sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — All lagtext om överklagande presenterades i ”enklare och mera verklighetsanknutna termer, och systematiken har gjorts rakare och klarare”. 4.2.3Utredningen om delaktighet i EU beslutade regeringen om att tillsätta en utredning med uppdraget om att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja insyn, delaktighet och inflytande för aktörer i när det gäller från som beslutas inom EU. Utredningen syftade till att bidra till en demokratisk utveckling i linje med demokratipolitikens mål att stärka individens möjligheter till inflytande. I uppdraget ingick även att beskriva hur svenska myndigheter arbetar i EU-relaterade frågor. överlämnade utredningen betänkandet ”EU på hemma plan” (SOU 2016:10). Utredningen drog bland annat slutsatsen att det som ofta kallas EU:s demokratiska underskott i realiteten är ett svenskt demo- kratiskt underskott. Resonemanget gick ut på att politik som be- slutas på EU-nivå delvis kan påverkas genom flera olika nationella kanaler som inte är tillräckligt öppna och inbjudande, och att det svenska politiska systemet sedan inträdet i EU inte har för- ändrats på ett sätt som fullt ut möjliggör för medborgaren att till- varata existerande kanaler i . Kunskapsbrist om det svenska demokratiska systemets relation till EU-nivån, och vice versa, hos grupper som står för kunskapsförmedling om demokrati lyftes fram som ett grundläggande problem. Utredningen menade vidare att maktförskjutningar och för- ändrade roller för de politiska institutionerna bidragit till att för- stärka obalansen i individers och andra intressenters möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande. Regeringens myndigheter har gradvis fått en ökad roll i både utformningen och genomförandet av beslut som fattas på EU-nivå, vilket de menade har medfört en allt större gråzon av oklara ansvarsförhållanden mellan departementen och myndigheterna. Utredningen föreslog bland annat att regeringen i sina instruk- tioner och regleringsbrev till myndigheterna ska förtydliga myndig- heternas samråds- och informationsansvar i sitt EU-relaterade arbete. 5Statistik och rörlighetsmönster till och från En del av uppdraget är att kartlägga tillgänglig statistik och rörlig- hetsmönster till och från för personer och företag, och fokusera på faktorer som är relevanta för utformningen av svenska villkor för försäkringstillhörighet, ersättningsnivåer och utbetal- ningar av förmåner till personer som befinner sig i andra länder. I detta kapitel redovisas en sådan kartläggning. För att kartlägga rörlighetsmönster till och från har sam- manställning av uppgifter från flera olika håll varit nödvändig. I det här avsnittet ges en kortfattad översikt av tillgängliga uppgifter. För en mer utförlig beskrivning av tillgängliga data hänvisas till SCB:s redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga både befintlig migrationsstatistik och ytterligare tillgängliga data som kan användas för att beskriva och analysera migrationsmönster till och från Sverige.1 () är den myndighet i vars främsta uppdrag är att ansvara för officiell statistik och annan statlig statistik. SCB är en av 27 statistikansvariga myndigheter. Några av myndig- hetens ansvarsområden relevanta för kartläggning av rörlighetsmöns- ter är arbetsmarknad, befolkning och hushållens ekonomi. 1 SCB (2014). Migrationsstatistik i – nuläge, behov och förslag till förbättringar. Statistik och rörlighetsmönster till och från statistiken är flertalet register och några av dessa beskrivs kortfattat nedan. Registret över totalbefolkningen (RTB) RTB innehåller de flesta uppgifter som finns om den folkbokförda befolkningen hos , och är basen för befolk- ningsstatistik. Folkbokförd i landet blir den som föds i eller den med uppehållsrätt eller uppehållstillstånd i som avser att stanna i landet . Registret innehåller inte uppgift om alla som vistas i landet. RTB innehåller, förutom de grundlägg- ande uppgifterna såsom personnummer, även uppgifter om bland annat födelseland, medborgarskap samt invandring och utvandring (om invandringen respektive utvandringen registrerats hos Migra- tionsverket eller ). skapar SCB även det historiska befolkningsregistret (HBR), från uppgifterna i RTB. Detta register gör det möjligt att följa befolkningens registrerade invandringar och utvandringar , med start . HBR används primärt av forskare. SCB använder vidare befolkningsstatistiken från RTB för att rapportera statistik över befolkningen och rörelsemönster till och från till internationella organisationer som och . Dessa organisationer har i regel inte någon egen datafångst av migrationsströmmar utan är beroende av uppgifter från medlems- staternas statistikmyndigheter. Registret över migrations- och asylstatistik () SCB får uppgifter från över asylsökande, som samlas i . Asylsökande folkbokförs inte och det finns därför ingen möjlighet att koppla uppgifter om asylsökande till SCB:s övriga register via personnummer. kopplar samman sina uppgifter via ett dossiernummer, som är kopplat till alla beslut och ärenden till en individ. De uppgifter om asylsökande som levereras till SCB är dels upp- gifter över antal ärenden i olika tillstånd (öppet ärende, öppet över- klagandeärende, avslag i överklagandeärende, bifall i grund eller över- klagandeärende, övriga), dels uppgifter om individer, såsom tidpunkt Statistik och rörlighetsmönster till och från för ansökan, medborgarskap, kön, ålder, kommun, boendeform, an- tal med uppehållstillstånd och antal ensamkommande barn. Longitudinell databas för integrationsstudier (STATIV) STATIV är en individdatabas som går med upp- gifter om den folkbokförda befolkningen per respektive år. Databasen utvecklades av dåvarande Integrations- verket i samarbete med SCB för att utgöra ett underlag för belys- ning av tillståndet och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Efter att lades ned övertog SCB ansvaret för STATIV. Databasen syftar till att utgöra underlag för beskrivning och analys avseende integration, segregation, jämställdhet och migration.2 Databasen innehåller förutom uppgifter om ålder, kön, medborgar- skap och födelseland bland annat uppgift om grund för bosättning, datum för uppehållstillstånd och vistelsetid i . Därutöver finns även en mängd uppgifter avseende utbildning, sysselsättning och arbetslöshet samt inkomster från arbete, studier och förmåner från trygghetssystemen. Registret har dock vissa begränsningar då per- soner som rör sig in och ut ur landet under inte kan identi- fieras i databasen. STATIV har varit den primära källan för kartläggningen av rör- lighetsmönster till och från , som redovisas i detta kapitel. Registret över inkomster och taxeringar (IoT) Ett annat register som kan vara relevant för kartläggningen av rörelsemönster till och från är registret över inkomster och taxeringar (IoT). Populationen i det registret utgörs av skattskyldiga personer enligt skattelagstiftningen i . Upp- gifterna avser såväl i folkbokförda personer, som personer som tilldelats ett samordningsnummer av . Genom att samköra IoT med STATIV kan statistik om per- soner som arbetar i men som bor utomlands ges. Sådana uppgifter har beställts från SCB, som redovisas i avsnitt 5.2.3. 2 SCB (2014a). Dokumentation av databasen . Statistik och rörlighetsmönster till och från SCB har slutligen ett visst informationsutbyte med de andra nordiska statistikbyråerna för sammanställning av gränsregional statistik i . Bakgrunden till detta informationsutbyte är ursprungligen ett uppdrag från till statistikbyråerna i , , och att ta fram en nordisk pend- lingskarta.3 Projektet avsåg perioden –2006. Den nordiska pendlingskartan följdes upp av en regionalt profil- erad databas med gränsöverskridande statistik om befolkning och arbetsmarknad i gränsregionerna (StatNord), även det på uppdrag av nordiska ministerrådet. Pendlingsstatistik från den databasen finns tillgänglig för åren 2006–2009.4 saknas årlig finansiering för att sammanställa den gränsregionala statistiken, enligt uppgift från SCB. har ändå informationsutbytet fortsatt med och , tack vare finansiering av och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor (MUCF) respektive Region , och MUCF. Men något informationsutbyte med görs inte längre då ingen region har beställt någon statistik över pendlingen mellan och . Utredningen har beställt de uppgifter som SCB har tillgängliga om pendling från , som presenteras i avsnitt 5.3.2. Pendlingen till fram- går till stor del av uppgifterna beställda från STATIV och IoT, fast utan uppgift om från vilket land pendlingen sker. Förutom de uppgifter om personer som sökt asyl och personer som fått uppehållstillstånd, som levererar till SCB och , har myndigheten även ytterligare uppgifter till- gängliga i sina databaser. databas innehåller uppgifter om personer som söker tillstånd, redan fått tillstånd, eller fått avslag på sin ansökan om att få vistas i , samt ansökan och beslut om svenskt medborgarskap. CUD består av olika del- system; ett ärendesystem, ett system för mottagning av asylsök- 3SCB (2005). Nordisk pendlingskarta – huvudrapport. Statistik och rörlighetsmönster till och från ande, och ett dossiersystem där alla handlingar rörande en person samlas i en dossier. För att kunna ta fram statistik ur CUD har ett statistiskt rapporteringssystem som heter E-Lis. Uppgifter i E-Lis finns lagrade . har Migra- tionsverket börjat använda ett annat modernare system som heter Milos5. Inriktningen är att ska ersätta E-Lis. Mycket av den statistik som är relevant vad gäller rörlighet redo- visar på sin hemsida. Där finns till exempel upp- gifter om ansökningar om asyl, beviljade arbetstillstånd samt beviljade uppehållstillstånd och uppehållsrätter. Uppgifter om uppehållstill- stånd och uppehållsrätt är särskilt intressant för att få en bild av hur många personer som söker sig till till exempel på grund av arbete eller studier. Dessa uppgifter redovisas i avsnitt 5.2.1. och har, liksom SCB, till- gång till registerdata över befolkning. De båda myndig- heterna har i stor utsträckning gemensamma IT-system samt käll- system för datalager. Myndigheternas datalager innehåller bland annat uppgift om beslut och utbetalningar av socialförsäkringsförmåner. Tillgänglig statistik om förmåner till personer i gränsöverskridande situationer saknas i stor utsträckning, men vissa uppgifter har utred- ningen kunnat beställa. har inkommit med statistik över utbetalningar av ålderspension till personer bosatta utomlands, som redovisas i avsnitt 5.3.4. I samma avsnitt redovisas motsvarande statistik från om utbetalning av sjuk- och aktivitetsersättning. har även inkommit med uppgifter om antalet beslut om tillämplig lagstiftning för bland annat utsända arbetstagare inom Europeiska unionen (EU)/Euro- peiska ekonomiska samarbetesområdet (EES) och personer verk- samma i flera länder. Statistik om utfärdade av sådana så kallade A1-intyg inrapporteras även till Europeiska kommissionen som sammanställer sådana uppgifter från samtliga medlemsstater. Dessa uppgifter redovisas i avsnitt 5.2.3 och 5.3.2. 5 Informationssystem för Ledning och Operativ styrning. Statistik och rörlighetsmönster till och från är den myndighet i som har uppdraget att se till att lagar om arbetsmiljö- och arbetstider följs av företag och organisationer. Myndigheten är även kontaktmyndigheten i när det gäller utstationering av arbetstagare. I detta ingår även ansvaret för ett register för företag som utstationerar arbetstagare i . Med en utstationerad arbetstagare avses en arbetstagare som vanligen arbetar i ett annat land men som utför arbete i för ett utländskt företags räkning. Det övergripande syftet med registret är säkerställa att utstationerade arbetstagare omfattas av de rättigheter som följer av det så kallade utstationeringsdirektivet6, som arbetet pågår i (se vidare kapitel 10).7 Statistik från registret publiceras i halvårsvisa rapporter, som presenteras i avsnitt 5.2.3. () är den myn- dighet i som ansvarar för bland annat granskning av effek- tivitet och uppföljning inom högskolesektorn samt officiell statistik om högskoleväsendet. I deras NU-statistikdatabas finns bland annat uppgifter om antalet studenter, såväl svenska som utländska, vid svenska universitet och högskolor. Myndigheten samlar även in upp- gifter om svenska studenter i utlandet. I samarbete med SCB publi- cerar UKÄ även statistikmeddelanden om bland annat internationell studentmobilitet. En den av den statistiken redovisas i avsnitt 5.2.4 och 5.3.3. I detta avsnitt redovisas en kartläggning över utvecklingen av rör- ligheten till och utbetalning av några förmåner från social- försäkringen till dessa personer. De grupper av intresse som har 6Europaparlamentets och rådets direktiv /71/EG av om utstatio- nering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. 7Arbetsmiljöverket (2015). Helårsrapport – Register för företag som utsationerar arbets- tagare i . Statistik och rörlighetsmönster till och från identifierats är personer som flyttat till av olika skäl, arbetar eller bedriver näringsverksamhet i men bor utomlands, arbetstagare som är utstationerade från företag utomlands samt inresande studenter från utlandet. En del av statistiken som presenteras är beställd från SCB, För- säkringskassan och . Statistik har även hämtats från SCB:s och hemsidor samt rapporter från , , och Europeiska kommissionen. Fokus är på tidsperioden –2014. år fanns för de flesta uppgifterna inte tillgängliga vid tid- punkten för uttagen, och 2003 har valts som startår med anledning av EU-utvidgningen året efter. 5.2.1Uppehållsrätt, asylsökande och uppehållstillstånd i Uppehållsrätt för EU/EES-medborgare En EU/EES-medborgare som arbetar, driver eget företag eller har tillräckliga tillgångar för sin egen försörjning samt har en heltäck- ande sjukförsäkring har uppehållsrätt i , i enlighet med rörlighetsdirektivet (se vidare avsnitt 10.2). Uppehållsrätten innebär en fristående rätt att uppehålla sig i . Fram till registrerade uppehållsrätter för EU/EES-medbor- gare som avsåg att stanna i landet mer än , vilket gjorde det möjligt att även ta fram statistik över hur många som kom till för vistelse . Från skyldig- heten att registrera sig undantogs nordiska medborgare, som är arbetssökande och EES-medborgare med giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd (se vidare kapitel 22). –registrerades omkring mellan 17 000 och 25 000 uppehållsrätter för EU/EES-medborgare i (se figur 5.1). Flest uppehållsrätter gällde arbetstagare, men även anhörig till EU/EES-medborgare och studier var vanligt skäl för uppehållsrätt. Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.1 Antal av registrerade uppehållsrätter* och arbetstillstånd enligt , fördelat efter skäl för uppehållsrätt Anm. * Uppehållstillstånd . registreras endast uppehållsrätt för anhöriga till EU/EES-medborgare och uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare varaktigt bosatta i annan EU-stat. Samtliga uppgifter avser förstagångstillstånd. Viktigt att påpeka är dock att registreringen av uppehållsrätten för den enskilde inte hade någon formell betydelse för uppehållsrätten i sig, då den enligt rörlighetsdirektivet gäller så länge villkoren är upp- fyllda. Syftet med registreringen var bland annat att statistiskt kunna bevaka migrationen till landet.8 Kännedomen om kravet på registre- ring var säkerligen inte heller utbredd bland de EU-medborgare som kom till , då alla EU-stater inte har sådan registrering. 8 SOU 2005:49, s. 189. Statistik och rörlighetsmönster till och från därmed troligt att det fanns en viss underregistrering av antalet EU- medborgare med uppehållsrätt som vistades i landet mer än . Att registreringen inte ansågs ge en rättvisande bild av hur många med uppehållsrätt som vistades i landet var också ett skäl till att kravet på registrering togs bort i maj 2014.9 –2015 har antalet asylsökande till ökat dramatiskt (se figur 5.2). skedde framför allt en stor ökning av antalet flyktingar från , och står flyktingar från för den största ökningen. , och är andra exempel på länder varifrån medborgare flytt, och som bidragit till ökningen i antalet flyktingar till . Barn står för en stor del av alla inkomna ansökningar om asyl i . var drygt 4 av 10 asylsökande barn, varav omkring hälften ensamkommande. 2013/14:81, s. 16 f. Statistik och rörlighetsmönster till och från Tredjelandsmedborgare, det vill säga medborgare från länder utan- för EU/EES-området, behöver till skillnad från EU-medborgare få beslut om uppehållstillstånd från för att få vistas i landet . I figur 5.3 redovisas utvecklingen över antalet beviljade uppehållstillstånd . Figur 5.3 Antal av beviljade uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare , fördelat efter skäl för uppehållstillstånd Flyktingar och anhörigflyktingar m.fl. Anm.: Samtliga uppgifter avser förstagångstillstånd. * avser perioden januari–november. Figuren visar att antalet beviljade uppehållstillstånd har ökat betyd- ligt under hela den studerade perioden. Den största ökningen av antalet uppehållstillstånd står flyktingar och anhöriga till flyktingar10 för, tillföljd av den stora ökningen av antalet asylsökande till . Det är dock inte bara antalet uppehållstillstånd till flyktingar och anhörigflyktingar som ökat , utan det har även antalet tredjelandsmedborgare som kommer till av 10 redovisar anhörigflyktingar under anknytningar tillsammans med övriga anhöriga, men jag har valt att redovisa denna grupp tillsammans med flyktingar. Statistik och rörlighetsmönster till och från ökade antalet uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl , och har legat på en stadig nivå. De flesta beviljade arbetstillstånden i är för arbeten som kräver teoretisk specialkompetens såsom dataspecialister och civilingenjörer, och för arbeten utan krav på sär- skild yrkesutbildning såsom medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske. Den med uppehållsrätt eller beviljat uppehållstillstånd i som har för avsikt att stanna blir folkbokförd i och tilldelas ett personnummer (se vidare kapitel 8). Förutom att person- numret för den enskilde kan ha betydelse för dennes rättigheter och skyldigheter i samhället, ger registreringen även ett gott underlag för att mäta hur många som bor i samt flyttar till för att bosätta sig här. Som redogjordes för i föregående avsnitt ansvarar SCB för statistiken över invandrade och utvandrade. Utvidgningen av EU har medfört en ökad invandring till Utvecklingen av antalet personer som flyttat till och folk- bokfört sig här följer av naturliga skäl den- samma som antalet beviljade uppehållstillstånd. Många av de tredje- landsmedborgare som får uppehållstillstånd blir också folkbokförda i . folkbokfördes cirka 80 000 tredjelandsmed- borgare i (se figur 5.4), att jämföra med 103 000 beviljade uppehållstillstånd . En stor del av denna avvikelse förkla- ras sannolikt av att många med uppehållstillstånd, framför allt av arbetsmarknadsskäl, inte stannar i landet (säsongs- arbetare). Avvikelse kan också bero på en viss eftersläpning i folk- bokföringen, då en person inte behöver folkbokföras i landet sam- ma år som uppehållstillståndet beviljades, i synnerhet vid många beviljade uppehållstillstånd . De enstaka personer som endast beviljats tidsbegränsade uppe- hållstillstånd blir heller inte folkbokförda. Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.4 Invandring till –2014, fördelad efter medborgarskap Anm. * Exklusive återinvandrade svenska medborgare. EU10 avser de tio nya medlemsstater vid utvidgningen . EU3 avser de nyaste medlemsstaterna , och . Källa: SCB (RTB). Vidare framgår av figuren att inflyttningen från EU-medborgare i relativa termer har ökat betydligt . folkbokfördes omkring 23 000 EU-medborgare i Sverige.11 EU-utvidgningen med tio nya medlemsstater (EU10) efterföljdes av en ökad invandring från dessa länder. Det skedde även 2007 då och också blev medlemmar i . Men även invandringen från övriga medlemsstater i EU har nästan fördubblats . I statistiken redovisad ovan har svenska medborgare som utvand- rat och sedan återvänt till exkluderats från redovisningen. I statistiken räknas annars även dessa personer som invandrade. Uppskattningsvis omkring två tredjedelar av alla som utvandrat från (se vidare avsnitt 5.3.1) återvänder till , och mer- 11 Något fler, omkring 30 000 personer oavsett medborgarskap, flyttade från en annan EU- stat under . Statistik och rörlighetsmönster till och från parten gör det inom fem år.12 återinvandrade cirka 21 000 svenska medborgare till . Den ökade invandringen till , i kombination med att många av dem som tidigare invandrat till bosätter sig permanent i landet, har medfört att antalet ut- ländska medborgare i befolkningen blir allt fler (se figur 5.5). –2014 har antalet utländska medborgare ökat från 476 000 till 740 000, vilket motsvarar en ökning som andel av befolkningen från . Figur 5.5 Antal utländska medborgare i befolkningen 2003–2014, fördelat efter medborgarskap Källa: SCB (RTB). Den ökade invandringen har bland annat bidrag till en något förändrad ålderssammansättning i befolkningen, då många som kommer till är i arbetsför ålder. Andelen i arbetsför ålder (20–) var bland utländska medborgare och i hela befolkningen . Bland EU-medborgare var andelen i arbetsför ålder . I befolkningen var andelen eller äldre 12 (2012). Svenskar bosatta utomlands. Statistik och rörlighetsmönster till och från , att jämföra bland tredjelands- medborgare och bland nordiska medborgare. Korttidsmigrationen till är svår att följa De uppgifter som redovisats ovan om invandring avser endast per- soner som blir folkbokförda i landet. Den statistiken ger således inte någon heltäckande bild över migrationen till , då endast personer som avser att stanna blir folkbokförda. Det finns därför inte något enhetligt sätt att följa personer som stannar i än men än , så kallad korttidsmigration. Ett sätt att försöka göra en uppskattning av korttidsmigrationen är att relatera invandringsstatistiken till statistiken över uppehålls- rätter och uppehållstillstånd. Ett problem med det tillvägagångssättet är dock som diskuterades ovan att det kan finnas en eftersläpning i folkbokföringen, och att det troligtvis fanns en viss underregistrering av uppehållsrätter till EU/EES-medborgare med anledning av att registreringen inte hade någon formell betydelse. Med vetskap om dessa potentiella problem redovisas nedan ändå ett räkneexempel baserat på tillgängliga uppgifter. Begreppet korttidsmigration används vidare mest för att beskriva tillfällig migration av arbetskraft,13 varför flyktingar och anhörigflyktingar exkluderas i beräkningen. beviljades cirka 21 000 medborgare från ett EU/ EES-land (exklusive ) uppehållsrätt och cirka 56 000 tredje- landsmedborgare (exklusive flyktingar och flyktinganhöriga) uppe- hållstillstånd i . folkbokfördes cirka 22 000 EU- medborgare exklusive nordbor och 29 000 tredjelandsmedborgare. Antalet invandrade tredjelandsmedborgare 2013 utgjorde alltså drygt beviljade uppehållstillstånd . Om ett genomsnitt av de tre närmast föregående åren dras, med hänsyn tagen till en eventuell eftersläpning, skulle det genomsnittliga antalet bosatta tredjelandsmedborgare (exklusive flyktingar och anhörigflyktingar) som inte är folkbokförda kunna uppskattas till omkring 23 000 . Den siffran ska dock tolkas med stor för- siktighet. För EU/EES-medborgare är det uppenbart att en mot- 13 Se exempelvis FN (1998), Recommendations on statistics of international migration, s. 66. Statistik och rörlighetsmönster till och från svarande uppskattning inte är möjlig att göra, eftersom antalet folk- bokförda 2013 överstiger antalet registrerade uppehållsrätter . Många tillfälligt bosatta i tilldelas samordningsnummer