sou · H5B3100 · 2017-12-12 00:00:00 — I andra fall ska det som huvudregel inte finnas någon rätt till närvaro. En närvarorätt ska dock gälla om undersökningen görs i ett informationssystem som kan antas innehålla skyddade uppgifter, om det kan antas att den som har tystnadsplikt avseende uppgifterna eller den som tystnadsplikten gäller till förmån för har använt det under- sökta informationssystemet. Om undersökningen gjorts i personens utevaro, ska den som åtgärden gjorts hos utan dröjsmål underrättas om åtgärden. Om det kan antas att underrättelsen skulle vara till men för utredningen ska man dock få dröja med underrättelsen till dess den kan ske utan något sådant men. Undersökningen motsvarar i princip en husrannsakan Genom bl.a. de nämnda begränsningarna och rättssäkerhetsgaran- tierna föreslår vi ett straffprocessuellt tvångsmedel som, i fråga om integritetsintrång och den enskildes rättssäkerhet, är tänkt att i prin- cip motsvara en husrannsakan. I frågan om de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att genom undersökning på distans bereda sig åtkomst till elektronisk information som är lagrad i ett annat land, finns det anledning att fokusera på vilka andra anknytningsmoment som bör kunna grunda jurisdiktion, snarare än själva lagringsplatsen. Detta gäller särskilt vid ”loss of location”, dvs. situationer där man inte vet var elektro- nisk information är lagrad eller vilken stats regler som ska tillämpas på informationen. Tänkbara anknytningsmoment kan vara t.ex. var brottet begåtts och vilket land som har straffrättslig jurisdiktion och utreder det, var den misstänkte befinner sig och om åtgärden kan vidtas utan hjälp från något annat lands myndigheter. Det pågår i Europeiska unionen och arbeten som syftar till att nå en internationell konsensus på om- rådet. Ett ställningstagande i frågan om ett svenskt synsätt lämpar sig inte för lagstiftning, utan de närmare förutsättningarna för jurisdiktion bör i stället utmejslas i rättspraxis. Vi föreslår att det i vissa fall ska finnas en skyldighet för enskilda att öppna informationsbärare och andra informationssystem med hjälp av biometrisk autentisering, t.ex. fingeravtryck eller ansikts- igenkänning. Behovet gör sig gällande bl.a. i situationer där en mobil- telefon eller dator har tagits i beslag och den är låst med en bio- metrisk spärr. Det kan då vara svårt eller omöjligt att få tillgång till innehållet i informationsbäraren. Samma situation kan uppstå vid en husrannsakan och en undersökning på distans som ska genomföras med hjälp av någons informationsbärare. Om det finns skäl att anta att någon har möjlighet att öppna en informationsbärare med hjälp av biometrisk autentisering, föreslår vi att han eller hon ska vara skyldig att på tillsägelse medverka till detta. Om personen vägrar, ska en polisman ha möjlighet att verk- ställa autentiseringen och att använda våld på de förutsättningar som anges i polislagen (1984:387). En förutsättning för att någon ska vara skyldig att medverka bör vara att det kan antas att genom- sökningen av informationsbäraren, husrannsakan respektive under- sökningen på distans annars försvåras. De biometriska uppgifterna ska inte få sparas och inte heller be- handlas för något annat ändamål än att öppna informationsbäraren. Som huvudregel gäller en rätt för den berörda personen att vara närvarande vid en husrannsakan, men undantag kan göras om när- varon leder till att förrättningen uppehålls. Den genomsökning som kan ske av en informationsbärares innehåll efter att den tagits i be- slag eller kopierats är däremot oreglerad. Det finns inte heller några lagregler om hur de brottsbekämpande myndigheterna ska agera om man vid en genomsökning av en informationsbärare eller dess kopia träffar på information som i pappersform hade omfattats av beslagsförbud. Vi har kommit fram till att det från bl.a. praktiska utgångspunk- ter är uteslutet och inte heller sakligt motiverat med en obligatorisk rätt till närvaro i alla situationer där innehållet i en informations- bärare genomsöks efter beslag eller kopiering. I några särskilda situa- tioner bör det dock gälla en rätt till närvaro för vissa personer, när det är motiverat för att tillgodose skyddet för sådan information som avses i 27 kap. 2 § första stycket RB, dvs. information som omfattas av frågeförbud enligt 36 kap. 5 § RB (skyddade upp- gifter). Vi föreslår därför bestämmelser som innebär en rätt för den som har tystnadsplikt eller den som tystnadsplikten gäller till för- mån för, att närvara vid genomsökningen av innehållet i en beslag- tagen eller kopierad informationsbärare i vissa fall. Rätten gäller om det kan antas att informationsbäraren eller kopian innehåller skyddade uppgifter och beslaget eller kopieringen gjorts hos någon av de nämnda personerna. Detsamma föreslås gälla om kopiering har skett vid en undersökning på distans. När kopieringen har gjorts under en sådan undersökning kopplas närvarorätten till vem som kan antas ha använt det aktuella informationssystemet. Genomsökningen av innehållet i en informationsbärare, eller en kopia av dess innehåll, sker ofta i flera led. Den första sökningen, som normalt sker automatiskt med hjälp av sökord, kan resultera i ett antal träffar som sedan genomgås manuellt. Det är i denna senare fas som ett verkligt behov av en rätt till närvaro aktualiseras. Det är nämligen då som den berörda personen genom sin närvaro kan bidra till att den brottsbekämpande myndigheten inte tar del av skyddade uppgifter. Den föreslagna närvarorätten gäller alltså endast denna fas. Närvarorätten ger inte någon rätt att närmare ta del av innehållet i de handlingar som finns i informationsbäraren eller kopian. Beslagtagna handlingar utgör allmänna handlingar Det har diskuterats om beslagtagna handlingar och kopior av sådana handlingar ska betraktas som allmänna handlingar enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF). I vårt uppdrag ligger att analysera vilken rättslig status som beslagtagna handlingar och kopior av dessa har. Uppdraget omfattar både traditionella pappers- handlingar och upptagningar som lagras i beslagtagna föremål. Enligt vår bedömning blir handlingar som tagits i beslag allmänna handlingar när beslaget har verkställts. Detsamma gäller upptag- ningar som lagras i beslagtagna föremål. Vår bedömning är vidare dels att kopior som framställs av beslagtaget material har samma status som originalhandlingen, dels att kopior som en myndighet framställer med stöd av det föreslagna nya tvångsmedlet kopiering, blir allmänna handlingar. Det finns argument som talar mot denna ståndpunkt i frågan om beslagtagna handlingars rättsliga status. Dessa argument kan lika väl, eller kanske hellre, anföras till stöd för att det borde göras ett undantag i 2 kap. TF för beslagtagna handlingar på det sätt som skett i fråga om bl.a. säkerhetskopior. Det ingår emellertid inte i vårt uppdrag att lämna förslag om ändringar i grundlag. Beslag och kopiering innebär att mycket stora mängder informa- tion hanteras av de brottsbekämpande myndigheterna. Detta gäller inte minst vid beslag och kopiering i it-miljö. Den information som finns i sådana handlingar kan vara känslig i flera avseenden, och bl.a. innefatta uppgifter av privat natur och i vissa fall affärshem- ligheter. Frågan är om skyddet för uppgifterna bör stärkas genom införande av absolut sekretess, dvs. sekretess utan ett skaderekvisit. Enligt vår bedömning vore det inte förenligt med 2 kap. 2 § TF att införa absolut sekretess för alla uppgifter i beslagtagna och kopierade handlingar, eller för alla uppgifter i en beslagtagen eller kopierad informationsbärare. Det vore i och för sig möjligt att in- föra regler om absolut sekretess för uppgifter om enskildas person- liga och ekonomiska förhållanden i sådana handlingar och informa- tionsbärare, men det finns enligt vår uppfattning inte ett tillräckligt starkt behov av sådana regler. Vi anser att det befintliga skyddet för sådana uppgifter, som innebär en presumtion för sekretess, är till- räckligt. Absolut sekretess bör därför inte införas. Beslagtagna och kopierade handlingar undantas från registreringsskyldigheten Enligt regler i 5 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns det normalt en skyldighet att registrera allmänna handlingar. Det är dock möjligt att undanta vissa kategorier av handlingar från registreringsskyldigheten. Det finns enligt vår uppfattning starka skäl för ett undantag från registreringsskyldigheten när det gäller handlingar som tagits i beslag eller som är lagrade i en beslagtagen informationsbärare. Skälen är framför allt att registreringsskyldig- heten kan vara betungande och att allmänhetens intresse av insyn i handlingarna tillräckligt tillgodoses genom den registrering som sker enligt regler. Skälen gör sig också gällande i fråga om upptagningar som myndigheten får tillgång till genom en undersökning på distans och kopior som framställts med stöd av det nya tvångsmedlet kopiering. Vi föreslår därför att Polismyndig- heten, Säkerhetspolisen, åklagarmyndigheterna, , och undantas från registreringsskyldigheten i dessa fall. Enligt vår bedömning bör kopior av beslagtaget material och dubbletter av kopierat material betraktas som ett exemplar av den beslagtagna eller kopierade handlingen, varför det inte finns någon skyldighet att registrera dem. Det behövs därför inte något undan- tag från registreringsskyldigheten för sådana kopior. En utvidgad möjlighet till edition och exhibition som ett alternativ till husrannsakan och beslag Det finns ett behov av ett mindre ingripande alternativ för de brotts- bekämpande myndigheterna att få tillgång till information än hus- rannsakan och beslag. Detta gäller oavsett om informationen är elek- troniskt lagrad eller har fästs på papper eller i någon annan form. Behovet tillgodoses delvis genom de befintliga reglerna om skyldig- het att tillhandahålla skriftlig och annan bevisning. Enligt vår upp- fattning är det problematiskt att ett editionsföreläggande (skriftliga bevis) eller exhibitionsföreläggande (tillhandahållande av föremål för syn eller besiktning) inte kan användas innan förundersökningen har kommit så långt att det finns någon som skäligen kan miss- tänkas för brottet. Vi föreslår därför en möjlighet för rätten att med- dela ett föreläggande om edition eller exhibition innan förunder- sökningen har kommit så långt att någon skäligen kan misstänkas för brottet, om det är uppenbart att den som föreläggandet riktas mot inte kan komma att misstänkas för brottet. Vi föreslår dessutom att reglerna anpassas till modern teknik. Ändringarna går bl.a. ut på att reglerna om skriftligt bevis i 38 kap. 1 § RB görs uttryckligen tillämpliga på en upptagning av skrift som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med ett tek- niskt hjälpmedel. Vi föreslår också förtydligande regler om hur en sådan upptagning får visas upp. Övriga regler i 38 kap. RB om en skriftlig handling och ett skriftligt meddelande görs uttryckligen tillämpliga på en sådan upptagning som sagts. Vi föreslår vidare att bestämmelserna om exhibitionsplikt i 39 kap. RB görs uttryckligen tillämpliga även på upptagningar samt att det ska gälla samma begränsningar av exhibitionsplikten som gäller i fråga om edition. lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 28 kap. 3 a och 8 §§ ska upphöra att gälla, dels att 19 kap. 12 §, 23 kap. 14 och 22 §§, 27 kap. 1–7, 8 a–19, 20 a och 24 §§, 28 kap. 1–11 och 12 a–15 §§, 38 kap. 1 § samt 39 kap. 5 § och rubrikerna till 27 och 28 kap. ska ha följande lydelse, dels att det närmast före 27 kap. 1, 2, 3, 4, 4 a, 5, 6, 7, 8 a, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 14 a, 15, 17, 18, 19, 20 och 24 §§ samt 28 kap. 1, 4, 6, 9, 10, 11, 13, 13 a, 14 och 15 §§ ska införas nya rubriker av följande lydelse, dels att det ska införas 24 nya paragrafer, 27 kap. 1 a–1 c, 2 a–2 d, 4 b, 6 a–6 d och 12 a §§, 28 kap. 1 a, 7 a och b, 10 a–10 f §§, 38 kap. 1 a § samt 39 kap. 5 a § av följande lydelse och närmast före 27 kap. 1 a, 1 b, 2 b, 2 d, 4 b, 6 a, 6 c, 12 a samt 28 kap. 1 a, 7 a, 7 b, 10 a, 10 c, 10 d och 10 e §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det i 27 kap. ska införas nya rubriker, närmast före 8 § med lydelsen ”Hävande av beslag”, närmast före 20 §, med lydelsen ”Förutsättningarna för hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation”, närmast före 20 d § med lydelsen ”Hemlig rumsavlyssning”, närmast före 21 § med lydelsen ”Pröv- ningen och beslutet”, närmast före 22 § med lydelsen ”Förbud mot avlyssning”, närmast före 23 § med lydelsen ”Upphävande av be- slutet”, närmast före 23 a § ”Överskottsinformation” och närmast före 25 § med lydelsen ”Tekniska hjälpmedel och särskilda åtgärder”, dels att det närmast före 28 kap. 12 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Förutsättningarna för en kroppsbesiktning”. Undersökningsledaren får in- hämta ett yttrande från en sakkun- nig. Innan ett yttrande inhämtas från någon annan än en myn- dighet, ska den som misstänks för brottet eller hans eller hennes försvarare ges tillfälle att yttra sig om valet av sakkunnig, om inte särskilda skäl talar mot detta.Om en sakkunnig redan under förundersökningen bör utses av rätten, får undersökningsledaren framställa en begäran om det.Undersökningsledaren får också begära att rätten meddelar1. ett föreläggande att ett skriftligt bevis ska visas upp eller ett föremål eller en upptagning tillhandahållas för besiktning eller 2. ett beslut att en allmän hand- ling som kan antas ha betydelse som bevis ska tillhandahållas vidVad som sägs i detta kapitel tillämpas även ifråga om domstol- arnas befattning med förunder- sökning, användande av tvångs- medel och förvaring av kopia. En sådan fråga får tas upp även av rätten i en annan ort än som följer av reglerna i detta kapitel, om be- slut i frågan bör fattas utan dröjs- mål. 12 § Vad som sägs i detta kapitel skall tillämpas även ifråga om domstolarnas befattning med för- undersökning och användande av tvångsmedel. En sådan fråga får tas upp även av rätten i en annan ort än som följer av reglerna i detta kapitel, om beslut i frågan bör fattas utan dröjsmål. 14 § Undersökningsledaren får in- hämta yttrande från en sakkun- nig. Innan ett yttrande inhämtas från någon annan än en myn- dighet, skall den som misstänks för brottet eller hans försvarare ges tillfälle att yttra sig om valet av sakkunnig, om inte särskilda skäl talar mot detta. Om en sakkunnig redan under förundersökningen bör utses av rätten, får undersökningsledaren framställa begäran om det. Han får också hos rätten begära före- läggande att skriftligt bevis skall företes eller föremål tillhanda- hållas för besiktning eller förord- nande att allmän handling som kan antas ha betydelse som be- vis skall tillhandahållas vid för- undersökningen. Rätten får inte meddela ett före- innan förundersökningen har kom- mit så långt att någon skäligen kan misstänkas för brottet. dock inte om det är uppenbart att den som föreläggandet riktas mot inte kan komma att misstänkas för kapitel behöver inte genomföras, kapitel behöver inte genomföras, om det ändå finns tillräckliga skäl om det ändå finns tillräckliga skäl för åtal och det gäller ett brott för åtal och det gäller ett brott som inte kan antas föranleda som inte kan antas föranleda någon annan påföljd än böter eller någon annan påföljd än böter eller 2 § första eller andra Beslag får i dessa fall Beslag och kopiering får användas enligt vad som före- i dessa fall användas enligt vad skrivs i 27 kap. som föreskrivs i 27 kap. Åklagaren får utvidga ett väckt åtal, får det ske, utan att förunder- sökning enligt detta kapitel ägt enligt detta kapitel har ägt rum. 27 kap. Om beslag och hemliga 27 kap. Om beslag, kopiering Föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller vara avhänt någon genom brott eller förverkat på grund av brott får tas i beslag. gäller föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § . Vad som sägs i detta kapitel om föremål gäller också om skriftlig handling, i den mån inte annat är föreskrivet. Tvångsmedel enligt detta kapitel får beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Förutsättningarna för ett beslag Man får ta ett föremål i beslag om det skäligen kan antas att före- målet 1. har betydelse för en utred- ning om ett brott, 2. har tagits från någon genom ett brott, 3. ska förverkas på grund av ett brott, 4. har betydelse för en utred- ning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § , eller 5. kan användas för att genom- föra en undersökning på distans. I stället för att göra ett beslag får man kopiera en handling, om det kan ske utan att handlingen eller den informationsbärare som handlingen lagrats i avlägsnas från platsen. Kopiering får ske om det skäligen kan antas att kopian har betydelse för 1. en utredning om ett brott, eller 2. en utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § . Med informationsbärare avses ett föremål som kan användas för lagring av upptagningar. Det är också tillåtet att kopiera en upptagning för automatiserad behandling som har gjorts tillgäng- lig genom en undersökning på distans, om det skäligen kan antas att kopian har sådan betydelse som avses i första stycket. En handling som har tagits i beslag får kopieras om det skäligen kan antas att kopian har sådan be- tydelse som sägs i 1 b § första stycket. Detsamma gäller innehållet i en beslagtagen informations- bärare. Förbud mot beslag och kopiering En skriftlig handling får inte En skriftlig handling eller bild tas i beslag om får inte tas i beslag eller kopieras 1. den kan 1. den kan uppgifter som en befattningshav- uppgifter som en befattningshav- are eller någon annan som avses i are eller någon annan som avses i 36 kap. 5 § inte 36 kap. 5 § inte får höras som vitt- vittne om, och ne om (skyddade uppgifter), och 2. handlingen innehas av honom 2. han eller hon, eller den som eller henne eller av den som tyst- nadsplikten gäller till förmån för. för, har handlingen. Ett skriftligt meddelande mellan den misstänkte och en närstående som avses i 36 kap. 3 §, eller mellan sådana närstående inbördes, får tas i beslag hos den misstänkte eller en närstående endast vid en förunder- sökning om 1.ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fäng- else , 2.sabotage eller grovt sabotage enligt 13 kap. 4 eller 5 § brotts- balken, 3.mordbrand, grov mord- brand, allmänfarlig ödeläggelse, kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 4.uppror, väpnat hot mot lag- lig ordning eller brott mot med- borgerlig frihet enligt 18 kap. 1, 3 eller 5 § , 5.högförräderi, krigsanstiftan, spioneri, grovt spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller olovlig underrättelse- verksamhet mot , mot främmande makt eller mot person enligt 19 kap. 1, 2, 5, 6, 7, 8, 10, 10 a eller 10 b § , 6.företagsspioneri enligt 3 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, 7.terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terrorist- brott, brott enligt 3 eller 3 a § lagen (2002:444)om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brotts- lighet i vissa fall eller brott enligt lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terrorist- brott och annan särskilt allvarlig brottslighet, eller 8.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 2–7, om en sådan gärning är belagd med straff. Ett beslut enligt andra stycket 2– 8 får meddelas endast av rätten eller åklagaren. Om åklagaren har beslutat om beslag enligt andra stycket, ska han eller hon utan dröjsmål anmäla åtgärden hos rätten. ska skälen för åtgärden anges. Rätten ska skyndsamt pröva ären- det. Om rätten finner att det inte finns skäl för åtgärden, ska den upphäva beslutet. En informationsbärare får inte tas i beslag och dess innehåll inte heller kopieras om 1. syftet med åtgärden är att till- föra utredningen en fil, inspelning eller någon annan liknande infor- mationsenhet som kan antas inne- hålla skyddade uppgifter och 2. någon av de personer som av- ses i 2 § har informationsbäraren. Vid en undersökning på di- stans får kopiering inte ske i syfte att tillföra utredningen en sådan informationsenhet som sägs i första stycket 1, om det kan antas att någon av de personer som avses i 2 § har använt det undersökta informationssystemet. Rätt till närvaro vid genomsökning av en informationsbärare eller kopia När en informationsbärare tas i beslag eller dess innehåll kopi- eras enligt 1 b § första stycket eller 1 c § ska den som åtgärden gjorts hos få tillfälle att närvara vid ge- nomsökningen av innehållet, om det kan antas att 1. det innefattar skyddade upp- gifter och 2. åtgärden görs hos någon av de personer som avses i 2 §. Om en kopia som gjorts vid en undersökning på distans kan an- tas innehålla skyddade uppgifter, ska en person som avses i 2 § be- redas tillfälle att närvara vid ge- nomsökningen av innehållet, om det kan antas att han eller hon har använt det undersökta informa- tionssystemet. Första och andra styckena gäller inte om det finns särskilda skäl mot närvaro. Den som har närvarorätt en- ligt 2 b § har rätt att ha ett biträde närvarande vid genomsökningen. Ett biträde ska uppfylla de krav som ställs på en försvarare i 21 kap. 3 § tredje stycket. Om den som närvarar är un- der bör den som har vård- naden om honom eller henne också vara närvarande, om det kan ske utan men för utredningen. Undersökningsledaren får be- sluta att den som har varit när- varande vid en genomsökning inte får uppenbara det som förekom- mit vid genomsökningen. En försändelse som finns hos ett postbefordringsföretag, får tas i beslag eller kopieras endast om1. brottet har fängelse i straffskalan och2. försändelsen hade kunnat tas i beslag eller kopieras hos mot- tagaren.Behörighet att besluta om beslag Förbud mot att ta del av skyddade uppgifter Om en informationsbärare tas i beslag eller kopieras hos någon av de personer som avses i 2 §, är det inte tillåtet att ta del av en fil, inspelning eller annan liknande in- formationsenhet som kan antas innehålla skyddade uppgifter. Samma sak gäller om kopiering sker vid en undersökning på di- stans och det kan antas att någon av de personer som avses i 2 § har använt det undersökta informa- tionssystemet. Brev, telegram eller annan för- sändelse som finns hos ett post- eller telebefordringsföretag, får tas i beslag endast om det för brottet är föreskrivet fängelse eller däröver och försändelsen hade kunnat tas i beslag hos mottag- aren. Den som med laga rätt griper Den som med stöd av lag gri- eller anhåller en misstänkt eller per eller anhåller en misstänkt eller verkställer häktning, husrannsak- verkställer häktning, husrannsa- an, kroppsvisitation eller kropps- kan, kroppsvisitation eller kropps- besiktning får ta föremål som besiktning får ta föremål som då därvid påträffas i beslag. påträffas i beslag. Föremål, som i annat fall på- träffas, får tas i beslag efter beslut av undersökningsledaren eller åkla- garen. Vid fara i dröjsmål, får även utan sådant beslut åtgärden vidtas av polisman, om det inte är fråga om en försändelse som avses i 3 §. Verkställs beslag av någon annan än undersökningsledaren eller åklagaren och har denne inte beslutat beslaget, skall anmälan skyndsamt göras hos honom, som skall pröva om besla- get skall bestå. Åklagaren eller undersöknings- ledaren får besluta om beslag av föremål som påträffas i något annat fall. En polisman får vidta åtgär- den även utan ett sådant beslut, om