sou · H5B349 · 2017-06-02 00:00:00 — Enligt 3 § första stycket 1 får behandlingen av personuppgifter enligt 2 § 1, i fråga om den person som fyller , endast avse uppgifter om namn, adress, folkbokföringsort, personnummer, samordnings- nummer, födelsetid, särskilt identifikationsnummer som getts av CSN, sekretessmarkering, medborgarskap och invandrings- och utvandringsdatum. Enligt 3 § första stycket 2 och andra stycket gäller samma begräns- ning i fråga om den eller de som senast mottog allmänt eller förlängt barnbidrag eller som i annat fall kan få studiehjälp utbetalad för den person som fyller , med undantag för att även uppgift om bank- konto får behandlas. Enligt 3 § tredje stycket får uppgifter om andra personer inte utan den registrerades samtycke behandlas enligt 2 § 1. När den rättsliga grunden är uppgift av allmänt intresse är det en- ligt artikel 6.2 och 6.3 andra stycket i dataskyddsförordningen tillåtet att i en registerförfattning behålla särskilda bestämmelser om vilken typ av uppgifter som ska behandlas. I fråga om personnummer och samordningsnummer får, enligt 22 § PUL, uppgifter om personnummer eller samordningsnummer utan samtycke behandlas bara när det är klart motiverat med hänsyn till ändamålet med behandlingen, vikten av en säker identifiering eller något annat beaktansvärt skäl. Av 50 § c PUL följer att reger- ingen får meddela närmare föreskrifter om i vilka fall användning av personnummer är tillåten. Enligt artikel 87 första meningen i dataskyddsförordningen får medlemsstaterna närmare bestämma på vilka särskilda villkor ett nationellt identifikationsnummer eller något annat vedertaget sätt för identifiering får behandlas. Ett nationellt identifikationsnummer eller ett annat vedertaget sätt för identifiering ska i sådana fall endast användas med iakttagande av lämpliga skyddsåtgärder för de regi- strerades rättigheter och friheter enligt dataskyddsförordningen. föreslår att det i 3 kap. 13 § dataskydds- lagen ska införas en bestämmelse med samma ordalydelse som 22 § PUL. Vidare föreslår en bestämmelse i 3 kap. 14 § dataskyddslagen som anger att regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om i vilka fall behandling av personnummer och samordningsnummer är tillåten. Bestämmelsen motsvarar såle- des delvis 50 § c PUL. Utredningen anser att det i aktuellt sammanhang är klart moti- verat med hänsyn till ändamålet med behandlingen och vikten av en säker identifiering att personnummer eller samordningsnummer får behandlas. Därtill finns det ett bemyndigande för regeringen i data- skyddslagen att meddela ytterligare föreskrifter om i vilka fall be- handling av personnummer och samordningsnummer är tillåten. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att bestämmelserna i 3 § studiestödsdataförordningen är förenliga med dataskyddsför- ordningens bestämmelser. De kan och bör därför behållas. Enligt 4 § första stycket 1 får behandlingen av personuppgifter enligt 2 § 2, i fråga om den person som har antagits till en utbildning, endast avse uppgifter om namn, adress, folkbokföringsort, person- nummer, samordningsnummer, födelsetid, särskilt identifikations- nummer som getts av CSN, sekretessmarkering, medborgarskap, invandrings- och utvandringsdatum, studieresultat och den utbild- ning som antagningen avser. Enligt 4 § första stycket 2 får behandling av personuppgifter i fråga om barn som den person som har antagits till en utbildning är vårdnadshavare för, endast avse personnummer, samordningsnum- mer eller födelsetid. Enligt 4 § andra stycket får uppgifter om andra personer inte utan den registrerades samtycke behandlas enligt 2 § 2. Utredningen gör i denna del motsvarande bedömning som i fråga om bestämmelserna i 3 §. Bestämmelserna i 4 § kan och bör således behållas. Information om studiestödsförmåner och studiesociala förmåner I 5 § finns kompletterande bestämmelser till 4 § studiestödsdatalagen i den del som avser behandling av personuppgifter för att informera studiestödsberättigade om studiestödsförmåner och studiesociala förmåner. Av 5 § i studiestödsdataförordningen framgår att för såda- na ändamål får utan den registrerades samtycke endast uppgifter om namn, adress, folkbokföringsort, personnummer, samordningsnum- mer, födelsetid, särskilt identifikationsnummer som getts av CSN, medborgarskap, bankkonto och typ av studiestöd behandlas. Utredningen gör även i denna del motsvarande bedömning som i fråga om bestämmelserna i 3 §. Bestämmelserna i 5 § kan och bör således behållas. Framtagande och distribution av bevis om studiestöd för studier I 6 § finns kompletterande bestämmelser till 4 § studiestödsdatalagen i den del som avser behandling av personuppgifter för att ta fram och distribuera bevis om studiestöd för studier till studerande. Av 6 § i förordningen framgår att för sådana ändamål får utan den registre- rades samtycke endast uppgifter om namn, adress, personnummer, samordningsnummer, födelsetid, särskilt identifikationsnummer som getts av CSN, studietakt, typ av studiestöd och studietid behandlas. Utredningen gör också i denna del motsvarande bedömning som i fråga om bestämmelserna i 3 §. Bestämmelserna i 6 § kan och bör således behållas. Intern elektronisk tillgång till personuppgifter I 7–9 §§ finns bestämmelser om intern elektronisk tillgång till per- sonuppgifter. Dessa kompletterar bestämmelserna i 9 § studiestöds- datalagen. Enligt 7 § första stycket studiestödsdataförordningen ska direkt elektronisk tillgång till personuppgifter i ett ärende om studiestöd, som inte behövs för återbetalning eller återkrav av studiestöd, begrän- sas senast efter utgången av det kalenderår då studiestöd senast beviljades i ärendet eller ansökan om studiestöd avslogs. Det innebär att bara ett begränsat antal personer som arbetar i myndighetens studiestödsverksamhet får ha sådan tillgång till personuppgifterna i ärendet. Behövs personuppgifterna för ett nytt ärende om studiestöd får begränsningen upphävas. Genom 7 § andra stycket bemyndigas CSN att meddela närmare föreskrifter om begränsning av intern elektronisk tillgång. Enligt 8 § får CSN, i fråga om personuppgifter som inte omfattas av 7 §, meddela föreskrifter om villkoren för elektronisk tillgång till personuppgifterna för den som arbetar i myndighetens studiestöds- verksamhet. Sådan tillgång ska begränsas till vad som behövs för att han eller hon ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter inom studie- stödsverksamheten. Inför beslut om att meddela föreskrifter enligt 7 och 8 §§ ska CSN samråda med Datainspektionen. Detta framgår av 9 §. När den rättsliga grunden är uppgift av allmänt intresse är det enligt artikel 6.2 och 6.3 andra stycket i dataskyddsförordningen tillåtet att i en registerförfattning behålla särskilda bestämmelser i form av bl.a. de allmänna villkor som ska gälla för den personupp- giftsansvariges behandlingar. Utredningen anser följaktligen att 7–9 §§ är förenliga med dataskyddsförordningen och att de kan och bör behållas. Bestämmelserna i 10–14 §§ studiestödsdataförordningen reglerar direktåtkomst. Enligt 10 § får direktåtkomst till personupp- gifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet endast avse uppgifter om personnummer, samordningsnummer, särskilt identi- fikationsnummer som getts av CSN, utbetalat studiestödsbelopp för , beviljat studiestöd för och typ av studiestöd. I 11 § anges att arbetslöshetskassornas direktåtkomst till person- uppgifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet får endast avse uppgifter enligt 23 § förordningen (1997:835) om arbetslös- hetsförsäkring och särskilt identifikationsnummer som getts av CSN. Enligt 12 § får en läroanstalt ha direktåtkomst till de personupp- gifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet som läroan- stalten själv har lämnat till CSN och till anknytande uppgifter om sär- skilt identifikationsnummer som getts av CSN, namn och sekre- tessmarkering. Läroanstalten får också ha direktåtkomst till uppgifter om att CSN har beslutat eller sänt meddelande till parten i ett ärende om studiestöd. I 13 § första stycket anges att en socialnämnd får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet i den utsträckning som anges i 2 § förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453). Enligt andra stycket får en socialnämnd dock ha direktåtkomst först sedan CSN har försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnden bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ärenden hos socialnämnden. Slutligen, i 14 §, finns en bestämmelse som anger att direktåt- komst enligt 10–13 §§ inte får avse personuppgifter till vilka den direkta elektroniska tillgången har begränsats enligt 7 §. I dataskyddsförordningen finns inga särskilda bestämmelser om direktåtkomst, utan det krävs – i likhet med vad som gäller för all behandling av personuppgifter – att behandlingen uppfyller de krav som dataskyddsförordningen ställer, bl.a. de grundläggande krav som finns i artikel 5. När den rättsliga grunden är uppgift av allmänt intresse är det vidare, enligt artikel 6.2 och 6.3 andra stycket, tillåtet att i en registerförfattning behålla särskilda bestämmelser i form av bl.a. de enheter till vilka personuppgifterna får lämnas ut och för vilka ändamål. Utredningen anser följaktligen att bestämmelserna i 10–14 §§ studiestödsdataförordningen är förenliga med dataskydds- förordningen och att de kan och bör behållas. I 15 § första stycket regleras vilka uppgifter CSN utan den registre- rades samtycke får lämna ut elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst till , , bank eller annan betalningsförmedlare, inkassoföretag, myndighet som begär det eller sådant organ som anges i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen som begär det, kommun, företag som tar fram och till studerande distribuerar bevis om studiestöd för studier samt kommun. Enligt 15 § andra stycket får CSN utan den registrerades sam- tycke också lämna ut personuppgifter elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst i den utsträckning det behövs för att någon annan ska kunna lämna ut personuppgifter elektroniskt till myn- digheten. Som konstaterats i det föregående är det tillåtet med särskilda bestämmelser i en registerförfattning som reglerar till vilka enheter personuppgifterna får lämnas ut och för vilka ändamål. Bestämmel- serna i 15 § är följaktligen förenliga med dataskyddsförordningen och bör därför behållas. Av 16 § framgår att bemyndigas att meddela föreskrif- ter om att personuppgifter får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål samt för redovisningsändamål, även om föreskrifterna kommer att avvika från bestämmelserna om gallring i 16 § första stycket studiestödsdatalagen. Inför beslut om att med- dela förskrifter ska samråda med Datainspektionen. Utredningen gör avseende nu nämnda bestämmelser motsvarande bedömning som i fråga om gallringsbestämmelserna i 16 § studie- stödsdatalagen. Bestämmelserna i 16 § studiestödsdataförordningen är således förenliga med dataskyddsförordningen och bör behållas. Formuleringen ”historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål” ska dock ändras till den formulering som används i dataskyddsför- ordningen, dvs. ”arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål”. Utredningen anser att i 16 § ska formuleringen ”historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål” ändras till den formulering som används i dataskyddsförordningen, dvs. ”arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska Utredningen bedömer att övriga bestämmelser i studie- stödsdataförordningen är förenliga med dataskyddsförordningen. För att underlätta samordnad och lokal antagning fick dåvarande Verket för högskoleservice (VHS) i regleringsbrev för i uppdrag av regeringen att utveckla ett centralt system för antagning av studenter till högskoleutbildning. Inom ramen för upp- draget skulle VHS utveckla och sedermera vara huvudman för en nationell databas för gymnasiebetyg. Uppdraget resulterade i den nationella betygsdatabasen . På frivillig basis slöt sedan VHS avtal med gymnasieskolor om att skicka in samtliga slutbetyg som utfärdats . Eftersom () såsom ansvarig för den nationella statistiken om skolväsendet också samlade in slutbetyg från gymnasieskolan, beslöt VHS, och Statistiska central- byrån (SCB), som administrerade uppgiftsinsamlingen för Skolver- kets räkning, att samordna insamlingen av betygsuppgifterna. De skolor som rapporterade slutbetygen till VHS behövde då inte längre skicka in slutbetygen även till SCB, utan det ombesörjdes av VHS. I beslut avslog VHS en begäran om att från få ut slutbetyg från gymnasieskolan. Enligt VHS omfattades begärda uppgifter av absolut sekretess enligt dåvarande 9 kap. 4 § sekretess- lagen (1980:100) som reglerade sekretess avseende statistik. Motsva- rande bestämmelse finns nu i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400, OSL). Kammarrätten gick på VHS:s linje och avslog överklagandet (se Kammarrätten i dom , mål nr 3300-2002). Domen överklagades inte. I praxis har såle- des ansetts vara ett statistikregister vars uppgifter omfattas av absolut sekretess. När Universitets- och högskolerådet (UHR), som tog över ansvaret för när VHS lades ner , får en begäran om att få ut uppgifter från avslås denna begäran därför med hänvisning till att absolut sekretess gäller för uppgifterna. finns det dock en skyldighet för UHR att från till kommuner lämna ut uppgift om en person har examens- eller studiebevis eller motsvarande från gymnasieskolan. Detta framgår av 10 § förordningen (2006:39) om register och doku- mentation vid fullgörandet av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. Genom och den samordning som skett av insamlingen av betygsuppgifter från gymnasieskolan (slutbetyg och exa- mensbevis) har således skapats ett enkelt sätt att föra över slut- betygen till universitetens och högskolornas antagningssystem samt till genom SCB. förs även examens- bevis från den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå över till . Att ansluta sig till är fortfarande frivilligt men är ett sätt för huvudmännen för gymnasieskolor och vuxen- utbildning på gymnasial nivå att uppfylla den uppgiftsskyldighet som föreligger enligt 26 kap. 25 § skollagen (2010:800). Enligt uppgift från UHR har nästan alla gymnasieskolor och av de som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå anslutit sig till som är ett omfattande register med betygs- uppgifter för över 1,8 miljoner individer. 9.2Utredningens uppdrag i denna del Behandlingen av personuppgifter i regleras av personuppgifts- lagen (1998:204, PUL). När dataskyddsförordningen träder i kraft kommer personuppgiftslagen att upphävas. Utredningen har därför fått i uppdrag att analysera om det behövs något författningsstöd, utöver dataskyddsförordningen, den generella reglering som Data- skyddsutredningen kommer att föreslå och de övriga förslag utred- ningen kan komma att lämna, för att personuppgifter ska kunna be- handlas i betygsdatabasen även fortsättningsvis. Utredningen ska även lämna de eventuella författningsförslag som behövs. 9.3Behov av särskild reglering 9.3.1Behandlingar av personuppgifter i Betygsdatabasen aktualiserar sex olika behandlingar av per- sonuppgifter. Huvudmän för gymnasieskolor och vuxenutbildning på gymnasial nivå lämnar in betygsuppgifter till UHR. Huvudmännens betygsuppgifter, tillsammans med uppgifter om namn och personnummer, registreras i . Uppgifterna lämnas ut till SCB för statistikändamål. Uppgifterna lagras för att kunna användas när en person anmä- ler sig till en utbildning vid ett universitet eller en högskola. När en person anmäler sig till en utbildning vid ett universitet eller en högskola överförs uppgifterna till antagningssystemet NyA, under förutsättning att den enskilde lämnar sitt samtycke till att bryta sekretessen som gäller för uppgifterna i . Uppgifter avseende personer som kan omfattas av kommuners aktivitetsansvar för ungdomar lämnas på begäran ut till kommuner. För analysen av behovet av särskilt författningsstöd för personupp- giftsbehandlingen i har utredningen därmed att undersöka om bestämmelserna i dataskyddsförordningen eller den generella reglering som föreslår ger tillräckligt stöd för ovan nämnda behandlingar. 9.3.2Skolhuvudmännens utlämnande av uppgifter Bedömning: När dataskyddsförordningen ska börja tillämpas kan skolhuvudmännen tillämpa artikel 6.1 c och första ledet i arti- kel 6.1 e som rättslig grund när de fullgör sin skyldighet att lämna betygsuppgifter om elever i gymnasieskolan genom att skicka betygsuppgifterna till UHR. För att huvudmännen som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå ska kunna tillämpa dessa rättsliga grunder när de fullgör sin skyldighet att lämna uppgifter om gymnasieexamen genom att lämna uppgifterna till UHR krävs det att kompletterar sina föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. Något regleringsbehov i övrigt aktualiseras inte. är statistikansvarig myndighet för skolväsendet enligt lagen (2001:99) och förordningen (2001:100) om den officiella stati- stiken. Enligt 26 kap. 24 § skollagen ska på nationell nivå följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet, vilket enligt 1 kap. 1 § skollagen omfattar bl.a. gymnasieskolan och den kommunala vuxen- utbildningen. Av 26 kap. 25 § skollagen följer att en huvudman för utbildning eller annan verksamhet som är föremål för nationell uppföljning och utvärdering till ska lämna sådana uppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljningen och utvärderingen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka uppgifter och vilken verksamhetsredovisning som ska lämnas. I 1 § första stycket förordningen (1992:1083) om viss uppgifts- skyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. har bemyndigats att meddela sådana föreskrifter som avses i 26 kap. 25 § skollagen. Av 1 § andra stycket föreskrifter (SKOLFS 2011:142) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. framgår att uppgifterna ska lämnas till SCB, så- vida inte anger annat för viss uppgiftsinsamling. Av bilaga 9 till föreskrifter, som reglerar gymnasieskolors uppgiftslämnande, framgår att uppgiftsinlämningen kan fullgöras genom godkänd rapportering till UHR. UHR ser då till att uppgif- terna lämnas till SCB som genom en överenskommelse med Skolver- ket är den myndighet som sammanställer statistiken för räkning. På huvudmännen som bedriver utbildning inom gymnasieskolan åvilar därmed en i svensk rätt fastställd rättslig förpliktelse att till lämna ut vissa uppgifter, vilka närmare anges i föreskrifter. Denna uppgiftsskyldighet kan fullgöras genom att upp- gifterna lämnas till SCB eller UHR. Syftet med behandlingen, att fullgöra en uppgiftsskyldighet, är fastställd i den rättsliga grunden. När dataskyddsförordningen ska börja tillämpas kan nödvändig per- sonuppgiftsbehandling för fullgörandet av förpliktelsen därmed ske med stöd av artikel 6.1 c. Enligt utredningen är även första ledet i artikel 6.1 e, dvs. uppgift av allmänt intresse, tillämplig. I avsnitt 4.6.2 redovisas utredningens uppfattning att tillhandahållande och anord- nande av utbildning som regleras i skollagen med anslutande före- skrifter är en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse. Att fullgöra uppgiftsskyldigheten genom att lämna ut uppgifterna till SCB eller UHR måste därmed anses vara nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse. På huvudmännen som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå åvilar enligt ovan också en i svensk rätt fastställd rättslig förpliktelse att lämna ut vissa uppgifter till . Enligt bilaga 12 till föreskrifter, som reglerar den kommunala vuxenutbildningens uppgiftslämnande, ska bl.a. uppgifter om gymna- sieexamen lämnas. Uppgiftsskyldigheten fullgörs genom att uppgifterna lämnas till SCB. av de som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå har dock valt att full- göra uppgiftsskyldigheten genom att lämna uppgifterna till UHR. Enligt nuvarande utformning av föreskrifter finns dock inte motsvarande möjlighet som gymnasieskolorna har att fullgöra förpliktelsen genom att lämna uppgifterna till UHR. I bilaga 12 till föreskrifterna anges nämligen inte att uppgiftsinlämningen kan full- göras genom godkänd rapportering till UHR. Därmed gäller 1 § andra stycket i föreskrifterna, dvs. att uppgifterna ska lämnas till SCB. För huvudmännen som bedriver vuxenutbildning på gymnasial nivå finns det därför ett behov av reglering för att de ska kunna lämna sina betygsuppgifter till UHR. Nämnda reglerings- behov är dock inte påkallat med anledning av att dataskydds- förordningen ska börja tillämpas. Det kan därmed inte anses ingå i utredningens uppdrag att lämna något författningsförslag i denna del. Det får i stället anses ankomma på att komplettera sina föreskrifter i den mån det bedöms möjligt och lämpligt. Om kompletterar sina föreskrifter på motsvarande sätt som i bilaga 9 kan även huvudmän som bedriver vuxenutbild- ning på gymnasial nivå använda sig av artikel 6.1 c och första ledet i artikel 6.1 e som grund för nödvändig personuppgiftsbehandling vid fullgörandet av uppgiftsskyldigheten. Eftersom det vid fullgörandet av uppgiftsskyldigheten för huvud- männens del är fråga om behandling av personuppgifter för statis- tiska ändamål bör avslutningsvis artikel 89.1 i dataskyddsförord- ningen nämnas. Där anges bl.a. att behandling för statistiska ändamål ska omfattas av lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med förordningen för den registrerades rättigheter och friheter. Skyddsåtgärderna ska säkerställa att tekniska och organisatoriska åtgärder har införts för att se till att särskilt principen om uppgiftsminimering iakttas. 9.3.3Registrering i , utlämnande till SCB och lagring Förslag och bedömning: UHR:s uppgift att ansvara för en natio- nell databas för betygsuppgifter från gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå, betygsdatabasen , ska fastställas genom att den förs in i en bestämmelse i UHR:s instruktion. Såväl ändamålet med registret att användas vid antagning av studenter till studier vid universitet och högskolor som det statistiska ändamål uppgifterna i registret används för ska fastställas i bestämmelsen. När dataskyddsförordningen ska börja tillämpas kan registre- ring av uppgifter i , utlämnande av uppgifter till SCB och lagring av uppgifter för användning när en person anmäler sig till en utbildning vid ett universitet eller en högskola ske med stöd av artikel 6.1 c eller första ledet i artikel 6.1 e i dataskyddsförord- ningen. Som angetts ovan är resultatet av ett regeringsuppdrag som gavs till VHS i regleringsbrev för . Enligt uppdraget skulle VHS utveckla och sedermera vara huvudman för en nationell databas för gymnasiebetyg. Eftersom förandet av registret är ett ut- tryckligt uppdrag från regeringen, och då det avser ett mycket stort antal individer på ett så viktigt område som utbildningsområdet, är det utredningens bedömning att förandet av registret är en arbets- uppgift av allmänt intresse. UHR, som tagit över ansvaret för , kan därmed tillämpa 10 § d PUL som rättslig grund för att registrera betygsuppgifterna i . För att kunna tillämpa motsvarande grund i dataskyddsförord- ningen, dvs. uppgift av allmänt intresse enligt första ledet i arti- kel 6.1 e, krävs enligt artikel 6.3 första stycket att denna grund är fastställd i nationell rätt. Utredningen konstaterar att regeringsuppdraget gavs till VHS . förs numera dock av UHR. ligt stöd för UHR:s övertagande av ansvaret för registret finns inte. Vidare lämnar nu även huvudmän för vuxenutbildning på gymnasial nivå betygsuppgifter till UHR. Utredningen anser därför att kravet i artikel 6.3 i dataskyddsförordningen, att uppgiften av allmänt intresse ska vara fastställd i nationell rätt, inte är uppfyllt när det gäller . Det finns således ett regleringsbehov för att UHR ska kunna registrera betygsuppgifter i även när dataskydds- förordningen ska börja tillämpas.