sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Heltidsledighet är den dominerande formen, men män är lediga på deltid under en större del av sin totala ledighet jämfört med kvin- nor. Kvinnor och män sprider i ungefär samma utsträck- ning, relationen föräldrapenninguttag och föräldraledighet är mycket lika. För en föräldrapenningdag går det med heltids- ledighet (2013c). Det är därmed mycket vanligt för både män och kvinnor att förlänga ledigheten under barnets tidiga år genom att använda obetalda dagar, men flexibiliteten används olika beroende på till exempel inkomstnivåer och utbildning. Eftersom kvin- norna använder ett betydligt högre antal dagar med föräldrapenning blir konsekvensen att ledighetstiden för kvinnor är nästan fyra gånger så lång som för män. Mellan två- och treårsåldern används för ett barn, för mamman och åtta för pappan. Antalet dagar som används sjunker ytterligare något efter den tidpunkten. När bar- net närmar sig åttaårsdagen och möjligheten att använda dagar snart upphör används ett högre antal dagar. Vid barnets åttaårsdag kvarstår , för vilka föräldrapenning därmed aldrig kommer att tas ut. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors användning av för- äldrapenning är som störst när barnet är litet, därefter är fördelningen mer jämn sett till genomsnittsiffror. För barn födda var det av det totala antalet dagar som användes av män (i genomsnitt) som användes efter det att barnet hade fyllt . För kvinnorna (som i genomsnitt använde ) var det enbart av dagarna som togs ut efter tvåårsdagen. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Figuren ovan visar hur många dagar som föräldrarna i genomsnitt fak- tiskt använder från och med en viss tidpunkt i barnet liv (barnets upp- nådda ålder). Antalet är alltså inte beräknat utifrån den totala mängden dagar som föräldrarna gemensamt kan få för ett barn, dvs. totalt, utan det antal dagar som föräldrarna faktiskt använder. Här är inte en uppdelning mellan män och kvinnor möjlig eftersom det är möjligt att överlåta dagar mellan föräldrarna. Totalt sett används för barnet. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Vid en jämförelse av hur föräldrapenningen användes för barn födda och barn födda kan samma koncentration till barnets yngre åldrar observeras. I figuren 6.3 ovan studeras tiden fram till dess att barnet är . Det totala antalet dagar som används för ett barn vid de olika åldrarna är i stort oförändrat mellan de båda ålders- grupperna, men fördelningen mellan föräldrarna förändras en aning. För barn födda har mäns uttag av föräldrapenning ökat och kvinnor har minskat sitt uttag. Stora skillnader mellan mäns och kvinnors uttag kvarstår dock. För barn födda infördes en begränsning som innebär att maximalt kan sparas till efter barnets fyraårsdag. Det inne- bär att om föräldrarna inte vill mista rätten till dagar måste användas före den tidpunkten. Reglerna är avsedda att minska an- vändningen av föräldrapenning efter fyraårsdagen. Barn födda går i statistiken att följa fram till dess att de har upp- nått ålder, användningen av dagar ligger då svagt under de nivåer som kan observeras för barn födda respektive 2013. Siff- rorna är dock inte helt jämförbara eftersom regeländringen även innebar förändringar i hur statistiken registreras. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet kassans utgiftsprognos har det för barn födda observerats ett markant högre () uttag av föräldra- penning 2017 jämfört med uttaget för barn som var 2016.2 Enligt Försäk- ringskassan kan detta delvis förklaras av regeländringen och att barnkullen som omfattas av regeln har fyllt eller kom- mer fylla och . För dessa barn kan föräldrar vilja ta ut merparten av dagarna innan barnet fyller för att inte gå miste om dagar. 6.2.2Färre föräldrapenningdagar för äldre barn När barnen blir äldre är det inte bara färre dagar med föräldrapenning per barn som används, det är även färre barn för vilka det används för- äldrapenning. Under barnets tidiga år är det mycket vanligt att för- äldrarna använder föräldrapenning, för av barn som är gamla används föräldrapenning . Andelen är stabil för de yngre barnen. Källa: och . 2 Se /statistik/publikationer/budget-och-prognos, hämtad . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Som tabellen visar sjunker andelen barn för vilka föräldrapenning har använts när barnet blir äldre men ligger ändå på en hög nivå. För barn som är är det av barnen för vilka någon av föräldrarna har använt föräldrapenning . Andelen varierar mellan för de äldre barnen. För de barn som är äldre än har rätten till föräldrapenning normalt upphört, men den kvarstår för barn som är adopterade och barn som inte har avslutat första året i . har användningen av föräldrapen- ning för äldre barn ökat. Andelen barn i åldrarna 4–för vilka det används föräldrapenning har ökat; för barn som är har andelen ökat , för barn som är har andelen ökat . Ökningen kan vara en indikation på ett ökat behov av ledighet från arbetet även när barnet är äldre, men kan även vara ett resultat av att fler män använder fler dagar med föräldra- penning men tar ut senare i barnets liv. Ledighet senare i barnets liv, när det i hög utsträckning deltar i förskoleverksamhet, förskoleklass eller omfattas av skolplikten, kan ha stor betydelse för möjligheten att förena familjeliv och arbetsliv. Det gör det möjligt att förkorta arbetstiden tillfälligt, vara ledig under kortvariga tillfällen såsom när skola eller förskola är stängd, under lov eller kanske för att förlänga ledigheten från barnets verksamhet . Möjlig- heten att vara ledig även med äldre barn kan vara positiv för både barn och föräldrar, men den kan också föra med sig en press på föräldrar att låta barnen vara hemma under t.ex. sommarlovet på grund av att förskolor och fritidsverksamhet stänger eller samordnas eller att andra föräldrar är lediga (2004). Ökningen av uttag för äldre barn kan också vara ett resultat av att fler föräldrar har möjlighet att spara dagar för senare bruk på grund av en förbättrad ekonomisk situation eller för att för hur föräldrapenning används har förändrats. Trots ökningen är det så att föräldrapenning inte används för en stor andel av de äldre barnen, för att dagarna är slut eller för att föräldrarna av andra skäl inte kan eller vill använda föräldrapenning. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Figuren visar uttaget av föräldrapenning för barn mellan fyra och . Uttaget ligger något högre då barnet är mellan sex och , dvs. då barnen lämnar förskolan och övergår till förskoleklass och grundskola. Fördelningen mellan män och kvinnor är mycket jämn, totalt sett använder föräldrarna ungefär 13–för barn födda som är mellan . Föräldrarna ökar sitt uttag särskilt i perioden då barnet är mellan 7,5 och , dvs. då rätten till föräldrapenning snart upphör. För de barn som fyller år tidigt bibehålls rätten till föräldrapenning fram till dess att barnet har avslutat det första skolåret, vilket ger föräldrarna möjlighet att ta ut föräldrapenning hela vårterminen i första klass. Föräldrarna tar ut för barnet. Förutsatt att behovet av ledighet är ungefär detsamma, dvs. att föräldrar har liknande behov av ledighet för lov, studiedagar och för t.ex. besök i förskola och skola, så kan den låga användningen för äldre barn antyda att ledighetsmöjligheterna är ojämnt fördelade mellan olika föräldragrupper. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 6.2.3Variationer i uttaget av föräldrapenning Det kan också konstateras att spridningen i uttag av föräldrapenning för kvinnor respektive män varierar över barnets ålder. Detta framgår av figurerna 6.5 och 6.6 vilka visar medianuttaget av dagar för män respektive kvinnor efter barnets ålder samt den övre respektive nedre kvartilens uttag, dvs. uttaget för de som tar ut störst re- spektive minst antal dagar. För kvinnor var medianen av antal uttagna dagar vid barnets åtta- årsdag . För de av kvinnorna som tog ut flest dagar var uttaget och för de som tog ut minst an- tal dagar var uttaget , dvs. Medianen av uttagna dagar för män vid barnets åttaårsdag var medan ut- taget för den övre och nedre kvartilen var , en skillnad . Källa: , egna bearbetningar. Not: Övre kvartil avser gränsen vid vilken tar ut fler nettodagar och lägre kvartilen vid vilken tar ut färre dagar. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Not: Övre kvartil avser gränsen vid vilken tar ut fler nettodagar och lägre kvartilen vid vilken tar ut färre dagar. 6.3Bakgrundsfaktorer som har betydelse för hur föräldrapenningen används är det belyst att det finns många aspekter som påverkar användningen av föräldrapenning, såsom föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst, arbetsmarknadsstatus, ålder och födelseland samt barnets ålder när det kommer till (se t.ex. SOU 2005:73; Försäkrings- kassan 2012b; Duvander m.fl. 2015). Störst betydelse har dock kön för när i tiden föräldrapenning används och för hur föräldrapenningen fördelas mellan föräldrarna. Även om skillnaderna i uttaget är störst mellan olika grupper av män går det även att utläsa skillnader mellan kvinnor med olika inkomst och utbildning. Inkomstuppgifter och uppgifter om högsta registre- rade utbildningsnivå avser året innan barnet föddes och kan därmed, eftersom uttagsperioden är lång, komma att förändras . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet rerna 6.7 och 6.8 visar inte förhållanden mellan par, men det är känt att även parens relativa inkomster, utbildning m.m. har betydelse. Källa: , egna bearbetningar. Figuren ovan visar hur mäns uttag av föräldrapenning ser ut efter barnets ålder och pappans högst uppnådda utbildningsnivå året före barnets födelse. Det är oavsett pappans utbildningsnivå under perio- den efter barnets ettårsdag som uttaget ökar kraftigast och det är här en skillnad syns mellan män med olika utbildningsnivå. över hela uttagsperioden är ökningstakten ungefär densamma oavsett ut- bildningsnivå. Pappor med eftergymnasial utbildning har ett betyd- ligt högre uttag än övriga grupper, vilket visar sig i det genomsnitt- liga uttaget vid åttaårsdagen. Pappor med högst grundskola har använt medan pappor med eftergym- nasial utbildning har använt i genomsnitt, en skillnad . Bland dem med grundskoleutbildning är det som inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning , bland högutbildade män är andelen . I gruppen män där uppgifter Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet om utbildningsnivå saknas är uttaget som lägst (redovisas inte i figu- ren). I den gruppen är det även en stor andel, , som inte har tagit ut en enda dag. Mäns uttag ökar med utbildningsnivå, medan kvinnors uttag minskar när utbildningsnivån är högre. I en undersök- ning gjord av visades att för män med längre efter- gymnasial utbildning och forskningsutbildning ökade uttaget ytter- ligare jämfört med om mannen enbart hade kortare eftergymnasial utbildning (2011b). Källa: , egna bearbetningar. För kvinnor är det totala uttaget av föräldrapenning högt oavsett upp- nådd utbildningsnivå. Kvinnor med eftergymnasial utbildning använ- der i genomsnitt något färre dagar med föräldrapenning än de med grundskole- eller gymnasieutbildning, vilket kan förklaras av att de delar föräldrapenningen mer lika med den andra föräldern. För kvin- nor med eftergymnasial utbildning används , för dem med gymnasial utbildning och för dem med grundskoleutbildning. Det är ovanligt i samtliga utbildningsgrupper att kvinnor inte använder en enda dag med föräldrapenning. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 6.3.2Inkomsten spelar roll för intensiteten i uttaget Inkomstnivån kan spela stor roll för till exempel hur intensivt för- äldrapenninguttaget behöver vara för att föräldrarna ska ha en disponi- bel inkomst som de kan försörja sig på. För dem med höga inkomster är det också mer vanligt att få föräldralön eller föräldrapenningtillägg från arbetsgivaren, dvs. extra ersättning vid föräldraledighet enligt kol- lektivavtal eller anställningsavtal. Föräldralön och föräldrapenning- tillägg finns inom ett stort antal sektorer på arbetsmarknaden, och många föräldrar med mer långvariga anställningar omfattas, även om villkoren kan skilja sig åt relativt mycket. I de fall då det saknas kollek- tivavtal kan enskilda avtal ingås mellan arbetsgivaren och den anställde. Enligt omfattades 2016 omkring 3,6 miljoner an- ställda av kollektivavtal (inklusive hängavtal3), vilket motsvarade unge- fär av alla anställda. Andelen som täcks av kollektiv- eller hängavtal varierar mellan olika delar av arbetsmarknaden. Exempelvis täcks av arbetarna och av tjänstemännen inom den privata sektorn. I offentlig sektor omfattas samtliga anställda av kollektivavtal. () Flera undersökningar pekar på att kunskapen om rätten till föräldrapenningtillägg är låg i vissa sek- torer och att föräldrar därför kan gå miste om ersättningen (se t.ex. LO 2015; AMF 2017). I undersökningen som AMF stod bakom sva- rade enbart en tredjedel av föräldrarna att de kände till möjligheten med föräldrapenningtillägg eller föräldralön. Föräldralönen påverkar möjligheten att kombinera föräldrapenning med obetald föräldraledighet och ändå få en hög ersättning. Som en följd av spridningen av föräldrapenningdagar kan föräldern spara dagar för senare bruk eller ytterligare förlänga föräldraledigheten. Figuren nedan visar hur många dagar med föräldrapenning som män med olika inkomstnivåer4 använder (se kommentarer till figurerna 6.9 och 6.10 för definitioner av inkomstnivåerna). Män med hög inkomst tar ut fler 3Om en arbetsgivare inte är organiserad i en arbetsgivarorganisation kan denne i stället teckna ett så kallat hängavtal med sina anställdas fackliga organisationer. Ett hängavtal innebär att arbets- givaren och den fackliga organisationen är överens om att följa de kollektivavtal som gäller inom den aktuella branschen. 4Uppgifter om inkomst baseras på den pensionsgrundande inkomsten (PGI). Uppgifterna har hämtats från som beslutar om PGI utifrån inkomstdeklarationen. Inkoms- terna redovisas per: låg inkomst, medelinkomst, hög inkomst. Låg inkomstnivå avser dem med pensionsgrundad inkomst inom kvintil 1 (för hela populationen), dvs. de med lägst inkomst, Medelinkomst avser inkomster inom kvintil 2–4 och Hög inkomst avser inkomster inom kvintil 5, dvs. de med högst inkomst. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet dagar främst när barnet är yngre, och efter att barnet har fyllt utvecklas kurvorna på ett liknande sätt som för män med mellan och låg inkomst. till hela uttagsperioden använder män med den högsta inkomsten , medan män med den lägsta inkomsten använder . För att få rätt till föräldralön krävs ofta en viss tids anställning och det kan också finnas en bortre gräns för när föräldralön kan betalas ut, exempelvis från barnets födelse eller adoption (se t.ex. Tjänstemannaavtalen med unionens tolkningar till avtal om allmänna villkor tjänsteför- bunden fastighetsarbetsgivarna –). Tillägget eller föräldralönen kan beräknas utifrån uttagen föräldrapenning eller utbetalas utifrån förälderns ledighet från arbetet. Villkoren kan även styra mot längre sammanhängande ledigheter genom att begränsa an- talet perioder för vilka tillägget eller föräldralönen kan betalas ut. Där- för kan föräldralönens villkor styra när och i vilken omfattning föräld- rarna är föräldralediga. Källa: , egna bearbetningar. * Inkomstnivåerna är definierade som att Låg inkomst avser män med pensionsgrundad inkomst inom kvintil 1 (för hela populationen), Medelinkomst avser inkomster inom kvintil 2–4 och Hög inkomst avser inkomster inom kvintil 5. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Figur 6.10 nedan visar att kvinnor med de högsta inkomsterna använ- der färre dagar med föräldrapenning än kvinnor med de lägsta inkoms- terna. De med medelinkomst följer i hög utsträckning uttagmönstret för dem som har låga inkomster. Skillnaderna är relativt små mellan de olika grupperna. Källa: , egna bearbetningar. * Inkomstnivåerna är definierade som att Låg inkomst avser kvinnor med pensionsgrundad inkomst inom kvintil 1 (för hela populationen), Medelinkomst avser inkomster inom kvintil 2–4 och Hög inkomst avser inkomster inom kvintil 5. Inkomstens nivå spelar olika roll för uttaget av föräldrapenning bero- ende på om det är en man eller en kvinna som använder dagarna. In- komsten kan också användas som ett starkt argument för att välja det ena eller andra uttagsmönstret, t.ex. att den som har höga inkomster inte kan vara föräldraledig så länge eftersom det med hög inkomst följer ett stort inkomstbortfall och ofta ett stort ansvar på arbetet som man därmed inte kan vara frånvarande från för . Alternativt kan den med låg inkomst inte vara föräldraledig så länge eller inte alls eftersom förankringen på arbetsmarknaden kan vara svag eller ny- ligen påbörjad. Dessa argument ses dock främst i anslutning till hur männens föräldraledighet ser ut. Figurerna som presenteras i avsnit- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet ten ovan indikerar att hög utbildning och hög inkomst i generella ter- mer har positiv inverkan på mäns uttag av föräldrapenning, medan låg utbildningsnivå och låg inkomst har negativ inverkan. Det motsatta gäller för kvinnor, där utbildningsnivån skulle kunna indikera en mer attraktiv arbetsplats som uppmuntrar till tidig tillbakagång till arbetet och en låg utbildningsnivå och låg inkomst kan betyda en utebliven eller mer osäker anknytning till arbetsmarknaden eller ett behov av att använda många föräldrapenningdagar för att klara försörjningen. Argumentationen kring hur inkomster och utbildning påverkar an- vändningen av föräldrapenning byggs på ett sådant sätt upp utifrån kända könsmönster och roller kring föräldraskapet. Kvinnors för- äldraledighet är mer ovillkorad än mäns – kvinnor är föräldralediga oavsett förutsättningar och föräldrapenninguttaget planeras utifrån detta, medan det för män fortfarande till stor del är fråga om ett val att vara föräldraledig (se t.ex. Bekkengen 2002). Den helt tradi- uppdelningen av föräldraskapet, här i termer av använd för- äldrapenning, är dock i de flesta fall mer uppluckrad. De flesta män () använder åtminstone någon dag med föräldrapenning, allt fler tar ut många dagar och andelen par som delar föräldrapenningen lika (en tar minst ut av dagarna, ingen ) ökar . Inkomstnivån hos enskilda föräldrar, liksom inom familjeparen påverkar det totala uttaget för barnet. har tagit fram uppgifter till utredningen om andelen barn för vilka det har varit ett stort uttag av föräldrapenning och andelen barn för vilka det har varit ett lågt uttag, beroende på föräldrarnas relativa inkomstnivåer. Oavsett inkomstgrupp och föräldrarnas inbördes inkomstförhållande är det få barn där eller färre har använts när barnet är . Den grupp som sticker ut är den där mannen har högst in- komst och kvinnan lägst, där det är av barnen som har för- äldrar som har använt enbart eller färre. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. * Ensamstående redovisas inte uppdelat på kön p.g.a. att antalet män är så få. Not: Lägsta värdet först. Inkomstnivåerna är definierade som att Låg inkomst avser män respektive kvinnor med pensionsgrundad inkomst inom kvintil 1 (för hela populationen), Medelinkomst avser inkomster inom kvintil 2–4 och Hög inkomst avser inkomster inom kvintil 5. Av tabellen framgår att av föräldrar med gemensam vårdnad där båda har samma inkomstnivå använder de med högst inkomster föräldra- penningen mindre intensivt, har använt fler än och enbart har använt minst för barnet. Av föräldrar med gemensam vårdnad där båda befinner sig i den lägsta inkomstgruppen är det som har använt minst vid barnets treårsdag och som har använt minst 420. I par där inkomstförhållandena skiljer sig som mest finns det för de par där kvinnan har låg inkomst och mannen hög tendenser till ett mer intensivt uttag. För av barn med föräldrar med detta inkomstförhållande har minst använts. När det gäller barn där i stället mamman har hög inkomst och pappan låg är det enbart av barnen för vilka så många dagar har använts. För föräldrar med ensam vårdnad och låg inkomst är använd- ningen av föräldrapenning mer intensiv än för par där båda har låg inkomst. Ensamståendehushåll med barn har oftare en lägre ekono- misk standard än sammanboendehushåll med barn och kan därför Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet vara i stort behov av ett intensivt uttag av föräldrapenning på grund av små ekonomiska marginaler. De med ensam vårdnad lever dock inte nödvändigtvis ensamma. Hushåll med ensam vårdnad och hög inkomst har ett mer intensivt uttag än hushåll med gemensam vård- nad där båda föräldrarna har hög inkomst eller där kvinnan i paret har hög inkomst. En förklaring till detta kan vara att föräldern med ensam vårdnad disponerar samtliga dagar och därmed har större möj- lighet att ta ut många av dessa men ändå ha dagar kvar för senare bruk (se även avsnitt 6.3.3). Utöver kvinnan och mannens individuella inkomster påverkar alltså även hushållets sammantagna ekonomi och föräldrarnas relativa inkomster användningen av föräldrapenning. Om inkomstskillnaderna är stora inom hushållet kan föräldrarna på kort sikt vinna på en viss fördelning av föräldraledighet och föräldrapenning, medan en mer jämn inkomstfördelning kan ha en annan effekt. Hur stort glappet mellan föräldrarnas inkomster är spelar roll, liksom på vilken nivå i inkomstfördelningen föräldrarna befinner sig. För ett par där det är stora ekonomiska skillnader mellan föräldrarna, men där båda har höga inkomster kan det finnas större utrymme för att spara ihop en buffert för att båda ska kunna vara föräldralediga, medan i ett hushåll där inkomsterna är mer jämnt fördelade, men där de ekonomiska mar- ginalerna är betydligt snävare, kan resultatet av hur föräldraledigheten fördelas på kort sikt vara avgörande för försörjningen. Uttag av föräldrapenning efter en separation Kunskapen är begränsad kring hur föräldrar som separerar använder föräldrapenning. I en nyligen presenterad studie analyseras dock för- äldrapenninguttaget bland separerade föräldrar i som fick sitt första barn eller 2003 (ISF 2017a).5 Resultaten i studien visar att för föräldrar som separerat under barnets första åtta lev- nadsår var det totala uttaget av föräldrapenning påtagligt lägre än för barn vars föräldrar inte hade separerat. Resultaten indikerar också att en stor del av denna skillnad inte berodde på själva separationen, utan på att de som separerade var i genomsnitt yngre och hade sämre ekonomi än de som inte separerade. En förklaring som förs fram är 5 Föräldrarna i undersökningen hade gemensam vårdnad både före och efter separationen. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet att föräldrarna i den förstnämnda gruppen inte hade råd att vara för- äldralediga i samma utsträckning som de som hade bättre ekonomi. Studien visar också att uttaget av föräldrapenning generellt sett var lägre bland pappor som separerade än bland pappor som inte gjorde det. Ett undantag är dock de separerade pappor som hade höga in- komster vilka i stället ökade sitt uttag av föräldrapenning relativt de pappor med samma inkomstnivå som inte separerade. 6.3.3Föräldrar med ensam vårdnad använder föräldrapenningen mer intensivt En förälder som har ensam vårdnad om ett barn disponerar över samt- liga dagar med föräldrapenning, vilket kan påverka intensiteten i ut- taget av ersättningen. De som har gemensam vårdnad har hälften var av dagarna. För barn födda och tidigare kan en förälder ta ut för- äldrapenning för samtliga sina dagar, dvs. , på sjukpenning- nivå utan att den andra föräldern behövde avstå dagar.