sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — utfärdar arbetstillstånd efter ansökan från den enskilde, varvid arbetserbjudandet från arbetsgiva- ren och en kopia på den sökandes pass ska skickas in. Det förekom- mer uppgifter om att företag säljer anställningserbjudanden.(s. –2015 har upprättat 157 anmäl- ningar relaterade till utbetalningar. I det underlag utredningen fått in finns alla anmälda brottsmisstankar beträffande bidragsbrott och bedrägerier uppdelade per individ. I de flesta fall är anmälningarna redovisade i enskilda eller i serier av enskilda utbetalningar. I under- sökningen har alla utbetalningar för en och samma individ som sannolikt anmälts vid samma tillfälle räknats som ett ärende. Antal ärenden i redovisningen uppgår därför till 132. Det är dock i vissa fall oklart om en serie av utbetalningar har genererat en eller flera anmäl- ningar. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet anmäldes endast misstankar om bedrägeri. är bidragsbrott det vanligast anmälda brottet.12 När det gäller frågan om hur ett ärende har initierats kan utred- ningen konstatera att av samtliga ärenden som brotts- anmälts har initierats genom impulser utifrån. Är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Av undersökningen framgår att 130 av 132 ärenden från Migrations- verket avser dagersättning. Ett ärende avser reseersättning och ett annat avser särskilt bidrag. I åtta av ärendena som avser dagersättning finns också misstankar om felaktigt utbetalde reseersättningar och särskilda bidrag. Enligt kompletterande uppgift från Migrations- verket har inte någon brottslighet vad avser återetableringsstöd upptäckts och anmälts. Vid genomgången av anmälningar har vi bedömt att (13 ärenden) av totalt 132 genomgångna ärenden omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Utredningen bedömer således att är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet men att merparten av anmäl- ningarna inte innehåller brottslighet som är organiserad eller syste- matisk i den mening som avses här. Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten mot ut? Brottstid och beloppens storlek I 13 ärenden sträcker sig brottstiden . Av de ärenden som utredningen anser omfattar misstankar om kvalificerad välfärds- brottslighet uppgår anmält belopp per anmälan till mellan 16 611– . 12 Anledningen till denna skillnad i fråga om rubricering i anmälningarna har, enligt uppgift från , troligen sin grund i att beslutade om en handlingsplan (VCA 172/2012) för att motverka felaktiga utbetalningar. Handlingsplanen omfattade tio punkter vars syfte var att höja kunskapen om bidragsbrott och förbättra rutinerna för att motverka felaktiga utbetalningar. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter Förekomsten av andra särskilda kvalificeringsgrunder i form av oriktiga handlingar m.m. framgår inte i redovisningen av anmäl- ningarna. Det kan dock i sammanhanget noteras att om en anmälan om brott har gjorts innan ett asylärende är avslutat så har inte någon slutlig bedömning av den sökandes identitet skett för anmälan. I två ärenden anges att de misstänkta är relaterade till varandra. Vad avser anmälda belopp kan konstateras att dessa inte är särskilt höga. Enligt är den större delen av brottsligheten kopplat till att biståndsmottagaren inte anmäler när dennes inkomst- förhållande ändras eller att utlänningen vid ansökan om asyl uppger att denne saknar egna medel eller andra tillgångar även om sådana skulle finnas. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utred- ningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna som granskats och som avser kvalificerad välfärdsbrottslighet uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samt- liga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till . Detta innebär att anmälningarna som rör misstänkt kvali- ficerad välfärdsbrottslighet utgör av totalt anmält belopp. Undersökningen av brottsanmälningar har i första hand tagit sikte på det utbetalningssystem som uttryckligen omfattas av våra direktiv, dvs. utbetalningar i samband med rot- och rutavdrag. Det innebär att brottslighet som anmälts av folkbokföringsverksamheten inte ingår i det material som inhämtats. I inlämnat material finns dock andra anmälningar än sådana som rör bedrägerier i samband med rot- och rutavdrag. Utredningen menar att även detta material har betydelse för att bedöma den kvalificerade välfärdsbrottsligheten. Det avser t.ex. anmälningar som rör falska kontrolluppgifter eller anmälningar som gjort avseende brottslighet som riktas mot andra Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Redovisningen av brottsanmälningar utgår därför från vad som framkommit av inlämnat material. I kartläggningen i övrigt har utredningen försökt beakta både den typ av brottslighet som omfattar misstankar om kvalificerad väl- färdsbrottslighet mot rot- och rutsystemet och sådan brottslighet som kan ligga till grund för ett efterföljande sådant brott. har redovisat sammanlagt 335 anmälningar –2015. har sökt ut anmälningarna genom angivande av brottsrubriceringar. Det innebär att anmälningar även mot andra områden inom beskattningsverksamhet än rot- och rutavdraget omfattas i den mån de har rubricerats med brott som har efterfrågats av utredningen. Av undersökningen framgår att (260 anmälningar) avser bedrägerier i samband rot- och rutavdrag. I 25 anmälningar finns inte angivet information som gör att det misstänkta brottet kan kopplas till något särskilt utbetalande system. I fem anmälningar framgår att det föreligger misstankar om brott avseende falska anställningsavtal i syfte att erhålla ett samordningsnummer. I 27 fall finns misstankar om att falska kontrolluppgifter har lämnats. I vissa fall finns misstankar om att brottet begåtts i visst angivet syfte t.ex. för att erhålla skattereduktioner. I ett flertal anmälningar kan också noteras att anmält misstänkta brott mot andra välfärds- system som t.ex. stöd från Arbetsförmedlingen, för utbetalning av lönegaranti eller ersättning för tandvårdstöd. I ett fall avser också anmälan bedrägeri med anledning av osanna uppgifter lämnade till arbetslöshetskassa. Fördelningen framgår av nedanstående tabell. SOU 2017:37 Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Antal analyserade brottsanmälningar från för juni Rubriceringarna i anmälningarna är bedrägeri13 (), osant intygande (), urkundsförfalskning () och brukande av osann urkund ().14 Det kan också noteras att det av inlämnad redovisning framgår att fem av de anmälda fallen har initierats genom tips från köpare och två har initierats genom tips från andra myndigheter. I resterande 328 fall har anmälningarna initierats genom egen kontroll inom . Interna rapporter och undersökningar avseende bedrägerier i samband med rot- och rutavdrag har i en rapport om fakturamodellen (dnr 131 561711-11/113) redovisat vad som framkommit vid verkets kontroller i samband med rot- och rutavdrag. I rapporten redovisar bl.a. att de felaktigheter som legat till grund för anmälningar kan vara att något arbete inte är utfört alls eller att vissa arbeten är utförda medan andra inte är det. Det kan också vara så att köparen och utföraren kommit överens om att begära utbetalningar på felaktiga grunder. Även av annan information som utredningen fått del av framgår att de misstänkta angreppen kan ha varierande karaktär, från enkla 13Även försök till bedrägeri ingår i redovisningen. 14Då fler brott är anmälda tillsammans redovisas det först anmälda brottet. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet metoder till mer komplicerade tillvägagångssätt som inkluderar falska eller utnyttjade identiteter, falska kontrolluppgifter och ”kapade adresser”. Utöver ovanstående tillvägagångssätt har i en rapport lämnad till utredningen bl.a. uppgett att de allt oftare ser underentreprenörskedjor där en underentreprenör ibland bara är ett fakturaskrivande företag eller en oseriös aktör med svart arbetskraft. Av uppgifterna som utredningen fått del av framgår vidare att det inte är ovanligt att gärningspersonerna för att undgå att upptäckas och undgå straff ofta använder målvakter som företrädare eller ibland som innehavare av enskilda firmor. Det handlar ofta men inte alltid om socialt utsatta personer. En alltmer utnyttjad grupp är medborgare i andra EU-länder. En vanlig variant är att utnyttja identiteter som inte ens finns i . De har ofta bara vistats här , den tid som krävs för nödvändiga registreringar i olika system. Den som står bakom upplägget kan sedan styra identite- terna fritt. I lämnade uppgifter uppges att det regelmässigt och i ökad utsträckning förekommer identiteter som kan misstänkas vara utnyttjade sådana, framför allt hos underentreprenörerna. Interna rapporter och undersökningar vad avser falska kontrolluppgifter Ett flertal myndigheter har lyft fram problematiken kring upp- rättande av falska kontrolluppgifter och framfört att detta är ett vanligt förekommande och växande problem. Ofta kan falska kontrolluppgifter förekomma i samband med att likvidation eller konkurs inleds i ett företag. Ett problem som uppmärksammats är att det finns en koppling mellan oriktiga identiteter och falska kontrolluppgifter och att brottsligheten blivit mer organiserad . Det finns misstankar om att det byggs upp nätverk där ”organisatörer”, kontantförmedlare, målvakter, svartarbetare etc. samarbetar och att man från dessa ”nätverk” även kan få falska anställningsavtal och falska lönespecifikationer. De falska hand- lingarna och uppgifterna används därefter i olika sammanhang, bl.a. för att erhålla utbetalningar från olika delar av välfärdssystemen. Informationen pekar också på att antalet falska kontrolluppgifter från oseriösa aktörer i ett och samma företag har ökat. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet kommit fall där har utrett 34 falska kontrolluppgifter från en och samma ”arbetsgivare”. Andra tillvägagångssätt som uppmärksammats är att någon begär förtidsåterbetalning av skatt och då uppger falska uppgifter om erhållen lön och preliminärt avdragen skatt från arbetsgivare. Då dessa ärenden ska behandlas skyndsamt av finns en risk för att skatt felaktigt återbetalas innan någon kontroll har hunnits med. Att falska kontrolluppgifter utgör ett problem framgår också av tidigare rapporter från Brå (Brå 2011:7, ISF och Brå 2011:12 samt Brå 2015:8). Är system för utbetalningar i samband med rot- och rutavdrag utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? utbetalning till en utförare av hushållsarbete innebär i praktiken att verket övertar köparens betalningsansvar för ett belopp motsvarande köparens skattelättnad som tillgodoräknas honom eller henne som preliminär skattereduktion. Systemet, den s.k. faktura- modellen, innebär alltså att en privatperson som köper hushålls- arbete av en person som har F-skattsedel endast behöver betala en del av den på fakturan eller motsvarande handling angivna arbets- kostnaden till utföraren. Resterande belopp utgör en skattelättnad för köparen och tillgodoräknas denne som preliminär skattereduk- tion i samband med att motsvarande belopp utbetalas till utföraren efter begäran hos . För att skattereduktion ska beviljas i enlighet med faktura- modellen ska hushållsarbetet i princip alltid utföras av någon som har F-skattsedel eller av ett utländskt företag som har ett intyg eller annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland genomgår motsvarande kontroll som en innehavare av F-skattsedel. Det ligger således i sakens natur att företagsformen i princip genomgående används vid brottslighet som riktas mot systemet. Av inlämnat material framgår också att i stort sett samtliga anmälningar avser misstankar riktade mot utföraren. Det bör dock noteras att det förekommer misstankar om brott (2 anmälningar) som riktas mot personer som lämnat falska kontrolluppgifter i syfte att erhålla skattereduktion. Det förekommer både tillvägagångssätt där en utförare i samråd med köparen lägger till vissa materialkostnader som arbetskostnad Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet och sådana mer beräknande och organiserade tillvägagångssätt som innebär att arbete t.ex. aldrig har utförts hos någon köpare och att falska eller osanna fakturor därför upprättats för att förmå Skatte- verket att göra en felaktig utbetalning. Oavsett om en falsk faktura eller en faktura med osanna uppgifter har upprättats menar vi att den brottslighet som riktas mot utbetalningar i samband med rot- och rutavdrag i sig är av sådan kvalificerad art att den, endast med något undantag, i sin helhet bör betraktas som kvali- ficerad välfärdsbrottslighet. Utredningen bedömer därför att system för ut- betalningar i samband med rot- och rutavdrag är utsatt för kvali- ficerad välfärdsbrottslighet och att samtliga anmälningar innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten som riktas mot system för utbetalning i samband med rot- och rutavdrag ut? Med hänsyn till hur systemet för rot- och rutavdraget är konstruerat begås brotten vanligtvis i ett företag. Det kan noteras att den van- ligast förekommande företagsformen i anmälningarna är enskilda firmor, . Därefter kommer aktiebolag som förekommer i av fallen. Det finns även ett fåtal anmälningar som avser föreningar och handelsbolag/kommanditbolag. Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter När det gäller förekomsten av oriktiga handlingar och oriktiga identiteter är underlaget redovisat på ett sådan sätt att det är svårt att särredovisa vad som särskilt gäller för anmälningar riktade mot rot- och rutsystemet. Utredningen kan dock konstatera att det av samt- liga anmälningar framgår att det utöver misstankarna om falska kontrolluppgifter förekommer ett flertal andra oriktiga handlingar, t.ex. handlingar kring identiteter, anställningsavtal m.m. I flera fall Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet har angett att det förekommit oriktiga handlingar, men inte preciserat vilken typ av oriktig handling det varit fråga om. Brottstid och beloppens storlek Andra iakttagelser är att det ofta rör sig om stora belopp, av anmälningarna rör anmälda belopp . Belopp per anmälan varierar dock och uppgår som lägst till och som mest till . Det kan konstateras att absolut vanligast anmäld brottstid är . Utifrån inlämnade anmälningar går det inte att dra några slutsatser om antal misstänkta som varit delaktiga i brottsligheten. Brottslig- heten får dock i många fall förutsättas involvera fler än en person. Av uppgifter finns anledning att tro att oseriösa aktörer som använder svart arbetskraft gör det genom att ta in under- entreprenörer alternativt placerar den svarta arbetskraften i bolag som drivs av underentreprenörer. Några anmälningar avser företag i utlandet och det kan särskilt noteras att dessa är mycket svårkontrollerade. Pengar som betalats till utlandet är mycket svåra att återkräva och dessutom finns inte de utländska företagarna och fastigheterna i register. Vidare kan också noteras det som lyfter fram avseende utnyttjande av andras identiteter, bl.a. medborgare från andra EU- länder. När det gäller den anmälda brottslighetens omfattning kan utred- ningen konstatera att det totala beloppet för redo- visade anmälningar för granskad period uppgår till 117 miljo- ner kronor. I redovisningen finns dock ett stort antal anmälningar som avser försök till bedrägeri (139 anmälningar). Huruvida Skatte- verket i dessa fall hunnit stoppa utbetalningar framgår inte av under- sökningen och vi har valt att låta samtliga belopp som den misstänka brottsligheten omfattar räknas in i totalt anmält belopp. Av de 260 anmälningar som är att hänföra till utbetalningar i samband med rot- och rutavdrag kan konstateras att anmält belopp Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet totalt uppgår till av vilket i princip hela det anmälda beloppet får anses avse kvalificerad välfärdsbrottslighet. Övrigt som framgår av undersökningen av inhämtat material från Av undersökningen av brottanmälningarna framgår att flera anmäl- ningar avser falska kontrolluppgifter. Vilken typ av falska kontroll- uppgifter det är fråga om framgår inte vid genomgången av anmäl- ningarna. Av andra inhämtade uppgifter framgår t.ex. att kontant bruttolön och avdragen skatt kan vara redovisade i en kontroll- uppgift trots att något arbete inte har utförts. Det kan också före- komma att arbete har utförts hos ett företag som inte lämnar någon kontrolluppgift (svartarbete) och i stället lämnas en falsk kontroll- uppgift av ett helt annat företag, som varken redovisar eller betalar några skatter eller avgifter. I dessa fall kan den verklige arbetsgivaren undvika att betala arbetsgivaravgifter och preliminär skatt och arbetstagaren får sjuk- och pensionsgrundande inkomst som kan ligga till grund för olika sociala förmåner. Arbetstagaren kan dess- utom få ett anställningsintyg som på olika sätt kan ligga till grund för utbetalningar, t.ex. för att få arbetslöshetsersättning eller löne- garanti i händelse av konkurs. Några anmälningar avser misstankar om falska anställningsavtal i syfte att bl.a. erhålla ett samordningsnummer. En anmälan uppges avse kapad identitet. Av kartläggningen i övrigt framgår också att flera myndigheter uppmärksammat att falska uppgifter lämnas i syfte att få samordningsnummer som i sin tur kan leda till utbetalningar från välfärdssystemen. I ett ärende som rör misstänkt bedrägeri mot rot- och rutavdraget står angivet att det förekommer ett ”lånat” personnummer. Som nämnts inledningsvis tar kartläggningen i huvudsak sikte på den brottslighet som riktas direkt mot utbetalningssystemen. Ovan- stående anmälningar bör dock lyftas fram även i detta sammanhang då falska kontrolluppgifter och andra falska uppgifter senare kan ligga till grund för andra myndigheters beslut om utbetalningar från välfärdssystemen. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Utredningen har deltagit vid en konferens som hölls av Nationellt underrättelsecentrum. Vid konferensen samlades handläggare från de myndigheter som är representerade i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Utredningen genomförde i samband med konferensen två seminarier där diskussioner fördes utifrån utredningens uppdrag. Vår övergripande bedömning av den information som framkom vid konferensen är att denna i stora drag bekräftar den bild som framträder av kartläggningen i övrigt. I fråga om kartläggningen ställdes frågan till deltagarna om vad som kan sägas känneteckna den organiserade och systematiska brottslighet som riktas mot välfärdssystemen. Ett område som lyftes fram var förekomsten av företag i brottsliga upplägg och särskilt lyftes den s.k. målvaktsproblematiken fram samt användandet av ideella föreningar. I detta sammanhang nämndes de stöd som beslu- tas av Arbetsförmedlingen och särskilt. Ett annat område rörde identiteter. I brottsligheten används falska identiteter, men man utnyttjar också riktiga sådana. Det är ett problem att det är svårt att spärra falska identiteter, vilket gör att dessa kan användas om och om igen. Identiteter används också för att starta företag. Eftersom företag kan startas utan att någon större kontroll genomförs kan falska identiteter användas för att minimera riskerna och försvåra upptäckt. Det framfördes att det behövs en bättre kontroll på detta område. Det fördes också fram att det finns läkare som skriver ut falska sjukintyg och att detta är svårt att stoppa. Det har vidare observerats att kriminella har fått kännedom om brist- fälliga rutiner hos myndigheterna och utnyttjat detta i sin brottsliga verksamhet. I fråga om internationella kopplingar handlar mycket om att skaffa sig tillgång till identiteter som kan utnyttjas för brotts- lighet i . Det handlar bl.a. om att man utnyttjar den fria rörligheten inom EU och tar folk till som man försöker få folkbokförda för att sedan kunna utnyttja det i olika sammanhang. Det framförs också att personer kan utnyttja flera olika myndigheter i ett och samma upplägg, t.ex. kan man med hjälp av företag fuska med skatter och utnyttja stöd från Arbetsförmedlingen. Det förekommer också att en person både är egenföretagare och uppbär någon form av ersättning. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet På frågan om vilka de största riskerna är i aktörernas regelverk, organisation, rutiner och tillämpning framkom i huvudsak följande. En övergripande risk är att varje aktör sköter sitt och att man inte har helhetsperspektivet över en persons agerande. Kunskap om sådant sprider sig snabbt och utnyttjas inom kriminella kretsar. Aktörerna måste samarbeta i stor utsträckning och utnyttja det regelverk man har fullt ut. är prioriteringen hos myndig- heterna att bevilja olika ersättningar, medan kontroll inte prioriteras på motsvarande sätt. Ett steg i denna riktning är den allt mer om- fattande automatiseringen av handläggningen. I denna finns inte tillräckliga kontrollfunktioner inbyggda. Andra risker som lyftes fram är användandet av kontanta medel och att aktörerna har ett skyndsamhetskrav på sig i handläggningsprocessen. registrerande funktion utgör en risk då de inte har tillräcklig kontroll gällande de uppgifter som registreras. Den organiserade brottslig- heten hittar snabbt svagheter i systemen, särskilt när det gäller nya reformer. Dessa borde genomgå ett ”stresstest” innan de införs. På frågan om vad som behöver göras framöver framfördes i huvudsak följande. Folkbokföringen måste bli mer korrekt. Man måste göra de utbetalande aktörerna medvetna om hur brottslig- heten ser ut för att handläggarna ska kunna känna igen brottsliga beteenden. Accepterande av kontanta betalningar som grund för beviljande av ersättning bör ses över. Tillstånd borde vara en förut- sättning för att få bedriva olika verksamheter som finansieras av det allmänna. Det måste finnas en balans mellan service och kontroll, där tendensen har varit att service står högre. Viss brottsbekäm- pande verksamhet borde läggas på en utbetalande myndighet. I detta avsnitt redogörs för några rättsfall som behandlar den typ av brottslighet som är aktuell för utredningen och som enligt vår mening på ett bra sätt belyser den komplexitet som finns i de ageranden som riktas mot välfärdssystemen. Rättsfallen utgör endast exempel på sådan brottslighet och framställningen gör inget anspråk på att ge en heltäckande bild av de fall som kommit under domstols bedömning. Urvalet av domar har inte gjorts på något systematiskt sätt, utan domarna är sådana som uppmärksam- Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet mats under arbetets gång. De utgör dock ett värdefullt material när det gäller att beskriva vad som kännetecknar brottsligheten och vilka system som är utsatta. tingsrätts dom i mål B 2418-14 Målet vid tingsrätten omfattade en stor mängd bedrägerigärningar. Gärningarna hade begåtts under cirka och omfattade 144 kapade identiteter, cirka 370 beslagstagna bank- och kreditkort och 120 beslagtagna falska identitetshandlingar. Vid de 200 fullbordade bedrägerigärningarna hade man kommit åt och om de 119 försöksbrotten hade fullbordats hade man kommit åt ytterligare . Gärningsmännen hade använt identiteter som eftersökts av genom kungörelser i Post- och och tillhört personer som varit boende i men som lämnat landet eller försvunnit. Även idrottsmäns identiteter, främst professionella ishockey- och fotbollsspelare i , som fått kontrakt utomlands hade använts, samt även spanjorers identiteter vilka anmält sina identitetshandlingar stulna eller förkomna i . Slutligen hade man också använt identitets- uppgifter på personer som dömts till långa fängelsestraff. Domen är mycket omfattande och avser flera gärningsmän. I detta sammanhang finns ingen anledning att i detalj redogöra för vilken bedömning som gjordes i målet, utan det mest intressanta är det tillvägagångssätt som användes vid bedrägerierna. Nedanstående redogörelse inskränker sig därför till det.