sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Ett barn som är yngre får höras i dom- stol, om barnet inte kan antas ta skada av det. Vid en sådan utredning som Vid en sådan utredning som avses i 2 § om behov av ingrip- avses i 2 § om behov av ingrip- ande till ett barns skydd eller ande till ett barns skydd eller stöd får barnet höras utan vård- stöd får barnet höras utan vård- nadshavarens samtycke och utan nadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvar- att vårdnadshavaren är närvar- Detsamma gäller vid en ut- Av 6 kap. 20 a § föräldra- redning på socialnämndens ini- balken följer att detsamma gäller tiativ om överflyttning av vård- vid en utredning på socialnämn- 26 Senaste lydelse 2012:776. naden enligt 6 kap. 7 eller 8 § dens initiativ om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 7 eller Denna lag träder i kraft i fråga om 11 kap. 10 § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 36 kap. 1 och 8 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den en- skilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 1.ärende enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn, 2.ärende om adoption enligt 4 kap. , 3.ärende om anordnande av godmanskap enligt 11 kap. 4 § för- äldrabalken, 4.ärende om förvaltarskap, eller 5.ärende enligt lagen (2005:429) om god man för ensamkom- mande barn. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 2.mål eller ärende enligt i annat fall än som anges 3.ärende enligt lagen (1989:14) om erkännande och verkställig- het av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn, 4.mål eller ärende enligt rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkänn- ande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om för- äldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 27 Senaste lydelse 2014:887. eller ärende enligt 8 § lagen (2008:450) med kompletterande bestäm- melser till II-förordningen, 5.mål eller ärende enligt rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, er- kännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet och enligt av den 23 novem- ber 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar, eller 6.mål eller ärende enligt lagen (2012:318) om 1996 års Haagkon- vention. Vidare gäller sekretess hos dom- stol för uppgift som en part har lämnat till en medlare eller ett bi- träde till denne vid medling i ett mål där medlare utsetts enligt 6 kap. 18 a § , om parten har gjort förbehåll om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst Den tystnadsplikt som följer Den tystnadsplikt som följer av 3 § första och andra styckena av 1 § tredje stycket och 3 § första och andra styckena samt skränker rätten enligt 1 kap. 1 § första stycket 1 inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsför- 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- ordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ meddela och offentliggöra upp- Den tystnadsplikt som följer av 7 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift som hänför sig till ärende om annat än ekonomiskt bistånd till enskild. Denna lag träder i kraft . 28 Senaste lydelse 2011:864. förordning om ändring i förordningen (1949:661) om skyldighet för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt , m.m. Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (1949:661) om skyl- dighet för domstol att lämna uppgifter i mål och ärenden enligt för- äldrabalken, m.m. ska ha följande lydelse. Har en tingsrätt meddelat be- Om en tingsrätt har med- slut om vårdnaden om barn för delat beslut om vårdnaden om tiden intill dess det finns ett av- barn för tiden intill dess det finns görande som har vunnit laga ett avgörande som har vunnit laga kraft, ska ett meddelande om be- kraft, ska ett meddelande om be- 2. socialnämnden i den kom- 2. socialnämnden i den kom- mun där barnet är folkbokfört, mun där barnet är folkbokfört, Det som sägs i första stycket gäller dock inte om tingsrättens beslut innebär att tidigare vårdnadsavgörande fortfarande ska gälla. Har en tingsrätt meddelat Om en tingsrätt har meddelat dom eller slutligt beslut som rör dom eller slutligt beslut som rör vårdnaden och har avgörandet vårdnaden och avgörandet har vunnit laga kraft, ska ett med- vunnit laga kraft, ska ett med- delande om avgörandets inne- delande om avgörandets innehåll håll sändas till den socialnämnd sändas till den socialnämnd som som avses i första stycket samt avses i första stycket samt till Innebär domen eller be- Om domen eller beslutet 29 Senaste lydelse 2008:915. slutet att vårdnaden flyttas över till en eller två särskilt förord- nade vårdnadshavare, ska med- delande också sändas till överför- myndaren. Gäller ett vårdnadsavgörande som avses i denna paragraf ett barn som har fyllt , ska tings- rätten också sända ett meddel- ande om avgörandets innehåll till . innebär att vårdnaden flyttas över till en eller två särskilt förord- nade vårdnadshavare eller till en tillfällig vårdnadshavare, ska med- delande också sändas till över- förmyndaren. Om ett vårdnadsavgörande som avses i denna paragraf gäller ett barn som har fyllt , ska tingsrätten också sända ett med- delande om avgörandets innehåll till Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om socialnämnden får veta att någon åtgärd behöver vidtas i fråga om vårdnad, umgänge eller förmynderskap för ett barn, ska nämnden göra en framställning eller ansökan om det hos den dom- stol till vilken ärendet hör. Detsamma gäller om nämnden bedömer att ett barn är i behov av målsägandebiträde. ska göras av socialnämnden i ska göras av socialnämnden i den kommun som enligt 2 a kap. den kommun som enligt 2 a kap. socialtjänstlagen (2001:453) an- socialtjänstlagen (2001:453) an- svarar för att tillgodose barnets svarar för att tillgodose barnets behov av stöd och hjälp. behov av stöd och hjälp. gift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd får även social- nämnden i den kommun där bar- net närmast var folk- bokfört göra en sådan framställ- ning eller ansökan. I fråga om särskilt förordnad vårdnadshavare enligt lagen (2005:429) om god man för ensamkommande barn, gäller bestämmelserna i den lagen i stället för första och andra styckena. Denna förordning träder i kraft . 30 Senaste lydelse 2011:334. 2 Vårt uppdrag och arbete 2.1Vårt uppdrag i korthet Genom vårdnadsreform genomfördes flera större ändringar i regler om vårdnad, boende och umgänge. Huvud- syftena med reformen var att stärka barnrättsperspektivet och att underlätta för föräldrar att komma överens. Reformen har varit i kraft under . har antalet vårdnads- tvister enligt statistiken ökat. Vi ska följa upp och undersöka hur reglerna om vårdnad, boende och umgänge tillämpas och ta ställ- ning till om de behöver ändras för att reformens grundläggande syfte – att stärka barnrättsperspektivet – ska uppnås. En annan huvud- uppgift är att kartlägga och analysera orsakerna till ökningen av an- talet vårdnadsmål. I våra direktiv anges en rad frågor som det finns särskild anled- ning att undersöka närmare. I vårt uppdrag ingår att ta ställning till: •om reglerna om gemensam vårdnad behöver ändras, •hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning kan ut- vecklas och förbättras, •hur barnets rätt att komma till tals kan stärkas, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa att risk- bedömningar görs i tillräcklig utsträckning och att dessa bedöm- ningar är av hög kvalitet, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att förbättra och effek- tivisera hanteringen av frågor om överflyttning av vårdnad när det förekommit allvarligt våld i familjen, Vårt uppdrag och arbete •om det behöver införas särskilda forumregler för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter, och •om det finns behov av åtgärder för att stärka kompetensen vid handläggning av frågor om vårdnad, boende och umgänge. Utredningen har bedrivit sitt arbete i nära samarbete med experter och sakkunniga. Betänkandet skrivs därför i vi-form. Utredningen har hållit sexton sammanträden. Tre av dessa har sträckt sig över . har en parlamentarisk referensgrupp varit knuten till utredningen. Utredaren och sekretariatet har hållit två sammanträden med referensgruppen. I syfte att följa upp och undersöka hur reglerna som infördes genom vårdnadsreform har fungerat har utredningen genomfört flera egna undersökningar. I vår huvudundersökning, som avser mål där ett tvistigt vårdnadsyrkande prövats, ingår 139 domar från de flesta av tingsrätter. Domarna rör sammanlagt 215 barn. När domen föregåtts av snabbupplysningar och/eller en vårdnadsutredning har materialet begärts in. För att få en uppfattning om hur vanligt det är att föräldrar kommer överens under processen i tingsrätten har vi från alla tingsrätter även begärt in och undersökt avgöranden där vårdnadsyrkandet i processen varit tvistigt. Även domar som byggt på att parterna kommit överens har efterfrågats. Den undersökningen omfattar 412 domar. I syfte att kunna få en uppfattning om hur vanligt det är att tingsrätterna utser medlare har domar och avskrivningsbeslut i mål där en medlare varit utsedd begärts in och undersökts. Sådant material har begärts in från landets samtliga tingsrätter. I arbetet med utvärderingen har stor vikt lagts vid att hämta in erfarenheter och synpunkter från olika aktörer. För att få del av barns perspektiv har utredaren och sekretariatet, tillsammans med , och i några fall med hjälp av en familjerätt, genomfört barnsamtal med barn som upplevt en vårdnadstvist.1 De 1 Utredningen har samtalat med nio barn i åldern 5–. Vårt uppdrag och arbete barn som vi har fått hjälp att få kontakt med har haft lätt för att uttrycka sig och har velat uttrycka sin åsikt både i utredningarna som genomförts i föräldrarnas vårdnadstvister och i samtalen med oss. Vi är fullt medvetna om att det finns barn med en annan in- ställning till att uttala sig och som vi inte har kunnat nå i vår under- sökning. Dialogen med barnen har dock gett oss värdefulla insikter för vårt arbete. Utifrån ett antal frågeställningar har utredaren och sekretariatet hållit hearingar vid domstolar, familjerätter och med advokater. Utifrån det underlag som använts vid hearingarna har skriftliga synpunkter från ytterligare ett antal tingsrätter och familjerätter hämtas in. Utredningen har också hämtat in synpunkter från Barn- ombudsmannen, för familjerätt och föräldraskapsstöd, Barnens rätt i samhället, , Stiftelsen huset, för Medling och konflikthantering, ombudsmän (), , medlare, psykologer samt olika in- tresseorganisationer och föreningar som berörs av utredningens uppdrag.2 Enskilda föräldrar har också kontaktat utredningen och velat förmedla egna erfarenheter av vårdnadstvister. I syfte att ta del av de erfarenheter som finns utomlands om alternativa tvistlösningsmodeller har utredaren och en av sekreterarna genomfört en studieresa till och en till . I samma syfte har utredaren och en sakkunnig gjort en studieresa till . Utredaren och en sekreterare har deltagit på kurs Familjerättsdagar . Utredaren, och i något fall en sekreterare, har också deltagit i olika seminarier på familjerättens område. Ett möte har hållits med Utredningen om tvångsvård för barn och unga (SOU 2015:71). Utredningen har också följt Barnrättig- hetsutredningens (SOU 2016:19) och (SOU 2015:69) arbeten och hållit sig informerad om och beaktat relevant arbete som pågått inom . 2 En förteckning över vilka domstolar, familjerätter, myndigheter, organisationer med flera som utredningen har varit i kontakt med finns i bilaga 3. Vårt uppdrag och arbete 2.3Betänkandets disposition och innehåll Kapitel 3–5 är deskriptiva kapitel och behandlar frågor som är av grundläggande betydelse för betänkandet. I kapitel 3 redogörs för barn- och barnrättsperspektivet, utvecklingen av vårdnadslagstift- ningen och gällande rätt på området. I kapitel 4 görs, utifrån ett rättighetsperspektiv, nedslag i den internationella rätten. Tyngd- punkten ligger på en beskrivning av för vårt uppdrag relevanta principer i FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonven- tionen) och den europeiska konventionen angå- ende skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Kapitel 5 behandlar konflikter om barn, vad som kännetecknar föräldrar som tvistar om barn och hur vårdnadstvister riskerar att påverka barnet. Viss forskning på områ- det återges. Därefter följer de frågor som utredningen haft i uppdrag att undersöka. I kapitel 6 behandlar vi frågan varför vårdnadsmålen har ökat. I kapitlet presenteras bl.a. officiell statistik på området och statistik som tagit fram åt utredningen. Statistiken visar att antalet mål har ökat. Utredningens slutsats rörande tänk- bara förklaringar till ökningen tas också upp i den här delen. En av våra huvuduppgifter är att följa upp hur vård- nadsreform har fungerat i praktiken. I kapitel 7 presenteras utred- ningens undersökningar på området. Resultaten jämförs delvis med de resultat som vårdnadskommitté kom fram till. I kapitel 8–15 behandlas i tur och ordning, gemensam vårdnad, m.m. (8), samförståndslösningar (9), medlare (10), barnets bästa och barnets rätt att komma till tals (11), risken för att barn far illa (12), allvarligt våld i familjen – överflyttning av vårdnad (13), barn och föräldrar med skyddade personuppgifter (14) och handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge (15).3 Dessa kapitel är disponerade på ett likartat sätt. Varje kapitel, eller fråga, inleds med en deskriptiv del som följs av vår kartläggning och utvärdering. Kart- läggningen grundar sig i de flesta delar på relevanta resultat från vår undersökning i kapitel 7. Kartläggningen har därutöver i vissa fall kompletterats med mer ingående kvalitativa undersökningar av domar och vårdnadsutredningar som ingått i undersökningen. 3 Frågorna behandlas i huvudsak i den ordning som de tas upp i direktivet. Vårt uppdrag och arbete läggning och utvärdering grundar sig också på synpunkter som vi hämtat in från olika aktörer (se ovan). Därefter presenterar vi våra slutsatser, överväganden och förslag. Även om utredningen har lagt stor vikt vid att hämta in syn- punkter från bl.a. domare, familjerättssekreterare, advokater och barn kan inte de åsikter som vi återger ses som representativa för de aktuella grupperna. Vårt underlag är för begränsat. har det också funnits olika uppfattningar i en fråga. När vi återger synpunkter från olika aktörsgrupper har vi dessutom sammanfattat de åsikter som förts fram och vi redovisar främst de som delas av flera. Ikraftträdande behandlas i kapitel 16. De konsekvenser som för- slagen kan förväntas medföra framgår av kapitel 17. I kapitel 18 finns författningskommentaren. Vid alla beslut och andra åtgärder som rör barn ska det finnas ett tydligt barnperspektiv. Denna grundsyn kommer till uttryck i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Viktiga prin- ciper i konventionen är barnets bästa och barnets rätt att komma till tals (artiklarna 3 och 12). uttrycker ett förhåll- ningssätt till barn som sätter barnet i fokus vid beslut eller åtgärder som kan beröra ett enskilt barn eller en grupp barn. Detta barn- perspektiv innebär att inför ett beslut eller en åtgärd ska ansvarig beslutsfattare överväga om det berör barnet och i så fall på vilket sätt. Att ha ett barnperspektiv handlar både om attityder, kunskap och arbetssätt. Det speglar synen på barn som fullvärdiga medborg- are och kompetenta individer som ska bemötas med respekt i alla sammanhang. Om en åtgärd eller ett beslut bedöms få konsekven- ser för barn ska hänsyn tas till de mänskliga rättigheter som barn har enligt bl.a. barnkonventionen1. Att på så sätt säkerställa barns rättigheter i åtgärder eller vid beslut som rör barn innebär att ha ett barnrättsperspektiv. Beslut och åtgärder som har konsekvenser för barn måste också följas upp ur ett barnrättsperspektiv.2 pågår en utveckling där barnets roll som rättighetsinnehavare successivt införlivats i svensk lagstift- ning om offentlig verksamhet. Begrepp som barnets rätt och bar- nets bästa har blivit vanligt förekommande i lagstiftning som rör barn, t.ex. i (FB) och i socialtjänstlagen (2001:453), 1Det finns också rättigheter i andra konventioner, särskilt i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som ska beaktas. 2Se den av godkända strategin, Strategi för att stärka barnets rättigheter i , artikelnummer: S2010.026, s. 3 och 4. Barnets rätt har också relativt fått grund- lagsstöd. anges i regeringsformen (RF) att det allmänna ska verka för att barns rätt tas till vara (1 kap. 2 § femte stycket RF). Av samma bestämmelse framgår också att det all- männa ska motverka diskriminering av människor på grund av bl.a. kön, hudfärg, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. ”Ålder” markerar bl.a. att barn i princip ska bemötas som jämlika individer med rätt till medinflytande enligt sin utveck- lingsnivå när det gäller frågor som rör dem själva (prop. 2001/02:72 s. 50). godkände den strategi för att stärka barnets rättigheter i som hade föreslagits i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Stra- tegin vänder sig till offentliga aktörer på statlig och nivå. Några av principerna som slås fast i strategin är att: •All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . •Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. •Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. •Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett barnrättsperspektiv.3 3.2Utvecklingen av reglerna om vårdnad Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i föräldra- balken som infördes . Regleringen byggde då på tidigare lagar om barn utom äktenskap och barn i äktenskap . Lagarna innebar att gifta föräldrar hade gemensam vårdnad om barn medan mamman hade ensam vårdnad om barn utom äkten- skapet. 3 Se not ovan. infördes regler för verkställighet av domstols avgörande i frågor om bl.a. vårdnad, umgänge och överlämnande av barn. Tidi- gare hade de allmänna exekutionsreglerna i utsökningslagen tilläm- pats i dessa frågor (prop. Familjerätten har genomgått stora förändringar. Utvecklingen har styrts av strävanden att tillgodose barnets intressen i relation till föräldrarna. ändrades bestämmelserna om vårdnad så att frågan om vem av makarna som har ansvaret för separationen saknar betydelse vid avgörande av vem av dem som ska få vårdnaden om barnet. På samma gång stärktes pappors möjlighet att få vårdnad om sina barn när föräldrarna inte var gifta med varandra (prop. infördes en möjlighet för ogifta föräldrar att efter prövning av domstol få gemensam vårdnad om barnet. utmön- strades också termerna barn i äktenskap och barn utom äktenskap ur lagstiftningen (prop. 1975/76:170). genomfördes lagändringar med innebörden att föräldrar efter en skilsmässa kan ha gemensam vårdnad om barnen utan att ett särskilt domstolsbeslut behövs (prop. 1981/82:168). genomfördes ändringar med syftet att särskilt under- lätta en utveckling mot att föräldrarna i större utsträckning skulle ta ett gemensamt ansvar för barnet och själva komma överens om hur vårdnads- och umgängesfrågor skulle lösas. Ett viktigt inslag i reformen var samarbetssamtal, dvs. samtal där föräldrarna under sakkunnig ledning försöker komma överens i frågor om vårdnad och umgänge. Kommunerna blev nu skyldiga att erbjuda föräldrar sådana samtal. Genom reformen infördes också en möjlighet för domstolen att ta initiativ till att samarbetssamtal kommer till stånd. När det gäller ogifta föräldrar innebar reformen att föräldrarna kan få gemensam vårdnad genom en anmälan till socialnämnden i sam- band med att faderskapet fastställs. Lagen fick en uttrycklig be- stämmelse om att domstolen, när gemensam vårdnad inte är aktuell, vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska fästa avseende särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna (prop. 1990/91:8). infördes en bestämmelse om att domstolen vid bedöm- ningen av en umgängesfråga ska beakta risken för att barnet i sam- band med umgänge utsätts för övergrepp, olovligen bortförs eller kvarhålls eller annars far illa (prop. 1992/93:139). reformerades lagstiftningen när det gäller barns rätt att komma till tals i mål om vårdnad och umgänge. En bestämmelse om att domstolen vid bedömningen av barnets bästa ska ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad infördes. Reformen innebar också att den som gör en utredning i mål om umgänge och vårdnad ska försöka klarlägga barnets inställ- ning (prop. 1994/95:224). genomfördes en ny reform med syftet att ytterligare framhäva vikten av samförståndslösningar och underlätta för för- äldrarna att i så hög grad som möjligt komma överens (prop. 1997/98:7). Ett viktigt inslag var satsningen på socialnämndens arbete. Föräldrar som är överens kan från denna tidpunkt reglera vårdnad, boende och umgänge genom avtal som godkänns av social- nämnden. Ett annat syfte med reformen var att gemensam vårdnad framöver skulle användas i större utsträckning. Domstolens möj- lighet att besluta om gemensam vårdnad vidgades och domstolen får möjlighet att besluta om gemensam vårdnad även om en för- älder motsätter sig det, under förutsättning att detta är bäst för barnet. Reformen innebar också att det infördes en möjlighet att besluta om umgänge vid gemensam vårdnad. Det blev nu även möjligt att vid gemensam vårdnad besluta vem av föräldrarna som barnet ska bo tillsammans med. Detta innebar att domstolen även får möjlighet att besluta om s.k. växelvist boende. Bestämmelserna om att hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av barnet ålder och mognad gjordes nu tillämpliga även på mål om barns boende och vid socialnämndens prövning av föräldrarnas avtal. Genom vårdnadsreform infördes även portalparagrafen om barnets bästa. Av paragrafen följde att barnets bästa skulle komma i främsta rummet när frågor om vårdnad, boende och umgänge avgjordes. markerades alltså att barnets bästa alltid ska finnas med som en utgångspunkt för bedömningen och att de mer preci- serade bestämmelserna i kapitlet tar avstamp i denna paragraf. De senaste större ändringarna gjordes . Genom reformen genomfördes flera större ändringar i regler om vårdnad, boende och umgänge. Syftet med reformen var fram- för allt att stärka barnrättsperspektivet. Barnets bästa tydliggjordes och ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 2 a § FB). Genom reformen markerades att det inte finns några andra intressen som kan gå före barnets bästa, t.ex. rättvisa mellan föräldrarna eller en förälders behov av att träffa barnet. Genom reformen lyftes också risken för att barnet far illa fram som ett förhållande av särskilt viktigt slag vid bedöm- ningen av barnets bästa. Av 6 kap. 2 a § andra stycket FB framgår att vid bedömningen av barnets bästa ska det fästas avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. Kan en sådan risk förutses ska den väga tungt vid bedömningen av barnets bästa.