sou · H5B323 · 2017-03-15 00:00:00 — Utredningens förslag om digital myndighetspost bör sättas i relation till att det , inte bara i utan även inter- nationellt, funnits en tydlig trend med fallande brevvolymer. Av Trafikanalys redovisning av trafikvolymen av postverksam- heten 2015 framgår att mängden behandlade brev, adresserade tid- ningar och adresserad reklam har minskat gradvis från 3,5 miljarder till 2,3 miljarder . –2015 minskade antalet med 171 miljoner. har volymerna paket i stort sett för- dubblats och volymen oadresserad reklam och gruppreklam ökat väsentligt . Postföretagen är väl medvetna om den omställning som såväl den offentliga sektorn som det övriga samhället genomgår och att det får konsekvenser för den fysiska posten. Utredningens bedömning är dock att det finns en beredskap hos postföretagen, som arbetar med att anpassa sitt tjänsteutbud för att kunna möta dessa förändringar. 7.7Förslagens konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens bedömning är att de förslag som utredningen lägger fram inte kommer att ha några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. I den enkätundersökning som utredningen 16Enligt uppskattningar från PTS. Uppgifterna lämnas med reservation för att det finns en hög grad av osäkerhet i skattningen av de statliga postvolymerna. 17PTS, Svensk Postmarknad 2015, s. 19. lät genomföra om allmänheten och företagens inställning till digital myndighetspost framgår att det inte finns några betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller inställningen till digital post. Såväl utredningens egen undersökning som andra undersökningar (internetanvändningen i ) visar också att förutsättningarna för att ta emot digital myndighetspost – till dator eller mobil med inter- netuppkoppling samt internet är hög hos både kvinnor och män. 7.8Förslagens konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Digital myndighetspost kan innebära flera fördelar för personer som önskar eller behöver ta emot information från myndigheter på annat språk än svenska. finns det ingen e-legitimation i som erbjuds de som inte har svenskt personnummer. Därför kan individer utan personnummer inte ansluta som mottagare till Mina meddelanden. När det gäller t.ex. nyanlända tilldelas de inte heller samordnings- nummer. Detta är ett hinder för att uppnå de integrationspolitiska målen. Utredningens förslag i delbetänkandet påverkar dock inte möjligheterna att uppnå dessa mål. I det kommande arbetet avser utredningen att närmare behandla frågor om e-legitimation och samordningsnummer. 7.9Förslagens konsekvenser för användbarhet, tillgänglighet, integritet och säkerhet Begreppet tillgänglighet används för att beskriva hur väl en verksam- het, plats eller lokal fungerar för personer med funktionsnedsätt- ning. Det gäller lokalers fysiska beskaffenhet, tillgången till informa- tion och ett bra bemötande. Bristande tillgänglighet är när en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att en verksamhet inte vidtar skäliga tillgänglighetsåtgärder för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktions- nedsättning.18 Utredningens förslag innebär en rättighet för enskilda och företag att ta emot myndighetspost digitalt – inte en skyldighet. För dem som inte kan eller vill ta emot post digitalt föreslår utred- ningen ingen förändring, utan möjligheten till papperspost ska finnas kvar. Enligt utredningens bedömning kan dock digital myndighets- post öka tillgängligheten för personer med vissa funktionsnedsätt- ningar, t.ex. personer som använder talsyntes. Användbarhet definieras enligt 9241-11 som föl- jande: ”Den grad i vilken användare i ett givet sammanhang kan bruka en produkt för att uppnå specifika mål på ett ändamålsenligt, effektivt och för användaren tillfredsställande sätt”.19 Utredningen vill understryka vikten av att alla myndigheter ska ha ett användar- perspektiv på digitaliseringen, både när man utvecklar och tillgäng- liggör digitala tjänster. Det ingår också i den föreslagna myndighet- ens uppgift att ”genom metoder, riktlinjer, utredningar, utbildning och rådgivning stödja och samordna (de offentliga) myndigheterna i deras arbete för att utveckla den digitala förvaltningen”. Utred- ningens bedömning är att den föreslagna myndigheten kan bidra till att effektivisera styrningen av digitaliseringen i den offentliga sek- torn, som förutsättningarna för en medborgarcentrerad, innovativ och effektiv verksamhetsutveckling förbättras. Samhällets ökade digitalisering i allmänhet, och myndigheternas utveckling av digitala tjänster i synnerhet, aktualiserar vikten av ett inkluderande perspektiv och behovet av att den offentliga sektorn kan stödja grupper som behöver kunskap eller utrustning för att vara digitalt delaktiga. För att underlätta övergången till digital myndig- hetspost kommer det att behövas olika former av informations- och stödinsatser. För att kunna ta emot elektronisk myndighetspost måste mot- tagarna, dvs. enskilda och företag, ha tillgång till internet. Utredningen vill i detta sammanhang även lyfta den befintliga infrastruktur som har i folkbiblioteken. Av bibliotekslagen20 framgår varje kommun ska ha ett folkbibliotek, att de ska vara till- gängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Vidare ska folkbiblioteken verka för att öka kunskapen om hur informations- 18http:///tillganglighet/gor-tillgangligt/, . 19https://sv.wikipedia.org/wiki/Anv%C3%A4ndbarhet, . 20Bibliotekslagen(2013:801). teknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktig- het i kulturlivet. Av lagen framgår även att biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsätt- ning och åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska. kommer många personer till biblioteken för att få hjälp med att logga in på och använda sig av myndigheternas e-tjäns- ter. har därför biblioteken delvis ändrat sitt folk- bildningsarbete och bland annat tagit fram en digital första hjälpen. genomförde folkbiblioteken fler än 11 000 kurstillfällen för att höja den digitala delaktigheten. Det är också värt att lyfta fram studieförbundens arbete på det här området, och det sam- arbete de har med biblioteken, inte minst för nyanlända. Frågor om integritet och säkerhet måste ses som en integrerad del av digitaliseringen. Genom tidiga riskanalyser kan åtgärder vidtas för att minska risker för t.ex. avbrott och integritetsintrång redan i samband med att tjänster och system utvecklas.21 Utredningen an- ser att säkerhets- och integritetsfrågor är centrala i den offentliga förvaltningens digitaliseringsarbete. Det är komplexa frågor som ofta innebär svåra avvägningar. Utredningen delar bedömning att: Vår samhällsekonomiska bedömning visar att e-tjänster, framför allt förvaltningsgemensamma, kan minska kostnaderna och skapa samhälls- ekonomiska nyttor i form av enklare kommunikation mellan förvalt- ning och medborgare, transparens i den offentliga verksamheten, effek- tivare informationshantering samt innovation och ekonomisk tillväxt. Det finns direkta kostnader med att digitalisera den offentliga förvalt- ningen samt risker framför allt kopplade till den personliga integriteten och sekretessen. Riskerna står i kontrast till målen om effektivitet och öppenhet i den offentliga förvaltningen. En fortsatt utveckling av e- förvaltningen blir därför en avvägning mellan olika värden; effektivitet, transparens, integritet och sekretess.22 21PTS synpunkter på delbetänkandet SOU 2015:91, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (N2015/08335/ITP), s. 10. 22Riksrevisionen 2016:14, Den offentliga förvaltningens digitalisering. Övergången till digital myndighetspost aktualiserar flera frågor kopplade till säkerhet men också allmänhetens tilltro till systemet. Om säkerheten inte fungerar brister tilliten vilket kan få långtgående negativa konsekvenser.23 Som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, skri- ver i sitt remissvar till betänkande be- hövs ett systematiskt risk- och sårbarhetsperspektiv på införandet av digital myndighetspost. Enligt MSB är det angeläget att informa- tionssäkerhetsaspekten omhändertas, inte minst för att individer och företag ska kunna ha förtroende för de nationella digitala tjänsterna. Enligt utredningens förslag ska därför den föreslagna myndigheten samverka med Datainspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Post och i frågor om digitalisering av förvaltningen, personlig integritet och informationssäkerhet. 23 anser att den höga nivå av tillit och den i huvudsak väl fungerande offentliga förvaltning som finns i bidrar till att stärka den svenska ekonomins anpass- ningsförmåga. En hög nivå av tillit har visat sig samvariera med god ekonomisk utveckling, hög ekonomisk jämlikhet och låg grad av korruption, men också med bl.a. hög utbildnings- nivå och god folkhälsa. framhåller att en hög nivå av tillit också bidrar till en god anpassningsförmåga i ekonomin. Ett samhälle som präglas av tillit har lättare att ställa om för att hantera nya, framtida utmaningar. SOU 2015:104, s. 17. 8.1Förslag till lag om valfrihet om elektroniska brevlådor I paragrafen regleras att får tillhandahålla valfrihets- system för tjänster avseende elektroniska brevlådor som upphand- las inom myndighetens verksamhet enligt förordningen (2018:000) om infrastruktur för säkra elektroniska försändelser. Det innebär att mottagaren har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som har godkänt och tecknat avtal med. Skälen för att ska få tillhandahålla ett valfrihets- system för elektroniska brevlådor behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen regleras att ska tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem när myndigheten tillhandahåller valfrihetssystem enligt denna lag. Därefter följer förklaringar om vad som ska avses med enligt första punkten leverantör (brevlådeoperatör), enligt andra punkten tjänst (elektronisk brevlåda) och enligt tredje punkten upphandlande myndighet (). Överväganden finns i avsnitt 6.3. 8.2Alternativ 1, Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:1023) med instruktion för I paragrafen görs ett tillägg som behandlar de uppgifter som tillkom- mer när får ansvar för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. ska ha ansvar för att inom den offentliga förvaltningen stödja digital utveckling och genomföra nationella digitala tjänster. Paragrafen reglerar vidare att myndigheten ska göra det som behövs för att säkerställa en effek- tiv och ändamålsenlig digitalisering av statsförvaltningen. Skälen för att myndigheten ska ha ett samlat ansvar för digitali- seringen av den offentliga förvaltningen behandlas i avsnitt 4. I paragrafen läggs till fyra nya punkter (5–8) som behandlar Eko- nomistyrningsverkets tillkommande uppgifter. Punkten 5 gäller att ska ge stöd till regeringen i principiella och strategiska frågor om den offentliga sektorns digitalisering samt i frågor om den offentliga sektorns digi- talisering som Europeiska Unionen och internationella samarbets- organ behandlar. Det som avses är avgörande och taktiska frågor för att underlätta digitaliseringen. Punkten 6 gäller att ska säkerställa att myndigheterna har tillgång till en ändamålsenlig infrastruktur när det gäller gemensamma standarder och liknande. Punkten 7 gäller att ska stödja myndig- heterna i intern styrning och kontrollen av it-stöd. Punkten 8 gäller att ska stödja myndig- heter i att ta fram gemensamma uppförandekoder när det gäller per- sonuppgiftsbehandling enligt Art. 40 i dataskyddsförordningen. Upp- förandekoderna ska bidra till att dataskyddsförordningen genomförs korrekt, med hänsyn till särdragen hos de olika sektorer där behand- ling av personuppgifter sker. ska även stödja de som företräder kategorier av personuppgiftsansvariga eller person- uppgiftsbiträden i utarbetandet av sådana uppförandekoder. Överväganden behandlas i avsnitt 4. I paragrafen läggs till tre nya punkter (7–9) som behandlar Ekonomi- styrningsverkets tillkommande uppgifter. Punkten 7 gäller att ska följa upp och analysera utvecklingen av den offentliga sektorns digitalisering och användningen av nationella digitala tjänster baserad på nyckeltal och myndigheters rapportering till regeringen. Punkten 8 gäller att ska samla in och sammanställa information om planerade och pågående strategiska digitaliseringsinitiativ. Punkten 9 gäller att ska bidra till att gemensamma digitaliseringsinitiativ kan följas upp och hjälpa myn- digheterna i uppföljning av nyttorealisering av it-projekt och verka för återutnyttjande av tekniska lösningar. Skälen för att myndigheten ska ansvara för löpande analys och upp- följning av den offentliga sektorns digitalisering behandlas i avsnitt 4. I paragrafen läggs till en ny punkt (7) som behandlar att Ekonomi- styrningsverket ska lämna en redovisning och analys av den offentliga sektorns digitalisering och användningen av nationella digi- tala tjänster. Det ska även ingå omvärldsbevakning av relevanta länders utveckling i rapporten som ska lämnas . Skälen för att myndigheten ska rapportera den offentliga sektorns digitaliseringsutveckling behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, behandlas den offentliga verksamheten gällande e-legitimation som flyttas i sin helhet från till . Inga materiella ändringar görs av uppgifterna. Förordningen (2010:1497) med instruktion för upphör att gälla. läggs alltså ned men verksamheten fortsätter i Ekonomistyrnings- verkets regi. Skälen för att ska ta över E-legitimations- nämndens uppgifter behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, behandlas att ska ansvara för vägledning för webbutveckling för offentliga myndig- heter. Uppgiften flyttas till från . Skälen för att Myndigheten ska ansvara för vägledning för webb- utveckling behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen läggs till att ska stödja och samordna de offentliga myndigheterna i deras arbete för att utveckla den digitala förvaltningen. Stödet ska erbjudas genom metodutveck- ling, riktlinjer, utredningar, utbildning, erfarenhetsutbyte och råd- givning. ska i digitaliseringsfrågor stödja sam- verkan mellan statliga myndigheter, mellan statliga myndigheter och kommuner och mellan offentliga myndigheter och näringslivet. Skälen för att ska stödja andra myndig- heter och samverkan i det digitala utvecklingsarbetet behandlas i av- snitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att Myndigheten ska verka för in- formations- och erfarenhetsutbyte om den nationella digitala infra- strukturen och nationella digitala tjänster för att förenkla för en- skilda och företag och säkerställa en effektiv och ändamålsenlig offentlig förvaltning. Det ska göras i samverkan med de offentliga myndigheter och andra aktörer som be- dömer vara relevanta i sammanhanget. Skälen för att ska verka för informa- tions- och erfarenhetsutbyte behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att ska samarbeta med Kammarkollegiet i dess uppgift att upphandla sam- ordnade ramavtal inom området informationsteknik. Ekonomistyr- ningsverket ska därigenom verka för bästa möjliga villkor för anskaff- ning och användning av verksamhetsanpassad informationsteknik inom offentlig sektor. ska även beakta in- tresset av innovationer och teknikneutrala lösningar. Skälen för att ska verka för goda vill- kor vid upphandling av it-lösningar behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att ska samverka med Datainspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt i frågor om digitalisering av förvaltningen, personlig integritet och informationssäkerhet. Samverkan ska hjälpa till att överbrygga eventuella klyftor och skapa samsyn när det gäller säkerhets- och integritetsfrågor inom digitali- sering. ska även hjälpa till att sprida de gemensamma ställningstaganden som görs inom nämnda samverkan. Skälen för att ska samverka med Data- inspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att det vid Ekonomistyrnings- verket ska finnas ett råd för digitaliseringssamverkan som ska ge myndighetschefen råd i arbetet med att främja utvecklingen av den offentliga sektorns digitalisering. ska dessutom stödja samverkan mellan de olika aktörerna i utveck- lingen av e-förvaltningen i den offentliga sektorn. Skälen för digitaliseringssamverkansrådet behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att digitaliseringssamverkansrådet ska bestå av chef, som är ordförande, och cheferna för de myndigheter som regeringen beslutar samt en repre- sentant för Kommuner och Landsting. Motiveringen bakom rådets sammansättning behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att frågor av principiell eller större vikt ska föredras i rådet innan myndighetschefen fattar beslut. Vad som är frågor av principiell eller större vikt får avgöras av myndig- hetschefen. Skyldigheten att föredra frågor avgörs av deras betydelse i sak och inte beroende av vem som enligt myndighetens arbetsord- ning faktiskt beslutar. Det är myndighetschefen som har beslutsrätt. Skälen för bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras att Myndigheten ska tillämpa intern- revisionsförordningen (2006:1228). Skälen för att Myndigheten ska tillämpa internrevisionsförord- ningen behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen görs ett tillägg om att får med- dela föreskrifter i fråga om verkställigheten av författningar om den statliga förvaltningens digitalisering. Skälen för att Myndigheten ska få meddela föreskrifter behand- las i avsnitt 4.5. 8.3Alternativ 2, Förslag till förordning om ändring i förordningen med instruktion för den myndighet som får uppdraget I paragrafen regleras att myndigheten ska medverka till att digitaliser- ingen av den offentliga förvaltningen kan genomföras och att målen som har satts upp av regeringen kan nås. Myndigheten ska ha ansva- ret inom den offentliga förvaltningen för att stödja digital utveckling och genomföra nationella digitala tjänster. Paragrafen reglerar vidare att myndigheten ska göra det som behövs för att säkerställa en effek- tiv och ändamålsenlig digitalisering av statsförvaltningen. Skälen för att myndigheten ska ha ett samlat ansvar för digitali- seringen av den offentliga förvaltningen behandlas i avsnitt 4.5. Paragrafen reglerar att myndigheten ska stödja regeringen i princi- och strategiska frågor om den offentliga sektorns digitalisering samt i frågor om den offentliga sektorns digitalisering som Euro- peiska Unionen och internationella samarbetsorgan behandlar. Det som avses är avgörande och taktiska frågor för att underlätta digi- taliseringen. Skälen för att myndigheten ska stödja regeringen i digitaliserings- frågor behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen regleras att myndigheten ska ansvara för att det finns en ändamålsenlig infrastruktur som de offentliga myndigheterna har tillgång till för standarder, normer och klassificering som ska vara gemensamma för elektroniskt informationsutbyte samt att myndig- heten ska stödja de offentliga myndigheterna i deras utveckling av den interna styrningen och kontrollen av it-stöd. Skälen för att myndigheten ska ansvara för infrastruktur och stöd vid utveckling av intern styrning och it-stöd behandlas i avsnitt 4.5. Paragrafen reglerar att myndigheten ska uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder enligt art. 40 och rådets för- ordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsförordningen) inom e-förvaltningen. Myndigheten ska även stödja de som företräder kategorier av personuppgiftsansvariga eller personuppgiftsbiträden i utarbetandet av sådana uppförandekoder. Skälen för att myndigheten ska uppmuntra utarbetandet av upp- förandekoder behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen regleras att myndigheten är ansvarig för vägledning för webbutveckling för offentliga myndigheter. Skälen för att myndigheten ska ansvara för vägledning för webb- utveckling behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen regleras att myndigheten ska ansvara för löpande ana- lys och uppföljning av den offentliga sektorns digitalisering. I första punkten regleras att myndigheten löpande ska följa upp och analysera utvecklingen av den offentliga sektorns digitalisering och användningen av nationella digitala tjänster baserat på nyckeltal och myndigheters rapportering till regeringen. I andra punkten regleras att myndigheten löpande ska samla in och ställa samman information om planerade och pågående digita- liseringsinitiativ av strategisk natur. I tredje punkten regleras att myndigheten ska bidra till att ge- mensamma digitaliseringsinitiativ kan följas upp och bistå myndig- heterna i uppföljning av nyttorealisering av it-projekt och verka för spridning och återutnyttjande av tekniska lösningar. Skälen för att myndigheten ska ansvara för löpande analys och uppföljning av den offentliga sektorns digitalisering behandlas i av- snitt 4.5. I paragrafen regleras att myndigheten ska ha ett samlat ansvar för frågor om E-legitimation. Reglerna är hämtade från förordningen (2010:1497) med instruktion för som upp- hör att gälla när denna förordning träder i kraft. Första punkten reglerar att myndigheten ska vara stödjande och samordnande när det gäller elektronisk identifiering och under- skrift i den offentliga förvaltningens e-tjänster. I andra punkten regleras att myndigheten efter överenskom- melse med upphandlande myndigheter ska tillhandahålla system för säker elektronisk identifiering enligt 1 § andra stycket 2 lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering, I tredje punkten regleras att myndigheten ska administrera valfri- hetssystem enligt 1 § andra stycket 3 samma lag, och I fjärde punkten regleras att myndigheten ska upprätta och driva en sådan nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem som avses i 4 § samma lag. I femte punkten regleras att myndigheten ska uppfylla de sam- arbetsskyldigheter som gäller för som medlemsstat enligt arti- kel 12 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upp- hävande av direktiv /93/EG (eIDAS-förordningen) samt enligt rättsakter som har antagits med stöd av den artikeln. Myndigheten ska vara gemensam kontaktpunkt för samarbetet och samla de övriga svenska myndigheterna i det gemensamma arbetet gentemot EU. I sjätte punkten regleras att myndigheten även i övrigt ska före- träda i frågor som rör gränsöverskridande elektronisk iden- tifiering enligt eIDAS-förordningen och ska lämna stöd och infor- mation till myndigheter i sådana frågor. I sjunde punkten regleras att myndigheten ska upprätta och driva en svensk förbindelspunkt (nod) för gränsöverskridande elektro- nisk identifiering i enlighet med kommissionens genomförandeför- ordning (EU) 2015/1501 av om interopera- bilitetsramverket enligt artikel 12.8 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och be- trodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre markna- den. Förordning (2016:579). I åttonde punkten regleras att myndigheten ska delta i internatio- nellt standardiseringsarbete, internationellt samarbete och informa- tionsutbyte inom sitt ansvarsområde. Skälen för att myndigheten ska ta över uppgifter behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen regleras att myndigheten ska bistå med stöd till andra myndigheter i digitaliseringsfrågor. I första punkten regleras att myndigheten genom metodutveck- ling, riktlinjer, utredningar, utbildning, erfarenhetsutbyte och råd- givning ska stödja och samordna myndigheterna i deras arbete för att utveckla den digitala förvaltningen.