyttor till fullo uppstår. Sverigeförhandlingen har haft som mål att med ett öppet och transparent kommunikationsarbete skapa kunskap om och förtro- ende för uppdraget och det arbete som har utförts samt se till att Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt SOU 2017:107 aktörer som deltagit i förhandlingarna, intressenter, media och intresserad allmänhet fått löpande information. Grunden för Sverigeförhandlingens modell med en värdeskapande förhandlingsmetod utgår från att aktörer med gemensamma intres- sen men olika ansvarsområden samordnas, i syfte att det samman- lagda resultatet totalt sett ska bli större än parternas enskilda delar. Parternas planeringsprocesser kan samordnas och rum och genom ett långsiktigt ansvarstagande från samtliga inblandade parter säkras att resultaten blir genomförda. Den värdeskapande förhandlingsmetoden bygger på nyttor som uppstår i samhället till följd av genomförandet av parternas åtgärder och åtaganden. Det finns ett flertal sätt att beskriva en förhandlings olika faser. Vi har valt att dela in vår värdeskapande förhandling i faserna nedan. Uppdelningen är en förenkling av det verkliga förloppet och syftar till att ge en bild av processen. Källa: Sverigeförhandlingen. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt I den inledande fasen har samtal förts på såväl politisk som på tjänstepersonnivå. Arbetet har krävt underlag och insatser från samt- liga inblandade parter, vilket inneburit förberedande aktiviteter hos berörda regioner och kommuner. Sverigeförhandlingen genomförde ett stort antal möten med och de kommuner och regioner som var utpekade eller bedömdes som aktuella för förhandling. Fasen har karakteriserats av både insamling av en stor mängd underlag och fakta från olika parter samt en gemensam uppbygg- nad av kunskapsnivån. Under den här fasen genomfördes också studieresor till , , , och . Utgångspunkten har varit att alla berörda parter inom respektive förhandling ska ha tillgång till samma underlag och kun- skap om det som ska förhandlas om i nästa skede. Det mesta av arbetet under denna fas har skett mellan tjänstepersoner. Grunden för insamlandet av underlag har varit att den part som är ansvarig för en viss fråga även tar fram det underlag som behövs. skickade kommuner och regioner in underlag till Sverigeförhandlingen i form av traditionellt planeringsunderlag samt nyttoanalyser med kvantitativa och kvalitativa uppgifter om vilken nytta en viss infrastrukturåtgärd kunde medföra för kommunen eller regionen. Befintliga metoder för beräkningar och bedömningar av visst underlag har använts, men vi har även efterfrågat sådant som tradi- tionellt inte ingår som beslutsunderlag vid infrastrukturinvesteringar eller i de samhällsekonomiska beräkningarna. Exempel på sådant underlag är de regionalekonomiska analyserna för höghastighets- järnvägen samt kommunala nyttoberäkningar och beskrivningar. har i denna fas haft en viktig roll genom att bistå med nödvändiga underlag. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt I samband med förhandlingsstarten anordnades en konferens för kommunerna längs höghastighetsjärnvägen och en för storstadskommunerna. Sammanlagt deltog över 400 personer från hela landet och förhandlingsstarten skapade ett stort intresse från media vilket gynnade informationsspridningen och känne- domen om de förhandlingar som då inleddes. I samband med konferenserna kompletterades vår webbplats med information specifikt avsedd för dem som skulle förhandla. I förhandlingarna har utsedda förhandlare mötts för att komma överens. Förhandlarna har haft mandat att träffa en överenskom- melse. En utgångspunkt från Sverigeförhandlingens sida har varit att åtgärderna ska bidra till ökat bostadsbyggande. En annan utgångs- punkt har varit att de nyttor som uppstår vid genomförande av ny infrastruktur, t.ex. restidsnyttor, har utgjort underlag för åtaganden, t.ex. vad avser finansiering. I förhandlingarna har flera typer av åtgärder och åtaganden in- gått som olika parter har ansvar för. Det är statlig infrastruktur, kollektivtrafik som eller kommunen har ansvar för samt cykelåtgärder och utbyggnad av bostäder som är respektive kom- muns ansvarsområde. Förhandlingsresultatet har sedan befästs i avtal. Avtalen är av karaktären ”moraliskt politiska” och enligt en mer teoretisk defi- nition s.k. inkompletta avtal. Det innebär att samtliga frågor som behöver klargöras vid utbyggnad av ny infrastruktur och bostäder inte har omhändertagits. Det är ett medvetet val och avsikten är att förändringar ska hanteras under den fortsatta processen fram till genomfört resultat. För att hantera detta ingår i samtliga avtal att parterna ska fortsätta samverka efter det att avtalen är underteck- nade genom en gemensam styrelse. Detta ingår i såväl Stockholmsförhandling som i de avtal som träffats av Sverigeför- handlingen. Samtliga ingångna avtal behöver godkännas av respek- tive parts beslutande organ för att vinna laga kraft. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt Sverigeförhandlingen har skickat ut pressmeddelanden och genomfört pressträffar runt om i landet då vi träffat överenskom- melser och skrivit under avtal med kommuner och regioner. Genomföra och följa upp I detta skede tillsätts en styrelse för respektive ramavtal. Styrelsen har i uppgift att behandla frågor som rör avtalet. Parterna ska aktivt delta i arbetet med att säkerställa att tidplaner följs, budgeten hålls, infrastruktur och bostäder byggs ut, nyttorna uppstår och att arbetet sker i samverkan för att lösa gemensamma frågor och pro- blem som uppkommer under genomförandefasen. Det viktiga med styrelserna är att parterna tillsammans tar ett långsiktigt ansvar för genomförandet och att eventuella frågor får sin lösning genom åtgärder eller att tilläggsavtal tecknas. Styrelsen ska rapportera till regeringen om framdriften av de åtaganden som finns i respektive avtal. Till styrelsen knyts ett sekretariat som bistår avseende underlag till möten, uppföljningsrapporter, beredning av frågor etc. Stockholmsförhandling svarar för detta sekretariat. Vi har haft möten med flertalet kommuner och regioner i de tre stor- stadsregionerna, längs stråken –, – och –samt med kommuner och landsting (SKL). Vi har också haft möten med flera statliga myndigheter och statliga bolag. Hit hör , men även Transportstyrelsen, Trafikanalys, , , Försvarsmakten, Myn- digheten för samhällsskyddskydd och beredskap (MSB), Riksgälds- kontoret, , Jernhusen, Swedavia och . Vi har deltagit vid landshövdingemöten. Vidare har vi haft möten med Utredningen om järnvägens orga- nisation (N 2013:02), utredningen livsmiljö – en ny poli- tik för arkitektur, form och design (Ku 2014:02), utredningen av offentliga infrastrukturinvesteringar via skatter, avgifter och privat kapital (Fi 2016:05) och Utredningen om Gröna Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt obligationer (Fi 2016:14). Vi har även träffat regeringens samord- nare för större samlade exploateringar med hållbart byggande. Vi har presenterat vårt arbete för trafikutskott. Vi har haft möten av informationskaraktär med statsråden , , och . Vi har vidare träffat flera politiska partigrupperingar på nationell och regional nivå. Vi har i samband med olika studieresor haft möten med myn- digheter, intressenter m.fl. i , , , Neder- länderna, , , , och . Vi har haft möten med företag, branschorganisationer och experter inom områden som järnvägar, kollektivtrafik, bostadsbygg- ande, infrastrukturfinansiering, näringsliv och jord- och skogsbruk. Vi har arbetat utåtriktat och i linje med det medverkat på ett stort antal seminarier och konferenser med anknytning till vårt uppdrag. 1.3.3Ett öppet och transparent förhållningssätt Sverigeförhandlingen har från starten tillämpat ett öppet, transparent och aktivt kommunikationsarbete. Syftet har varit att sprida kun- skap om och skapa förtroende för uppdraget och det arbete som har utförts samt se till att aktörer som deltagit i förhandlingarna, intres- senter, media och intresserad allmänhet fått löpande information. Alla kommunikationskanaler har integrerats med varandra och haft Sverigeförhandlingens webbplats som nav. Här har vi samlat vårt publicerade material samt relevanta underlag och rapporter från andra aktörer. På webbplatsen har också nyhetsartiklar, medie- bevakning, specifik information till förhandlingsparterna med mera publicerats. Detta material har också spridits vidare bl.a. via Twitter och nyhetsbrev. Förhandlingen har skickat cirka 40 nyhetsbrev och twittrat löp- ande från Sverigeförhandlingens konto som har över 2 250 följare. Förhandlarna har frekvent medverkat i allt från rikstäckande dagstidningar och lokalpress till poddar och branschmedier. Ett stort antal debattartiklar har skrivits i såväl lokal som nationell press. Pressmeddelanden har skickats ut löpande och totalt har 19 pressträffar anordnats runt om i landet i samband med överens- Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt kommelser och andra nyheter. Dessa har oftast webbsänts och även kunnat ses i efterhand. Flera informationsfilmer har tagits fram som har visats på kon- ferenser, större och mindre möten samt publicerats på webbplatsen och via Twitter. På ett öppet Flickr-konto har vi löpande lagt ut bilder från överenskommelser och andra händelser. Sverigeförhandlingens förhandlare och medarbetare har deltagit i ett hundratal seminarier och konferenser över hela landet, men vi har också arrangerat egna. Bland annat vid förhandlingsstarterna , på Transportforum i , en större region- dialog i samt seminarier i . Under Almedalsveckorna har representanter för Sverigeförhandlingen dessutom medverkat i över 30 seminarier utöver våra egna. Vi har i vårt kommunikationsarbete haft löpande kontakter och ett tätt samarbete med kommunikationsansvariga på berörda kom- muner, regioner, med flera. Detta för att hålla varandra informerade och för gemensamma kommunikationsinsatser. 1.4Disposition och övrigt underlag I kapitel 2 har vi har valt att inledningsvis sammanfatta våra leveranser. Därefter är rapporten i princip tematiskt indelad. Vi har valt detta sätt eftersom uppdragen omfattar flera förhandlingar. I kapitel 3 redovisas våra förslag kring höghastighetsjärnvägen, bl.a. med avseende på utbyggnadsstrategi, nyttor och finansiering. Dessutom sammanfattas de överenskommelser som ingåtts med kommuner och regioner. I kapitel 4 sammanfattas den del av uppdraget som handlar om järnväg i norra . I kapitel 5 redogörs för den del av storstadsuppdraget som handlar om utbyggd kollektivtrafik, ökat bostadsbyggande och cykel- åtgärder i tre storstadsregioner. I kapitlet sammanfattas de överenskommelser som ingåtts med kommuner och regioner. Kapitel 6 behandlar trafiktunneln förbindelse i . I kapitlet sammanfattas det underlag som finns framtaget och ett förslag på fortsatt hantering. Uppdrag, utgångspunkter och tillvägagångssätt Uppdraget kring ny fast förbindelse över beskrivs i kapitel 7. Här sammanfattas redan rapporterat underlag och ett förslag på fortsatt hantering. Resultatet från tilläggsuppdraget om cykel finns i kapitel 3 och i kapitel 5. I kapitel 3 redovisas det utredningsuppdrag som har bäring på höghastighetsjärnvägen och i kapitel 5 summeras resul- taten av de cykelåtgärder som ingått i storstadsförhandlingarna. Konsekvenserna beskrivs mer generellt i kapitel 8 samt hur åtgärderna påverkar uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. I kapitel 9 sammanfattar vi våra erfarenheter från förhandlingen och den utvärdering som parallellt bedrivits av KTH kring förhand- ling som metod. Kapitlet innehåller även förslag på hur metoden kan utvecklas samt på vilket sätt värdeskapande förhandling kan användas framöver. I bilaga 1 och 2 återfinns direktiven till Sverigeförhandlingen i sin helhet. I bilaga 3 redogörs för överlämnat material från Sverige- förhandlingen till regeringen. I bilaga 4 finns en sammanställning av de uppdrag som Sverigeförhandlingen lagt till . Samtliga del- och lägesrapporter samt övrigt underlag som in- hämtats under Sverigeförhandlingens period finns att tillgå på sou.gov.se. 2 Resultat och leverans 2.1Höghastighetsjärnvägens utbyggnad, finansiering samt avtal om bostadsbyggande och medfinansiering Sverigeförhandlingen föreslår att en ny höghastighetsjärnväg ska byggas mellan och samt mellan och en kopplings- punkt på . Vid de punkterna ska permanenta kopp- lingspunkter göras som möjliggör att tåg kan ha bl.a. , och som ändpunktsstationer. Syftet med höghastighetsjärnvägen ska vara att knyta , och tidsmässigt närmare varandra samt att mellan- liggande regioner kan utvecklas. Restiderna ska kunna vara två tim- mar –och två och – . ska därför byggas så att tåg kan köras i /h. Även snabba storregionala tåg som kan köras i /h ska tillåtas på banan. Sverigeförhandlingen föreslår att höghastighetsjärnvägen byggs ut snabbt och att båda sträckorna byggs i huvudsak , så att de kan öppnas för trafik 2035 eller så fort det är möjligt med avse- ende på teknik och den legala planeringsprocessen. Sverigeförhand- lingen föreslår att byggandet av höghastighetsjärnvägen ska finansi- eras via ett eget anslag. Finansiering ska ske genom lån i Riksgälden, statliga anslag och medfinansiering. Sverigeförhandlingen har ingått avtal med kommuner och regio- nala företrädare om finansiering och medfinansiering av höghastig- hetsjärnväg, byggande av bostäder utmed sträckningen, spridning av nyttorna i en större geografi m.fl. åtaganden. Avtalen omfattar 1 i medfinansiering. talen har vi en överenskommelse med kommun om 2 950 bostäder.1 Med har vi ett avtal om utbyggd kollektivtrafik, cykelåtgärder och bostäder. I det avtalet anges att 15 000 bostäder ska byggas. Av dessa kan 5 000 vara påverkade av höghastighets- järnvägen. Totalt har överenskommelserna resulterat i cirka 100 000 bostäder. Avtalen överlämnas till regeringen i samband med att denna slutrapport överlämnas. En överenskommelse är tecknad med och och en är tecknad med och . I båda överenskommelserna slås fast att genom att binda samman ändpunktsstäderna med snabb och modern järn- vägstrafik stärks städernas och ekonomiska förutsättningar som man får positiva klimateffekter. Med en snabb stor- regional trafik kan arbetspendlingen underlättas och arbetsmark- nadsregionerna kring storstäderna kommer att kunna växa. I över- enskommelserna anges att sträckan planeras för persontåg för och snabba regionaltåg. Parterna är överens om att det är angeläget att hela höghastighetsjärnvägen byggs ut så snart möjligt. 1 P.g.a. en ny inriktning för planeringen av höghastighetsjärnvägen mellan och är det handslag vi har med kommun tillsvidare vilande. Förhandlingar kommer att återupptas av . 2.2Utbyggnad av järnväg i norra Sverigeförhandlingen redovisade en delrapport avseende järnväg i norra . De åtgärder vi bedömer gör mest nytta utifrån vårt uppdrag att stärka järnvägsförbindelserna mellan höghastighetsjärnvägen och norra är följande: Ökad kapacitet –. Ökad kapacitet –. Ökad kapacitet ––. Ökad robusthet, t.ex. i form av omledningsmöjligheter för bättre återställningsförmåga. I delrapporten identifierade vi förutsättningar för medfinansiering från såväl kommuner och landsting som från näringsliv. 2.3Avtal om utbyggd kollektivtrafik, ökat bostadsbyggande och cykelsatsningar Fem ramavtal är undertecknande med kom- muner/regioner i , och i län innehållande totalt 193 130 bostäder som färdigställs i berörda kommuner fram , totalt 20 kollektivtrafikobjekt och 118 cykelobjekt. Utbyggnad av infrastrukturen omfattar en total investering på , varav i kollektivtrafikobjekt och i cykelobjekt. Staten bidrar som medfinansiär med . Samtliga belopp är angivna i prisnivå . De restidsnyttor i form av minskad restid, ökad turtäthet och minskad risk för förseningar som uppstår i samband med kollektiv- trafikåtgärderna är betydande. Cykelobjekten ger sammanlagt ny cykelbana och cirka 10 000 nya cykelparkeringsplatser. 2.4Planering av Östlig förbindelse har det inte varit möjligt att åstadkomma en finansi- eringsuppgörelse för Östlig förbindelse. Det innebär att det regio- nala behovet av en östlig förbindelse kvarstår. Östlig förbindelse kan fysiskt genomföras utan vare sig tempo- rära eller permanenta intrång i , genom en bergtunnel under med möjlighet till kapacitetsstark kol- lektivtrafik. Geografiskt ligger Östlig förbindelse i en del av och kommun där stadsutveckling pågår. Sverigeför- handlingens bedömning är att ordnad avveckling innebär att Trafik- verket fortsätter planeringsprocessen av Östlig förbindelse så långt att underlaget kan användas framöver, att korridoren för riksintres- set kan justeras geografiskt samt att förutsättningarna för kom- munernas planering tydliggörs. 2.5Överenskommelse om fortsatt samarbete mellan och Sverigeförhandlingen har tillsammans med i och i tagit fram en prognos/kapa- citetsrapport som visar att det inte finns någon kapacitetsbrist om de trimningsåtgärder som identifierats genomförs. Sverigeförhandlingen har vidare kommit överens med om ett fortsatt bilateralt samarbete i en strategisk analys om bl.a. vilka nyttor som en ny fast förbindelse mellan och skulle ge.