sou · H5B389 · 2017-11-16 00:00:00 — •När det gäller molntjänster kan det konstateras att det ofta är en tidskrävande uppgift att begära in uppgifter som den misstänkte har i s.k. molntjänster. Genom metoden kan det i särskilda fall vara möjlig att se det material på datorn som vanligtvis ligger i molntjänster som datorn har kopplingar till. Man kan då näm- ligen från RAM-minnet komma åt information som hämtas in från molntjänster i realtid genom att man läser av informationen från användarens dator i samband med att de öppnar eller hämtar filer från molntjänsten. I samband med tillslag och direkt därpå inledande undersökning av dator kan uppdagas att datorn har en öppen anslutning till en annan dator, t.ex. en filserver som den arbetar mot. Denna dator kan vara omöjlig att lokalisera exakt för undersökning. En husrannsakan på distans skulle då vara den enda möjligheten att säkra information från den datorn. d)Aktivera funktionaliteter i teknisk utrustning Hemlig rumsavlyssning (HRA) inriktar sig på en misstänkt persons kommunikation med andra och avser installation av avlyssnings- utrustning på en specifik plats. Anledningen till att detta tvångs- medel begränsas till en plats synes vara praktisk, eftersom det tidi- gare inte funnits någon annan möjlighet att tekniskt gå till väga för att fånga upp talet än genom att placera avlyssningsutrustningen i den misstänktes bostad eller på en annan specifik plats där det finns särskild anledning anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig. – I detta sammanhang bortses från möjligheterna att avlyssna en telefon genom . Hemlig kameraövervakning (HKÖ) är inriktad på att övervaka dels den plats där ett brott har begåtts för att därigenom finna en misstänkt person, dels en plats där en redan misstänkt person kan antas komma att uppehålla sig. När det gäller internetrelaterad brottslighet eller annan brottslig- het som kan genomföras med användande av telefon eller dator kan man tänka sig att den geografiska platsen för brottets utförande är sekundär i förhållande till medlet för brottets genomförande – datorn eller telefonen – eller annorlunda uttryckt: Datorn eller telefonen utgör den arena (plats) på vilken brottet utförs. Till följd av detta resonemang kan man därför argumentera för att datorn och tele- fonen, som båda ofta är flyttbara, utgör den plats där man förväntar sig finna en känd eller okänd gärningsman och där man vill kunna installera hemlig rumsavlyssning eller kameraövervakning. Det är den tekniska utvecklingen av bl.a. datorer och mobiltele- foner som gör det möjligt att avlyssna eller ta fotografier från den telefon eller dator som en misstänkt person bär med sig. (eller tanken på möjligheten) att använda denna teknik kunde knap- past ha formulerats innan själva tekniken uppfunnits som gör det möjligt. Som en metod för att identifiera användaren I en brottsutredning behöver man identifiera vilken person som använder eller har använt en viss telefon eller dator. En metod för att identifiera en användare av en telefon eller ett telefonnummer är att kartlägga dess kontakter med andra, tiderna och platserna för detta samt dess plats för ”nattvila”. Behovet av att kunna identifiera använ- daren gäller också under tid, eftersom kriminella ibland byter telefoner med varandra. Man kan alltså inte alltid utgå från att en telefon används av en och samma person. Och i de fall utredarna är säkra på användarens identitet ifrågasätter inte sällan försvaret att det är den misstänkte som hanterat datorn eller tele- fonen vid de kritiska tillfällena eller över huvud taget – bl.a. med argumentet att telefonen har använts av flera personer. Det kan i sådana fall bli aktuellt med tidsödande analyser av telefonlistor, röst- analys eller andra utredningsåtgärder för att motbevisa invändningen om att det inte är den misstänkte som använt datorn eller telefonen vid ett eller flera tillfällen. En möjlighet att med kameraaktivering ta bilder från en telefon eller dator innebär att man kan klargöra detta mera definitivt och spara stora utredningsresurser. Det skulle också bidra till att lättare identifiera en misstänkt gärningsman och var han befinner sig . Genom aktivering av denna funktion skulle bevis- ningen om vem som hanterat viss telefon eller dator bli säkrare. Där- igenom skulle utrymmet för missriktade misstankar och felaktigt beslutsunderlag minimeras, vilket skulle främja rättssäkerheten. Det är möjligt att genom fysisk spaning konstatera hur en person använder en telefon. Det betyder att integritetsförlusten i förhållande till vad som gäller är relativt liten medan effekti- vitetsvinsten blir betydande. Metoden skulle i detta avseende kunna begränsas till att ta ögonblicksbilder eller kortare ljudinspelningar just i syfte att identifiera användarens identitet . För det fall HDA begränsas till att vara en verkställighetsåtgärd avseende HKÖ kommer det att innebära att möjligheterna att ta en ögonblicksbild i syfte att identifiera en misstänkt kommer att vara ytterst begränsade med hänvisning till de avgränsningar som HKÖ av integritetsskäl uppställer avseende exempelvis geografisk plats. Det finns därför skäl att införa en särreglering som ger möjlighet att aktivera kameran i den tekniska utrustningen, t.ex. en dator eller telefon, i syfte att endast dokumentera vem som brukar den tekniska utrustningen oavsett geografisk plats. d.ii) Ett effektivare sätt att använda och verkställa HRA och HKÖ HRA och HKÖ är som metoder mycket resurskrävande, eftersom platsen för verkställighet ofta måste undersökas i förväg och säkras under själva monteringsfasen. Det är inte alltid som man uppnår en fullgod ljud- eller bildkvalitet. Platsen för HRA är i regel sådan som den misstänkte kan räkna med att kunna bli föremål för avlyssning på och som han därmed kan undvika att föra förtroliga samtal på. Naturligtvis kan en misstänksam kriminell person tänkas vara för- siktig med att prata i närheten av sin mobiltelefon eller dator, men har moderna människor mycket svårt för att vara utan dessa föremål, och den disciplin som skulle krävas för ett sådant agerande kan förväntas vara låg. En metod för HRA eller HKÖ genom funktionsaktivering av mikrofonen eller kameran i en dator eller en telefon skulle innebära ett minskat behov av de nu gängse metoderna. Det integritetsintrång som är förenat med installation av hemlig avlyssningsutrustning i bostäder samt installation av avlyssningsutrustning och kameror på andra platser skulle härigenom i vissa fall kunna besparas de miss- tänkta och deras umgängeskrets. I jämförelse med de nu gängse metoderna – som man är begrän- sad till att verkställa på platser där man kan anta att den misstänkte kommer att befinna sig – skulle metoden genom aktivering av funktioner i den misstänktes telefon möjliggöra avlyssningen/bild- upptagningen utan dessa rumsliga begränsningar. Detta skulle natur- ligtvis innebära en enorm effektivitetsvinst, då metoden skulle kunna användas dygnet runt och oavsett var den misstänkte befinner sig. Såväl HKÖ som HRA är begränsade med hänsyn till vissa skyd- dade platser och yrkeskategorier hos samtalspartner (se 27 kap 20 e § tredje stycket, 25 a § andra stycket, 22 § andra stycket med hän- visning till 36 kap 5 § andra till sjätte styckena ). Detta kan ha fortsatt giltighet även med en ny metod för detta. Det går att säkerställa att inte dessa bestämmelser överträds genom fysisk spaning och gps-positionering samt med en föreskrift om radering av inspelat material för det fall det vid granskningen av upptagningar kommer fram att dessa bestämmelser överträtts. d.iii) Som en metod för gps-positionering De lokaliseringsuppgifter som med tillämpning av ett beslut om normalt kan fås ut är sällan särskilt exakta eller tillför- litliga, bl.a. med hänsyn till att flera kan täcka delvis samma område och att det kan vara närmast slumpmässigt vilken mast inom ett visst geografiskt område som kopplas upp vid telefonaktivitet. Graden av precision i lokaliseringen kan slå på flera kilometer. Det har dessutom förekommit att teleoperatörer haft olika syn på vilka uppgifter i detta hänseende som de varit förpliktade att lagra och lämna ut till brottsbekämpande myndigheter. Någon operatör har exempelvis vägrat lämna ut en basstations öppningsvinkel och rikt- ning, vilket gett ytterligare en dimension åt graden av osäkerhet i precisionen. Från vissa operatörer kan efter dom (Tele2-domen) inte längre inhämtas uppgifter om telefonens position vid samtalets slut eller uppgifter om missade (ej besvarade) samtal. En positionering enligt den nu beskrivna ordningen kräver också att telefonen är aktiv, vilket sällan är fallet i direkt samband med utförande av brott. Lokaliseringsuppgifter genom mastpositionering är alltså ett ytterst trubbigt instrument som kräver omfattande analyser och ofta kompletterande utredning för att vara användbara som bevisning i domstol. Tele2-domen och dess effekter har angetts som ett argument för att införa gps-positionering som komplement till lokaliseringsuppgifter enligt lagen om elektronisk kommuni- kation. Det finns flera andra mycket starka skäl för att införa denna möjlighet till lokalisering. Gps-positionering i mobiltelefon har aktualiserats först i kölvattnet av den allmänna spridningen av mobiltele- foner med denna funktion. Denna möjlighet till lokalisering av miss- tänkta synes inte ha övervägts i tidigare lagstiftningsarbeten. Gps-positionering skulle kunna användas för att lokalisera en dator eller mobiltelefon i realtid och detta med en exakthet som är klart överlägsen de lokaliseringsuppgifter som teleoperatörer fram till EU-domen var skyldiga att lagra för brottsbekämpande ändamål enligt lagen om elektronisk kommunikation. En lokalisering kan vara ett sätt att identifiera en gärningsman och/eller en brottsplats. Detta kan vara aktuellt i utredningar av alla typer av brott som involverar användandet av t.ex. en telefon eller dator. Inom den grova organiserade brottsligheten omger sig de in- blandade ofta av egna spanare för att uppmärksamma polis- närvaro (motspaning). Därtill rör de sig ofta i homogena miljöer som är svåra att spana i. Gps-positionering skulle vara ett mycket bra verktyg vid spaning i annars svårspanade miljöer, både i landsbygds- och stadsmiljö, när det gäller att veta var den misstänkte befinner sig och för att vara beredd på oväntade förflyttningar, t.ex. inför stun- dande brottslighet. En gps-positionering har just den exakthet som man skulle önska av lokaliseringsuppgifter. Den skulle i många fall kunna leda till bevisning om möten och mötesplatser, brottsplatser och gömmor för bl.a. vapen och narkotika, visa flyktvägar samt leda till snabba ingripanden och kortare och mer effektiva utred- ningstider. Den hade kunnat vederlägga påståenden om alibi likaväl som avfärda misstankar. Att kvantifiera behovet av gps-positionering som en form av förbättrad metod för lokalisering kan göras ganska enkelt genom att utgå från antagandet att de allra flesta fall av begärda HÖK-uppgifter omfattar lokaliseringsuppgifter (på grund av ett behov) och att väsentligt förbättrade lokaliseringsuppgifter naturligtvis är önskvärda. Beslut om omfattar samma uppgifter som avser , däribland lokaliseringsuppgifter. Det är en enorm skillnad att påstå att en person befunnit sig på brottsplatsen X Y med hjälp av en positioneringsuppgift som täcker ett område av flera kvarter en kvart före brottstidpunkten än att påstå detsamma med en exakt gps-positionering vid den exakta brotts- tidpunkten. Med den senare bevisningen skulle man förmodligen i flera fall kunna undvara vittnesförhör med personer som riskerar att drabbas av repressalier eller påtryckningar från de misstänktas sida. Vittnen tenderar i utredningar om grovt organiserad brottslighet i högre utsträckning sakna viljan att medverka till utredningen. I denna typ av ärenden förekommer att vittnen utsätts för otillåten påverkan för att ändra sina vittnesmål. Några tänkbara exempel: Offret hade strax före mordet telefonkontakt med ett okänt kontantkortsnummer. Gps-positionering av den telefonen skulle snabbt kunna leda fram till den person som disponerar den telefonen. Det alternativ som gäller är att inhämta beslut om och med hjälp av samtalslistor och lokaliseringsuppgifter försöka analysera fram vem som kan tänkas disponera telefonen. Äldre människor utsätts i en stad eller område för stölder som föregås av telefonsamtal från någon som utger sig vara utsänd från och som annonserar ett förestående hembesök. En person släpps därför snart in hos den äldre personen och uppehåller denna medan någon annan tar sig in i bostaden och stjäler värdesaker. Brottsligheten är omfattande och har ett högt straffvärde. Med en gps-positionering på telefonen kan ett snabbt ingripande ske och även identifiering av gärningsman/med- hjälpare med telefonen. Hemlig telefonavlyssning pågår mot ett kriminellt gäng pga misstankar om förberedelse till mord. Fysisk spaning mot dessa är inte möjlig i alla skeden på grund av risken att röja spaningen. En skjutning rapporteras in och – på grund av pågående gps-positionering – kan man genast konstatera att en eller flera från gänget varit på platsen. Man kan snabbt följa flyktvägen från brottsplatsen och längs denna påträffa vapnet samt den eller de misstänkta. Förundersökning pågår mot ett kriminellt nätverk som misstänks syssla med omfattande narkotikahantering. De misstänkta är ytterst försiktiga i sina rörelsemönster och använder visuell motspaning för att värja sig mot polisinsatser. Genom gps-positionering kan man följa deras rörelsemönster, upptäcka deras mötesplatser och narkotikagömmor och därmed förbereda tillslag. e)En skyldighet för operatörer att medverka När HDA ska verkställas kan det, för att i det enskilda fallet få en fungerande teknik på plats, bli nödvändigt med assistans i viss utsträckning av den aktuella mobiltelefon- eller internetoperatören. En sådan skyldighet att medverka bör därför övervägas för alla operatörer. behovsbeskrivning avseende hemlig dataavläsning Hemlig dataavläsning behövs då nuvarande hemliga tvångsmedel är lika effektiva som . Orsaken till den minskade effektivi- teten är främst den kryptering som både sker vid samtal och över- föring av meddelanden i övrigt. Den snabba tekniska utvecklingen med ständigt utvidgade möjligheter till kommunikation och kryp- tering medför att möjligheterna till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation () minskat och kan antas komma att ytter- ligare minska. Exempelvis så är kommunikation via IT-baserade appar som är krypterade vanliga. Samtal och meddelanden kan inte avlyssnas när dessa appar används. Kriminella personer är medvetna om att de kan komma att avlyssnas och går därför i allt större ut- sträckning över till att kommunicera på sätt som medför att avlyss- ning inte är möjlig. Behovet av hemlig dataavläsning ska också ses mot bakgrund av problemen att säkra bevisning efter beslag av exempelvis datorer där krypteringen eller lösenordsskydd försvårar eller omöjliggör att i efterhand ta fram information från datorn. Det bör även i detta sammanhang pekas på de svårigheter som uppkommer då det vid undersökning av datorer och mobiltelefoner framkommer att viss information finns lagrad externt i en s.k. molntjänst/lagringstjänst. Dessa tjänster kan användas både för att lagra information och för att dela den med andra. För ekonomisk brottslighet kan särskilt pekas på de molntjänster som finns för bokföring och förvaring av räkenskapsinformation. Den vanliga tolkningen av rättsläget är att det inte är tillåtet att med hjälp av den undersökta datorn eller mobil- telefonen få ta del av information som finns lagrad i dessa tjänster. Det är svårt att få tillgång till denna externt lagrade information. Det gäller särskilt då molntjänster/lagringstjänster erbjuds av utländska företag och informationen som kan lagras på olika platser är svår att erhålla med internationell rättslig hjälp. I vart fall är det en mycket tidsödande process som kan medföra att bevisvärdet minskar av den information som kan säkras. Hemlig dataavläsning skulle i dessa fall ge en möjlighet att få den information som inte på grund av kryptering kan erhållas vare sig vid avlyssningen eller från beslagtagna datorer eller mobiltelefoner. Behovet av hemlig dataavläsning finns vid de flesta utredningar av allvarlig brottslighet där hemliga tvångsmedel används. Här kommer att tas upp några särskilda problem vid utredningar om grov ekono- misk brottslighet. I många av utredningarna finns ofta bakom- liggande huvudmän som styr den brottsliga verksamheten. De döljer sig bakom målvakter4 och den brottsliga verksamheten utförs ofta med utnyttjande av företag, främst aktiebolag, som brottsverktyg. I förundersökningarna är det förenat med avsevärda svårigheter att lagföra dessa bakomliggande huvudmän. En väg att kunna binda bakomliggande huvudmän till aktuell brottslighet är att visa att de som faktiska företrädare har ett bestämmande inflytande över det aktiebolag där den brottsliga verksamheten bedrivs och framförallt är de som styr tillgångarna i bolaget. Det blir därför viktigt att kunna ”följa pengarna” för att visa vem som har möjlighet att faktiskt över- föra medel både på bolagets konton och andra konton med anknyt- ning till brottsligheten. Detta är också en viktig del i arbetat med att angripa brottsvinster. Det går inte att med sedvanliga utrednings- åtgärder, exempelvis spaning, att identifiera och binda dessa bakom- liggande huvudmän till den aktuella brottsligheten. Andra med- verkande såsom målvakter m.fl. avslöjar inte vem som är den bakom- liggande huvudmannen. I dessa fall kan hemliga tvångsmedel, främst , vara lösningen men eftersom kommunikationen numera ofta är krypterad så kommer förundersökningarna i många fall att få begränsas till målvakter och andra medverkande som inte egentligen styrt brottsligheten eller gjort någon större brottsvinst. De som har resurser och kunskaper om hur man undgår avlyssning och inte lämnar ”sökbara spår” som kan utnyttjas i utredningarna undkom- mer lagföring som istället drabbar målvakter och andra utan erfaren- 4 Med målvakt avses inom ekobrottsbekämpningen en person som aldrig har för avsikt att seriöst delta i ett aktiebolags verksamhet utan enbart lånar ut sitt namn för att lagens formella krav ska uppfyllas. De saknar som regel kännedom om den verksamhet som de företräder men är beredda att mot ersättning bära det formella och straffrättsliga ansvaret för bolagets handlande. Bolaget kan också redan ha plundrats på sina tillgångar och stå utan både ledning och verksamhet men målvakten sätts in i slutskedet med den beräkningen att efterräkningarna ska drabba denne och inte dem som legat bakom plundringen. het och/eller kunskaper inom området. I andra utredningar om eko- nomisk brottslighet, såsom punktskatteärenden, MTIC-ärenden och penningtvättbrott, är problematiken likartad. Det finns därför ett behov av att med hemlig dataavläsning av den misstänktes dator eller mobiltelefon löpande och i realtid kunna ta del av både kommunikation och lagrad information innan den kryp- teras samt även identiteten på den utrustning som den misstänkte kommunicerar med. De fördelar som detta skulle kunna ge i utred- ningar om ekonomisk brottslighet är främst följande. –Det går att visa vem som är bakomliggande huvudman genom att den brottsliga verksamheten handläggs (administreras) från den misstänktes dator eller mobiltelefon. Administrationen kan bestå i ”svart bokföring”, kontoöverföringar från det aktiebolag som används som brottsverktyg eller framställning av falska/oriktiga fakturor. Det kan också vara fråga om insiderinformationen vid ett insiderbrott. –Genom att löpande kunna följa kommunikation och kontoöver- föringar över internet kan bevisning succesivt säkras under den pågående förundersökningen. Det kan ske genom spaning, bank- förfrågningar m.m. –Det går att säkra bevisning som annars skulle vara ”dold” i moln- tjänster/lagringstjänster. –Det går att säkra information i datorer och mobiltelefoner innan informationen raderas. –Det går att säkra lösenord så att vid tillslag tillgång kan fås till krypterad information. –Det går att löpande följa kontoöverföringar via internet så att vid tillslag tillgångar kan säkras. För att den hemliga dataavläsningen skulle bli fullt ut effektiv krävs att olika funktionaliteter aktiveras i datorer och mobiltelefoner m.m. Det är först genom den tekniska utvecklingen som denna möjlighet uppkommit men måste också ses som en följd av att brottsligheten sker med hjälp av bärbara datorer och mobiltelefoner som inte är bundna till viss plats vilket innebär helt andra möjligheter för krimi- nella att både utföra och dölja den pågående brottsligheten. att aktivera datormediets kamera eller GPS-positionering skulle för- bättra förutsättningar för att säkra bevisning och klargöra vem som är användare av datormediet då det används vid brottslig verksamhet. Den exakthet som en GPS-positionering ger ska jämföras med de lokaliseringsuppgifter som erhålls efter ett tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation (). Dessa är inte så exakta då de bygger på uppgifter från där det kan vara närmas slumpmässigt vilken mast som kopplas upp mot aktuell mobiltelefon. Till det kommer också att teleoperatörerna har olika syn på vilka uppgifter i detta hänseende som de är förpliktigade att lagra och lämna ut efter förhandsavgörande . Lokaliseringsuppgifter genom mastpositionering är därför inte så exakt och kräver ofta kompletterande utredning. GPS-positione- ringen skulle kunna användas för att lokalisera en dator eller mobil- telefon löpande i realtid med en exakthet som är klart överlägsen de lokaliseringsuppgifter som erhålls efter beslut om . Behovet av GPS-positionering kan ta sin utgångspunkt i den omfattning som lokaliseringsuppgifter omfattas av ansökningar om och . De fördelar som detta skulle kunna ge i utredningar om ekonomisk brottslighet är främst följande. –Det skulle gå att lokalisera brottsplatser som kan vid ekonomisk brottslighet vara ”kontoret” varifrån exempelvis den svarta verk- samheten handläggs, varifrån de ”svarta kontanta utbetalningarna” sker etc. Genom spaningsinsatser kan från platserna bevisning säkras om den brottsliga verksamheten. –Det skulle gå att med exakthet lokalisera de datorer eller mobil- telefoner varifrån t.ex. kontoöverföringar sker och därigenom med spaning kunna få bevisning om användaren, se nedan om att identifiera användaren (misstänkt). –Det skulle vid en s.k. bolagstömning (oredlighet mot borgenär) ge möjlighet att lokalisera bolagets tillgångar. –Vid ett tillslag skulle genom lokalisering av datorer och mobil- telefoner bevisning kunna säkras och misstänkta kunna anträffas. Även om det kan visas att det är den misstänktes dator eller mobil- telefon som använts vid den brottsliga verksamhet så är en vanlig invändning att det inte är han eller hon som vid tillfället innehaft och använt datorn eller mobiltelefonen. Några uppgifter om vem denne person är lämnas inte. Invändningar av detta slag är ofta svåra att motbevisa även om omfattande utredning sker exempelvis genom analys av telefonlistor. Detta gäller särskilt när förundersökningarna rör organiserad brottslighet. Genom att aktivera kameran i datorn eller mobiltelefonen skulle användaren i dessa fall kunna identifieras. Vid en hemlig dataavläsning som sker i realtid skulle metoden kunna begränsas till de tider då den brottsliga gärningen utförs. Vid de förundersökningar som bedrivs vid används hemliga tvångsmedel främst i ärenden avseende grov ekono- misk brottslighet. I dessa ärenden har innan hemliga tvångsmedel blir aktuella konstaterats att ordinarie utredningsmetoder såsom spaning inte är möjliga i ärendet eller i vart fall inte kan ge tillräcklig bevisning för att driva förundersökningen framåt. Hemliga tvångs- medel blir då aktuella och vanligen då som ofta inleds med en .