sou · H4B348 · 2017-01-01 00:00:00 — Vid i finns en miljöprövningsdelegation med och som prövningsområde. Länsstyrelserna i och är vattenmyndigheter för respektive vattendistrikt. Länsstyrelserna i , och har särskilda uppgifter rörande territoriella EU-program, renskötsel och fjällförvaltning. Vår bedömning är att i , med undantag för vad som föreslås i kapitel 14 om regionalt utvecklingsansvar, bör ansvara för alla de uppgifter de tidigare fyra länsstyrelserna ansvarade för. När det gäller arbete med gränsöverskridande avfallstransporter ansvarar i för tillsynen i bland annat och . Vi anser att i ska ha ansvaret för dessa uppgifter. Detta innebär således en ändring av det geografiska tillsynsansvaret jämfört med . Uppgiftsfördelningen regleras av regeringen genom förord- ningar. i kommer ansvara för den statliga förvaltningen i ett geografiskt stort område. upp- gifter är i vissa frågor beroende av geografisk närhet till exempelvis tillsynsobjekt. Andra arbetsuppgifter är dock av sådan art att de ur effektivitetsperspektiv med fördel kan koncentreras till färre verksamhetsorter. bör utöver residensstaden ha flera verksamhetsorter. Statens regionala närvaro bör upprätthållas för att garantera god kunskap om förutsättningarna i alla delar av de nya länen. Fördelningen av verksamheter mellan orterna bör vara resultatet av en analys som sker vid bildandet av den nya myndig- heten och beslutas av myndigheten eller regeringen. Länsstyrelser i de föreslagna länen Kommitténs förslag: Länsstyrelserna i , , , , och ska samman- föras till i . Kommitténs bedömning: De uppgifter som åvilat de sex tidigare länsstyrelserna bör fullgöras av i . De uppgifter avseende , och som utförts av i bör utföras av i . Länsstyrelserna i , , , , och ansvarar för den regionala statliga förvaltningen i dessa län i den utsträckning inte annat är före- skrivet. Antalet årsarbetskrafter vid dessa sex myndigheter uppgick till totalt 967 stycken 2015. redovisades antalet ärenden vid dessa myndigheter till sammanlagt drygt 50 000. Fem av läns- styrelserna är i princip lika stora avseende såväl antal årsarbets- krafter som antalet ärenden. i är den största mätt i såväl antal årsarbetskrafter som antal ärenden. Precis som i övriga delar av landet har dessa länsstyrelser till del olika uppdrag. Det regionala utvecklingsansvaret är olika fördelat i dessa län vilket påverkar länsstyrelsernas uppgifter, detta redogörs för i kapitel 14. Den koncentration av vissa ärendetyper som skett bland länsstyrelserna medför att i ansvarar för dessa ärenden även avseende , och medan i ansvarar för dessa ärenden avseende , och . Vid i län finns en miljöprövningsdelegation med , och som prövnings- område. Vid i finns en miljöprövnings- delegation med och , slutligen ansvarar miljöprövningsdelegationen vid i län även för prövningar avseende . i är vattenmyndighet för Norra vattendistrikt. i län ansvarar för Länsstyrelser i de föreslagna länen prövning av tillstånd för kampsportsmatcher. i ansvarar för vissa rennäringsfrågor avseende och . Vår bedömning är att i , med undantag för vad som föreslås i kapitel 14 om regionalt utvecklingsansvar, bör ansvara för alla de uppgifter de tidigare sex länsstyrelserna ansvarade för. Detta med undantag även för de verksamheter som avser som bör fullgöras av den länsstyrelse som i övrigt ansvarar för den regionala förvaltningen där. Vi anser vidare att i ska ansvara för de verksamheter avseende som koncentrerats till i enlighet med regeringens proposition Ändring av viss länsstyrelseverksamhet (prop. 2011/12:31). När det gäller arbete med gränsöverskridande avfallstransporter ansvarar i för tillsynen i bland annat och medan i ansvarar för tillsynen i , , och län. Vi anser att i ska ha ansvaret för dessa uppgifter. Detta innebär således en viss ändring av det geografiska tillsyns- ansvaret jämfört med . Uppgiftsfördelningen regleras av regeringen genom förordningar. i kommer ansvara för den statliga förvaltningen i ett område med många kommuner och relativt stora geografiska avstånd. uppgifter är i vissa frågor beroende av geografisk närhet till exempelvis tillsynsobjekt. Andra arbetsuppgifter är dock av sådan art att de ur effektivitetsperspektiv med fördel kan koncentreras till färre verksamhetsorter. bör utöver residensstaden ha flera verksamhetsorter. Statens regionala närvaro bör upprätthållas för att garantera god kunskap om förut- sättningarna i alla delar av de nya länen. Fördelningen av verksamheter mellan orterna bör vara resultatet av en analys som sker vid bildandet av den nya myndigheten och beslutas av myndigheten eller regeringen. Länsstyrelser i de föreslagna länen Kommitténs förslag: Länsstyrelserna i och ska sammanföras till i . Kommitténs bedömning: De uppgifter som åvilat de båda tidigare länsstyrelserna bör fullgöras av i . De uppgifter avseende som utförts av i eller i län bör utföras av i . Länsstyrelserna i och ansvarar för den regionala statliga förvaltningen i dessa län i den utsträckning inte annat är föreskrivet. Antalet årsarbetskrafter vid dessa myndig- heter uppgick till totalt 862 stycken 2015. redovisades antalet ärenden vid dessa myndigheter till sammanlagt drygt 53 000. i är avsevärt större än i . i har verksamhet på flera orter och ansvarar även för länsstyrelsernas gemensamma . Denna omfattar 130 årsarbetskrafter. Även i övrigt skiljer sig de båda länsstyrelsernas uppdrag åt. Det regionala utvecklings- ansvaret är olika fördelat i dessa län vilket påverkar länsstyrelsernas uppgifter, detta redogörs för i kapitel 14. Den koncentration av vissa ärendetyper som skett bland länsstyrelserna medför att i ansvarar för dessa ärenden även avseende medan i ansvarar för dessa ärenden avseende . Vid i län finns en miljöprövnings- delegation med och som prövningsområde. i är vattenmyndighet för vattendistrikt. De ansvarar även för bland annat vissa frågor om penningtvätt för ett större område. Vår bedömning är att i , med undantag för vad som föreslås i kapitel 14 om regionalt utvecklings- ansvar, bör ansvara för alla de uppgifter de båda tidigare läns- styrelserna ansvarade för. Länsstyrelser i de föreslagna länen Vi anser vidare att i ska ansvara för de verksamheter avseende det nya länet som koncentrerats till i enlighet med regeringens proposition Ändring av viss länsstyrelseverksamhet (prop. 2011/12:31) samt för den prövning avseende som utförts av miljöprövningsdelegationen vid i län. Detta innebär således en viss ändring av det geografiska tillsyns- ansvaret jämfört med . Uppgiftsfördelningen regleras av regeringen genom förordningar. Precis som dagens länsstyrelse i kommer den nya i att ansvara för den statliga förvaltningen i ett område med många kommuner och relativt stora geografiska avstånd. uppgifter är i vissa frågor beroende av geografisk närhet till exempelvis tillsynsobjekt. Andra arbetsuppgifter är dock av sådan art att de ur effektivitets- perspektiv med fördel kan koncentreras till färre verksamhetsorter. Dagens har större kontor på flera orter. bör även fortsatt ha flera verksamhetsorter. Statens regionala närvaro bör upprätthållas för att garantera god kunskap om förutsättningarna i alla delar av de nya länen. Fördelningen av verksamheter mellan orterna bör vara resultatet av en analys som sker vid bildandet av den nya myndigheten och beslutas av myndig- heten eller regeringen. 16Val i samband med indelningsändringar I detta kapitel redogör vi för vad som gäller för val i samband med indelningsändringar. Kommitténs bedömning: Valkretsarna för val till bör inte ändras med anledning av den ändrade länsindelningen. Kommitténs förslag: Berörda valkretsar för val till ska ha nya benämningar enligt följande. Valkretsarna län, , län, , och ska heta läns östra, södra, västra, mellersta, nordvästra respektive nordöstra valkrets. Valkretsarna , , och ska heta läns sydöstra, sydvästra, mellersta respektive norra valkrets. Valkretsarna läns norra valkrets och ska i stället heta läns mellersta respektive norra valkrets. För val till , och kommunfullmäktige ska det finnas geografiskt avgränsade områden för vilka det ska väljas ledamöter till den beslutande församling valet gäller (valkretsar). Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar. Valkretsarna vid riksdagsval finns angivna i 4 kap. 2 § vallagen (2005:837). i samband med indelningsändringar Enligt 4 kap. 3 § vallagen ska det år då ordinarie val ska hållas besluta hur många fasta val- kretsmandat som varje valkrets vid val till ska ha. För riksdagsvalet innebär det att ska besluta om valkretsmandat. Om ett beslut om ändrad länsindelning eller ändrad indelning påverkar antalet fasta valkretsmandat vid val till och beslutet träder i kraft året då ordinarie val till har hållits, ska den ändrade indelningen beaktas vid valet till ändringen har beslutats. Vår bedöm- ning är att det inte finns skäl att ändra valkretsarna vid val till riks- dagen med anledning av den föreslagna ändrade länsindelningen. Ett alternativ när det gäller namnet på valkretsarna, som också tillämpades vid bildandet av och , är att använda det nya länets namn och väderstreck följt av en uppräk- ning av de aktuella kommunerna, till exempel läns västra valkrets. Ett annat alternativ är att i stället för väderstreck försöka använda sig av de gamla länsnamnen, bland annat för att med- borgarna ska kunna känna igen sig. Eftersom de nuvarande länen inte kommer att finnas kvar skulle det då bli fråga om till exempel valkrets i . Detta skulle då bli missvisande eftersom (landskapet) inte är samma geografiska område som det nuvarande . Vi föreslår därför att samma konstruktion används som vid bildandet av och . Det innebär exempelvis att den valkrets som i vallagen heter i stället ska heta läns norra valkrets följt av en uppräkning av de kommuner som ingår i läns valkrets (samtliga kommuner i det nuvarande länet) och så vidare. Enligt 4 kap. 1 § indelningslagen (i dess nya föreslagna lydelse, nuvarande 3 kap. 1 §) gäller att om en ändrad landstings- eller kommunindelning ska träda i kraft året då ordinarie val hålls till landstings- och kommunfullmäktige, ska valet avse och kommunen enligt den nya indelningen. i samband med indelningsändringar Vid val till är en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. Alla landsting är indelade i valkretsar. Om lands- tingsfullmäktige väljer att dela in i valkretsar ska detta enligt 4 kap. 8 § vallagen beslutas året före det valår då den nya indelningen ska gälla . För att gälla ska beslutet fastställas av . Enligt samma bestämmelse får regeringen, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas . Eftersom de nu föreslagna indelningsändringarna för lands- tingens del ska träda i kraft , och valet äger rum 2018, ska beslut enligt huvudregeln fattas . Som framgår av kapitel 3 om rättsliga förutsättningar för indel- ningsändringar ska regeringens beslut om ändrad landstings- indelning meddelas senast innan ändringen ska träda i kraft. Om det finns synnerliga skäl, får beslutet meddelas , dock inte senare än före ikraftträdandet. Det innebär att regeringen ska fatta beslut senast om det inte finns synnerliga skäl att meddela beslutet . Regeringens beslut om landstingsindelningen är i sin tur beroende av beslut om länsindelning eftersom landstingsindel- ningen anknyter till länsindelningen. Om det , när beslutet om valkretsar för landstingen enligt huvudregeln ska fattas, ännu inte skulle finnas något beslut om ny landstingsindelning finns alltså möjlighet för regeringen att bestämma att beslutet om indelning i valkretsar för landstingen får meddelas . Beslutet om eventuell indelning av det nya i val- kretsar kommer att fattas innan något som kan företräda det nya har valts. Det blir därför indelningsdelegerade (se kapitel 3) som får besluta om att dela in det nya i valkretsar. Även beslut om antalet ledamöter i det nya måste fattas av indelningsdelegerade, eftersom något fullmäktige för det nya ännu inte valts. Det är nämligen landstingsfull- mäktige som enligt kommunallagen (1991:900) beslutar om antalet ledamöter. Enligt 5 kap. 1 § ska ett landsting med mer än 300 000 röstberättigade invånare ha minst 101 ledamöter. i samband med indelningsändringar bestämmas till ett udda tal. Fullmäktige kan besluta att det ska vara fler än 101 eftersom det inte finns någon övre gräns angiven. I , och Västra har man valt att ha 149 ledamöter. Beslut om förändringar av antalet ledamöter ska fattas före utgången av februari månad valåret enligt 5 kap. 3 § kommunal- lagen. ska genast underrättas om beslutet. Kommitténs förslag: Följande länsstyrelser ska ansvara för att fastställa det beslut om indelning i valkretsar för val till som landstingen genom indelnings- delegerade ska fatta . Länsstyrelsen i för , , och . Länsstyrelsen i för , , , , och . Länsstyrelsen i för och . När det gäller länen och länsstyrelserna är vårt förslag att ändringarna ska träda i kraft (se kap. 18). Det innebär att de nya länen och länsstyrelserna bildas före de nya landstingen. Länsstyrelserna är regionala valmyndigheter. De beslutar om valdistrikt, svarar för den slutliga rösträkningen i alla val och fastställer resultaten vid kommun- och landstingsfullmäktigvalen. Läns- styrelserna är dessutom ansvariga för utbildningen av valnämnderna i de kommuner som ligger inom länet. Varje kommun är indelad i valdistrikt. Ett valdistrikt är ett geografiskt område och brukar bestå av mellan 1 000 och 2 000 röstberättigade. beslutar om indelningen i valdistrikt på förslag av kommunfullmäktige. Sådana beslut ska ha fattats året innan valåret för att gälla vid nästa val, alltså för valet . Dessa beslut bör respektive nuvarande länsstyrelse kunna fatta inför valet för kommunerna inom de nuvarande länen. i samband med indelningsändringar utbildningen av valnämnderna i de kommuner som ligger inom länet bör respektive nuvarande länsstyrelse kunna ansvara för den fram till när en ny länsstyrelse finns på plats. I varje valdistrikt finns en vallokal. Det är valnämnden i kommunen som bestämmer vilka lokaler som ska användas som vallokaler. Det finns dock vissa beslut som måste fattas av någon av de nuvarande länsstyrelserna inom varje nytt län i samband med valet till . Som nämnts ovan ska landstingsfull- mäktiges beslut om indelning i valkretsar fattas . För att gälla ska detta beslut fastställas av läns- styrelsen. kommer det ännu inte att finnas någon länsstyrelse för de nya länen. Därför måste en av de nuvarande länsstyrelserna i varje nytt län utses att fatta detta beslut. Att fastställa beslutet är en mycket begränsad uppgift som skulle kunna åläggas vilken som helst av de nuvarande länsstyrelserna. I de nya och ansvarar enligt den koncentra- tion som gjorts av vissa av länsstyrelsernas uppgifter länsstyrelserna i , och för vissa sorters ärenden som berör flera län. Vårt förslag är att länsstyrelserna i respektive ska vara ansvariga för att fastställa besluten om valkretsar. I det nya , som består av nuvarande och föreslår vi att i ska göra detta. När det gäller länsstyrelsernas uppgifter avseende valet ska de flesta hanteras under själva valåret. Det gäller till exempel bestäm- melsen i 4 kap. 10 § vallagen. Enligt denna ska det år då ordinarie val ska hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha, om ett landsting är indelat i valkretsar. Regeringen får dock bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas . Rösträkning och fastställande av resultat sker i samband med själva valet. Efter valet är det länsstyrelserna som, om en ersättare i har utsetts till ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av någon annan orsak, ska göra nya beräkningar och utse ytterligare en ersättare för varje ledamot som berörs. Alla dessa uppgifter kan den nya ansvara för om den bildas . 17Följdändringar och föråldrad lagstiftning En ändrad läns- och landstingsindelning medför att följdändringar behöver göras i ett antal lagar. Vissa andra lagar med bestämmelser som hänvisar till nuvarande län och landsting är obsoleta och ska därför upphävas. Kommitténs förslag: I följande lagar ska det göras följdändringar med anledning av förslaget till ny läns- och landstingsindelning. lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde rennäringslagen (1971:437) jaktlagen (1987:259) fiskelagen (1993:787) lagen (1994:1776) om skatt på energi lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgifts- beräkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) vägtrafikskattelagen (2006:227) lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands drivmedelslagen (2011:319) Följdändringar och föråldrad lagstiftning Förslaget till ändrad läns- och landstingsindelning medför att följd- ändringar behöver göras i ett antal lagar där det finns hänvisningar till nuvarande län och landsting, se kapitel 1. Det kommer även att behöva göras följdändringar i ett stort antal förordningar. Våra förslag till följdändringar i lagar har i de allra flesta fall utformats så att de inte medför någon ändring i sak. När det gäller bestämmelsen i 17 § andra stycket rennär- ingslagen (1971:437) om rätt för vissa samer som inte är medlem i någon sameby att ta slöjdvirke medför dock förslaget, vars nya utformning har lagtekniska skäl, viss materiell ändring. Enligt nuvarande reglering kan en i respektive bosatt same som inte är medlem i någon sameby få tillstånd att inom det länet ta slöjdvirke för eget behov på viss mark inom lappmarkerna. En i eller bosatt same som inte är medlem i någon sameby kan få sådant tillstånd på renbetes- fjällen och inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Med den föreslagna nya lydelsen får ge en same bosatt i eller i kommunerna i nuvarande , som inte är medlem i någon sameby, tillstånd att på viss mark inom lappmarkerna, på renbetesfjällen och inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten ta slöjdvirke för eget behov. I praktiken torde detta inte innebära någon större förändring i sak. Eftersom det krävs tillstånd av finns det även möjlighet att följa utvecklingen och, vid behov, se över lagstiftningen. Enligt lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands får ett landsting bedriva hälso- och sjukvård utomlands i syfte att minimera de fysiska och psykiska följdverk- ningarna av en olycka eller en katastrof (katastrofmedicinska insatser) vid insatser till stöd för utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många människor med anknytning till drabbas av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. I 6 § regleras vilka landsting som ska upprätthålla beredskap för katastrofmedicinska insatser enligt lagen. Övriga landsting får upprätthålla sådan beredskap. Landstingen i och är två av de landsting som ska upprätthålla sådan beredskap. Vårt förslag är att de landsting som ersätter dessa två, nämligen i och i tar över denna uppgift. Följdändringar och föråldrad lagstiftning Vissa lagar, eller bestämmelser i lagar, till exempel uttrycket ”de områden i och som vid utgången av tillhörde staten” som förekommer på flera ställen i rennär- ingslagen hänför sig till länsindelningen som den såg ut vid en viss tidigare tidpunkt. Sådana bestämmelser bör inte ändras. Det saknas i detta sammanhang skäl att ändra de lagar som hänför sig till något som skett historiskt och som handlar om delvis föråldrad lagstift- ning finns inte skäl att ändra i detta sammanhang. Det gäller exempelvis Kongl. Maj:ts nådiga stadga (1873:26) om avvittring i och läns lappmarker, lagen (1926:322) om rätten till vissa vatten i övre delen av , lagen (1909:53 s. 7) angående marks avstående för nomadlapparnas behov vid avvittring ovan odlingsgränsen, lagen (1921:378) om ströängars indragande till kronan och lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . 17.2Upphävande av obsoleta lagar Kommitténs förslag: Följande lagar ska upphöra att gälla vid utgången av 2017. lagen (1946:741) om förlängning av tiden för vissa servitut lagen (1959:517) om förlängning av tiden för vissa servitut lagen (1991:1149) om särskild skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade lagen (1992:1586) om slutavräkning av kommunalskattemedel för lagen (1993:1362) om slutavräkning av kommunalskattemedel för lagen (1997:1328) med anledning av bildandet av lagen (1998:587) om rätt för och kommunerna i län och att lämna bidrag till annan kommun Följdändringar och föråldrad lagstiftning Vissa av nu gällande lagar med bestämmelser som hänvisar till nuvarande län och landsting är obsoleta och ska därför upphävas. Lagarna om förlängning av tiden för vissa servitut handlar om skogsfångs- och mulbetesservitut i som bildades och . Eftersom tiden för servitutens bestånd i de flesta fall hade bestämts till skulle många av servituten komma att upphöra eller under 1950- talet. Genom de två lagarna kom servituten att förlängas till . Genom ändringar lag förlängdes giltighetstiden först till och därefter till . lagstiftningsärende konstaterades att de aktuella servituten inte längre hade någon ekonomisk betydelse annat än i undantagsfall. Efter en kortare förlängning skulle varje förläng- ning kräva en individuell prövning av en servitutsnämnd. Servituten skulle kunna förlängas längst till . De aktuella servituten har således numera upphört att gälla. Lagarna kan därför upphävas. Lagen (1991:1149) om särskild skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade innehåller bestämmelser om hur landsting och kommuner ska fastställa sin skattesats för , med anledning av det ändrade huvudmannaskapet. Eftersom den reglerar skattesatser fyller den inte längre någon funktion. Lagen kan därför upphävas. Lagarna om slutavräkning av kommunalskattemedel för innehåller bestämmelser om att från summorna av de skattemedel som sammanlagt ska betalas ut till kommuner och landsting för respektive 1992 ska avräkningar göras på visst sätt. Lagarna fyller inte längre någon funktion och ska därför upphävas. Enligt lagen (1997:1328) med anledning av bildandet av ska det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande i , i eller i efter utgången av i stället gälla i . I fråga om och kommuner ska dock det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande i efter utgången av i Följdändringar och föråldrad lagstiftning stället gälla i . Bestämmelserna i lagen (2003:642) med anledning av inrättande av har gjort lag obsolet och den kan därför upphävas. Lagen (1998:587) om rätt för och kommunerna i län och att lämna bidrag till annan kommun innehåller bestämmelser om rätt att lämna bidrag till följd av överlåtelse av uppgifter mellan och kommunerna vid bildandet av läns landsting och Västra . Lagen, som kom till med anledning av bildandet dessa landsting och inte längre tillämpas, kan nu upphävas. 18.1Ändrad läns- och landstingsindelning Kommitténs förslag: Den nya indelningen beträffande , och ska träda i kraft . Den nya indelningen när det gäller landstingen i , och ska träda i kraft . Vårt förslag är att den nya indelningen för länen ska träda i kraft än den nya landstingsindelningen. Det innebär att de nya länen, och därmed även länsstyrelserna, ska bildas . Som framgår av kapitel 3 om rättsliga förutsättningar för indelning träder en indelningsändring i kraft det år som bestäms i beslutet om ändringen (2 kap. 6 § indelningslagen). Om ändringen är av sådan omfattning att ett landsting enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla gäller enligt samma bestämmelse att ändringen träder i kraft året då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum. Ikraftträdande av större ändringar i landstingsindelningen kan alltså tidigast ske . Enligt våra direktiv ska vi om vi finner att det är möjligt att genomföra några indelningsändringar föreslå det i ett delbetänkande.