sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — Under dialogerna har det framgått att Arbetsförmedlingen flyttat fram positionerna när det gäller dessa frågor – särskilt kopplat till samverkan med grund- och gymnasieskolan. I många kommuner har Arbetsförmedlingen informerat i både , gymnasiet och i vissa fall även till föräldrar om arbetsmarknad och framtid. En bristande samordning mellan Arbetsförmedlingen och kommunen avseende utbudet av arbetsmarknads- och vuxenutbildning har ibland upplevts som ett hinder av de involverade lokala parterna. I vissa fall erbjuder kommun och Arbetsförmedling samma eller liknande kompetensförsörjande insatser och utbildningar; verksamheterna konkurrerar om eleverna, i stället för att förstärka och komplettera varandras insatser. Arbetsförmedlingens centrala upphandlingar upplevs inte ge flexibla möjligheter att lokalt anpassa arbetsmarknadsutbildningarna. Om t.ex. behov av särskild kompetens uppstår inför en etablering av ett företag tar det att få en utbildning på plats. En annan utmaning som framkommit vid dialogerna är svårigheten att motivera såväl unga som andra för jobb i bristyrken, och att 1 Dua: Kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten. Rapport från Dua till regeringen. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan tillhandahålla en flexibel vuxenutbildning. Nära samarbete mellan kommunens arbetsmarknadsenhet och personalfunktioner är för många nytt, men det framhålls att denna interna samverkan är nödvändig för att klara allt större behov av personal i offentlig sektor. Synpunkter på andra områden Utöver de ovan nämnda områdena var det ett antal ytterligare frågor och perspektiv som ofta diskuterades vid dialogmötena, som Dua anser behöver lyftas för att få en bild av behov och utmaningar i den fortsatta utvecklingen av samverkan. Personalomsättning – ett hinder för samverkan En stor personalomsättning hos Arbetsförmedlingen eller inom kommunen upplevs hindra att en fungerande samverkan utvecklas. För att samverkan ska klara personalbyte krävs att den har fått en etablerad struktur menar såväl kommuner som arbetsförmedlingskontor. Att etablera en sådan struktur är dock svårt då personal byts ut – på alla nivåer. Detsamma gäller för styrgruppen – om det saknas eller är hög omsättning på representanter i gruppen blir arbetet lidande. Tydlig prioritering och ett samordnat stöd Om inte samverkan är prioriterad av högsta nivå inom kommun och Arbetsförmedling har det negativa konsekvenser på det operativa arbetet. Det upplevs, på flera håll, finnas en brist på ett tydligt och sammanhållet stöd för att lösa problem som uppstått inom samverkan. Det finns förståelse lokalt för att regelverket innebär vissa begränsningar, dock efterfrågas ett strategiskt stöd med helhetsfokus som hjälper till att hitta möjliga vägar framåt. Komplicerade och onödigt begränsande regelverk Regelverken kring insatser uppfattas som svåröverskådliga och begränsande för möjligheterna att anpassa insatserna efter individens behov. Det är svårt att bedöma vem som har rätt till vilken insats och Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan åldersgränserna orsakar bekymmer i arbetet med unga. Även tidsgränser för vissa insatser lyfts som ett problem. Insatserna blir för korta för vissa ungdomar som behöver mer tid för att kunna ta nästa steg. Vidare upplevs även regelverken inom arbetsmarknadsrespektive utbildningspolitiken vara dåligt harmoniserade. Kravet på att unga ska anvisas till jobbgarantin för ungdomar leder i flera fall till att den unge får avbryta pågående insatser hos kommunen när hen anvisas till garantin. När en arbetssökande ska delta i insatser som tagits fram i samverkan mellan en kommun och Arbetsförmedlingen, som bedrivs i kommunens egen regi och där kommunen också står för kostnaden, så har Arbetsförmedlingen begränsade möjligheter att anvisa den arbetssökande till insatsen på grund av att den inte i sig utgör ett program och inte heller är en insats inom ramen för ett program. Detta innebär att den arbetssökande inte kan delta i insatsen med aktivitetsstöd. Om den arbetssökande deltar i de s.k. garantiprogrammen (jobbgarantin för unga samt jobb- och utvecklingsgarantin) så behöver anvisningen till garantin avbrytas, eftersom det i förordningarna tydligt anges vilka aktiviteter som får ingå i dessa program, och insatser hos kommunen är inte en av dem (med visst undantag för studie- och yrkesvägledning). Regelverken inom anställningsstöden upplevs som krångliga. De är svåra att förklara för arbetsgivare och den information som finns är inte tillräcklig för att tydliggöra mervärdet för arbetsgivaren och öka användningen av stöden. Dua har i sina dialogmöten mött kommuner och lokala Arbetsförmedlingar som på grund av t.ex. traineejobbens komplexitet paketerat dem på ett sätt som underlättat kommunikationen med arbetsgivare. Denna paketering av stödet har gjort det möjligt att förstå hur det ska användas och på vilket sätt det är en fördel för arbetsplatsen att t.ex. erbjuda en plats för en trainee. Det har påtalats att de upphandlingar som görs centralt av Arbetsförmedlingen inte fyller de behov som identifierats lokalt eller inte ens har varit möjliga att få till stånd. Främst har problemet rört yrkesutbildningar. I vissa kommuner har det hänt att samma Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan utbildning som kommunen erbjuder även kommer till stånd i form av en arbetsmarknadsutbildning vilket fått till följd att elevunderlaget blivit för litet hos såväl kommunen som Arbetsförmedlingen. Det har under dialogmötena framgått att vissa kommuner upplever att Arbetsförmedlingen ser kommunerna som konkurrenter till upphandlade privata aktörer – även i fall där ingen ersättning utgår till kommunerna. Även om Arbetsförmedlingen bedömt kommunens insats som bäst lämpad för individen, så har Arbetsförmedlingen ansett sig bunden att anlita den privata aktören. Det förekommer även i samband med inträde i jobbgarantin för ungdomar att insatser har avbrutits hos kommunen och den enskilde i stället anvisats till insats hos privat aktör. En mer flexibel vuxenutbildning Hela vuxenutbildningen är i omdaning och allt fler kommuner lyfter behovet av en flexibel vuxenutbildning. De utmaningar som oftast nämnts är en bristande tillgång på lärare, att få till ett differentierat utbud och flexibla starter samt stora geografiska avstånd som försvårar för individen att ta del av utbildning i andra kommuner. Det är också en utmaning för kommunerna att samarbeta om vuxenutbildningen. Tillgång till vård och stöd för unga med psykisk ohälsa Allt fler unga lider av psykisk ohälsa, och möjlighet till utredning samt tillgången på vård och behandling är ett genomgående problem som lyfts av samverkansparterna under dialogmötena. De ungdomar som har behov av att få en gymnasial utbildning har ofta en besvärlig skolbakgrund, och inte sällan både studieskulder och icke avslutade kurser vilket förhindrar CSN-finansiering av återupptagna studier. Ungas ekonomiska förutsättningar för studier blir ett hinder i att möta individens behov. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Oro för samverkans framtid Vid dialogerna har det uttryckts en oro för vad som kommer att ske när Duas uppdrag avslutas. Oron är dels kopplad till Duas roll som samordnande funktion, dels till det behov som uttrycks av att en aktör efterfrågar, följer upp och synliggör samverkan. 4.2Duas enkätundersökning till kommuner och Arbetsförmedlingen Dua har som ett led i uppföljningen av hur den lokala samverkan utvecklas och den egna verksamheten genomfört en enkätundersökning riktad till företrädare för kommuner och företrädare inom Arbetsförmedlingen. I stor utsträckning har samma frågor ställts till alla respondenter. Vissa frågor har dock skilt sig åt beroende på om respondenten funnits i en kommun eller inom Arbetsförmedlingen. Representanter för 252 kommuner har svarat på enkäten. Då överenskommelse tecknats med 287 kommuner ger det en svarsfrekvens på . Från har kommit svar avseende samverkan med 229 kommuner, vilket ger en svarsfrekvens på . I följande avsnitt redogörs för hur Arbetsförmedlingens respektive kommunernas respondenter svarat på enkäternas frågor om utvecklingen av den lokala samverkan. Först redovisas resultaten av de delar av enkäten som skilt sig åt beroende på mottagare, sedan resultaten av de delar där frågorna var gemensamma. I förekommande fall görs också jämförelser med Duas enkät till kommuner . Resultatet av den enkäten redovisas i sin helhet i Duas rapport till regeringen 20162. 2 Dua: Kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten. Rapport från Dua till regeringen. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Situationen före och efter överenskommelsen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten Två frågor ställdes till Arbetsförmedlingens respondenter: ”Hur omfattande var er samverkan med kommunen innan överenskommelsen utarbetades?” och ”Hur omfattande är er samverkan med kommunen efter överenskommelsens undertecknande?” På frågan om hur utvecklad samverkan med kommunen var före överenskommelsen utarbetades anger av Arbetsförmedlingens respondenter att det fanns en omfattande eller mycket omfattande samverkan, viss samverkan fanns i av kommunerna. Efter utarbetad överenskommelse uppger av förmedlingens respondenter att det finns en omfattande eller mycket omfattande samverkan med kommunerna och att viss samverkan finns i av kommunerna. Det visar på en tydlig utveckling mot en utökad samverkan. På frågan ”Bedömer ni att samverkan inom överenskommelsen lett till förbättrade resultat i relation till era gemensamma mål?” svarar av respondenterna för Arbetsförmedlingen ja. I tabell 4.1 redovisas svarsalternativen ”I hög grad” och ”i mycket hög grad” på frågan ”I vilken grad har er överenskommelse om samverkan kring unga inneburit att …”, följt av ett antal påståenden som besvarades på en fyrgradig skala som lyder ”I låg grad”, ”I viss grad”, ”i hög grad” samt ”I mycket hög grad”. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Överenskommelserna om samverkan har enligt respondenterna förbättrat eller utvecklat den uppsökande verksamheten i var fjärde kommun, förbättrat eller utvecklat studie- och yrkesvägledningen för unga i var tredje kommun, i fyra av tio kommuner sker kartläggningen av ungas behov gemensamt och unga får insatser snabbare, fler insatser sker gemensamt och uppföljningen av insatserna för unga individer har förbättrats, i sex av tio kommuner prioriteras samverkan om unga i större utsträckning. I enkäten frågas också efter vad den revidering av överenskommelsen som man angett ska göras kommer att avse. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Utifrån de svar som getts i enkäten bedöms att revideringarna kommer att gälla flera delar av överenskommelserna. av respondenterna uppger att överenskommelserna kommer att revideras när det gäller kartläggning av målgruppen unga nyanlända, organiseringen av samverkan och de gemensamma målen. Inför undertecknandet av överenskommelserna yttrade sig Dua över hur samtliga preliminära överenskommelser överenstämde med kriterierna i förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten.3 Yttrandena gällde främst kompletteringar som behövde göras inför undertecknande, vilket också oftast gjordes, men även vid kommande revidering. I enkäten uppger av Arbetsförmedlingens respondenter att hänsyn kommer att tas till Duas yttrande vid revidering. I enkäten uppger av Arbetsförmedlingens respondenter att de har en samlokaliserad verksamhet helt eller delvis med kommunen. planerar en samlokalisering . Samlokaliseringen gäller främst under delar av veckan och inte heltid. 3 Förordning (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Samverkan kring nyanlända unga Två frågor ställdes avseende de överenskommelser som finns mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna, , och : Har ni en lokal överenskommelse om nyanländas etablering (s.k. LÖK) med kommunen? Om ja, är LÖK ett stöd för er dagliga samverkan med kommunen kring nyanlända? Arbetsförmedlingens respondenter angav att det fanns överenskommelser om nyanländas etablering av kommunerna, och att den i av dessa kommuner i hög eller mycket hög grad var ett stöd för den dagliga samverkan. I enkäten ställdes också en fråga om huruvida regeringens målsättning om en 90-dagarsgaranti påverkar Arbetsförmedlingens samverkan med kommunen om målgruppen och, om så är fallet, på vilket sätt. Av respondenterna från Arbetsförmedlingen svarar ja på frågan. Regeringens målsättning om en 90-dagarsgaranti påverkar samverkan med kommunen om målgruppen. På frågan om på vilket sätt 90-dagarsgarantin påverkar samverkan svarade respondenterna: snabbare insatser för individerna, tätare samverkan och bättre möjligheter för gemensamma insatser samt större medvetenhet och förståelse för arbetet med målgruppen kopplat till den lokala överenskommelsen. I angav av representanterna för 278 kommuner att de hade en omfattande eller mycket omfattande samverkan före utarbetandet av överenskommelserna. I årets enkät anger av representanterna för 252 kommuner att de har en omfattande eller mycket omfattande samverkan. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan På frågan ”Bedömer ni att samverkan inom överenskommelsen lett till förbättrade resultat i relation till era gemensamma mål?” svarar av kommunerna ja. I tabell 4.3 redovisas svarsalternativen ”I hög grad” och ”I mycket hög grad” på frågan ”I vilken grad har er överenskommelse om samverkan kring unga inneburit att…” följt av ett antal påståenden som besvarades på en fyrgradig skala som lyder ”I låg grad”, ”I viss grad”, ”I hög grad” och ”I mycket hög grad”. Källa: kommun 2016. Sammanfattningsvis har överenskommelsen om samverkan kring unga i hög eller mycket hög grad inneburit att: Samverkan om unga prioriternas i större utsträckning i två av tre kommuner. Kartläggningen av individers behov sker gemensamt, och individen får insats snabbare, fler insatser sker gemensamt och de följs upp bättre i 40–av kommunerna. Studie- och yrkesvägledningen, det uppsökande arbetet och arbetet med kompetensförsörjningsfrågor/arbetsgivarkontakter har förbättrats i var tredje kommun. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Förutom ovan nämnda områden är också samlokalisering ett där det finns en tydlig utveckling. En samlokalisering helt eller delvis mellan kommunen/Arbetsförmedlingen har ökat från att finnas i av kommunerna till att finnas i av kommunerna, enligt kommunenkäterna och 2016. av respondenterna från kommuner svarar att de planerar en samlokalisering . Källa: kommun 2016. Inför undertecknandet av överenskommelserna yttrade sig Dua över samtliga preliminära överenskommelser för att undersöka hur väl de överenstämde med kriterierna i förordningen om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten.4 Yttrandena gällde främst kompletteringar som behövde göras inför undertecknande, men även vid kommande revidering. Samtliga överenskommelser ska revideras 2016. På frågan om vad denna revidering kommer avse svarar av kommunrespondenterna en utvecklad eller ändrad organisering av samverkan. Sannolikt är denna relaterad till just samlokalisering. Andra områden inom kommunerna som omfattas av revideringen är en komplettering av målgruppen med nyanlända unga, en kompletterad kartläggning av insatser lokalt, att hänsyn tas till Duas yttrande och en ändring av de gemensamma målen. Dessa områden avser 30–av kommunerna att revidera. 4 Förordning (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan För att få veta mer om vilka delar av kommunernas organisation som är involverad i samverkan med Arbetsförmedlingen rörande unga ställde Dua frågorna: ”I vilken grad har överenskommelsen påverkat kommunens interna arbete med unga?” och ”Vilka enheter/avdelningar i er kommun är delaktiga i samverkan om unga med Arbetsförmedlingen?”. Svaren visar att överenskommelsen i varannan kommun har bidragit till att samverkan om unga prioriteras i större utsträckning och att kommunen tydliggjort sitt arbete med unga arbetslösa. Närmare varannan, , anger att fler enheter/förvaltningar är involverade och i var tredje kommun, , har mer resurser avsatts för samarbete enligt respondenterna. Källa: kommun 2016. På frågan om vilka delar av kommunen som är involverade finns enheter som förekommer i stort sett i all samverkan. Vanligast förekommande är individ- och familjeomsorgen/socialtjänst, arbetsmarknadsenheten, och vuxenutbildningen. Dessa finns med i samverkan i 88–av kommunerna. I var tredje kommun finns HR/personalenhet och näringslivsenhet med. är däremot sällan involverad (i var femte kommun). Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Källa: kommun 2016. Två frågor ställdes om de överenskommelser som finns om samverkan kring nyanlända mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna, , och : Har ni en lokal överenskommelse om samverkan kring nyanländas etablering (S.k. LÖK) med Arbetsförmedlingen? Om ja, bedömer ni att er LÖK är ett stöd för er dagliga samverkan med Arbetsförmedlingen kring nyanlända? Det är respondenter från 182 kommuner, , som uppger att de har en lokal överenskommelse kring nyanländas etablering, en s.k. Det är 68 kommuner, eller , som anger att den i hög grad eller i mycket hög grad är ett stöd för den dagliga samverkan med Arbetsförmedlingen kring nyanlända. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Samverkan kring unga med funktionsnedsättning Två frågor ställdes särskilt till kommunerna om samverkan kring unga med funktionsnedsättning: Samverkan syftar till att minska ungdomsarbetslösheten. Bedömer ni (din kommun) att samverkan, helt eller delvis, har bidragit till en minskning av arbetslösheten för gruppen unga med funktionsnedsättning? Om ja, på vilket sätt? Är gruppen unga med funktionsnedsättning en särskilt prioriterad grupp inom samverkan? Av kommunernas respondenter är det som anger att unga med funktionsnedsättning är en särskilt prioriterad grupp inom samverkan och anger att den inte är det. Av kommunernas respondenter är det som anger att samverkan helt eller delvis bidragit till en minskning av arbetslösheten för gruppen unga med funktionsnedsättning. På frågan om hur den bidragit svarade kommunerna: Förbättrade processer och snabbare insatser, målgruppen har prioriterats i högre utsträckning, förbättrad kartläggning och möjligheter till uppföljning av målgruppen, utökad kunskap och kompetens om målgruppen samt att de inte vet, men statistik visar på en minskad arbetslöshet hos målgruppen. Enligt enkäten som skickats till kommunerna 2016 ingår gymnasieskolan i av svarande kommuners samverkan. Dua har inte ställt specifika frågor kring det kommunala aktivitetsansvaret (), vi har dock ställt frågor kring vilka enheter inom kommunen som är involverade i samverkan, och vad samverkan inom överenskommelsen bidragit till. Att ”Den uppsökande verksamheten (och/eller unga ) har förbättrats/utvecklats” i hög eller mycket hög grad svarade av Arbetsförmedlingens respondenter och av kommunernas. Ett av skälen till att Dua inte undersökt området ytterligare är att Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar5 har haft ett särskilt uppdrag att se närmare på hur kommunerna arbetar med aktivitetsansvaret och därför genomfört en omfattande enkät till kommunerna tillsammans med SKL som redovisas i rapporten 2016.6 I rapporten konstaterar samordnaren att samarbetet mellan kommuner och Arbetsförmedlingen är viktigt för att få till ett sammanhållet stöd för unga som varken arbetar eller studerar. Kommunerna uppger att det fungerar bättre kring unga 18–än för unga . Aktivitetsansvaret omfattar unga , men av kommunerna bedriver också ett uppsökande arbete riktat mot åldersgruppen i syfte att erbjuda dem lämpliga insatser och ser att det finns behov av det. Det uppsökande arbetet sker i tre av fyra kommuner (där arbetet sker) i samarbete med Arbetsförmedlingen. Samordnaren konstaterar att samarbetet mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen verkar ha utvecklats positivt , bland annat som konsekvens av det arbetet som bedrivs av Dua, men att det förebyggande arbetet riktat mot unga som varken arbetar eller studerar skulle behöva utvecklas ytterligare. I enkäten ställdes frågan: ”Påverkar regeringens målsättning om en 90-dagarsgaranti er samverkan med Arbetsförmedlingen om målgruppen? Om ja, på vilket sätt?”. Av kommunernas respondenter svarar ja och nej – svarar ”vet ej”. På frågan hur samverkan påverkas uppges positiva konsekvenser som snabbare insatser för individerna, tätare samverkan och bättre möjligheter för gemensamma insatser och större medvetenhet och förståelse för arbetet med målgruppen kopplat till den lokala överenskommelsen. Av resultaten framgår också att kommunerna upplever det svårare att ge tidigare insatser till de unga som inte får ta del av 90-dagars- garantin införande. Utredningen för unga som varken arbetar eller studerar. 6Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar: Kommunernas aktivitetsansvar 2016. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Enkätfrågor till kommuner och Arbetsförmedlingen Följande avsnitt bygger på enkäter till kommunrepresentanter 2015 och 2016 och till Arbetsförmedlingens lokala organisation 2016. Resultat i relation till gemensamma mål Till såväl kommuner som Arbetsförmedlingen ställdes frågan: ”Anser ni att samverkan inom överenskommelsen lett till förbättrade resultat i relation till era gemensamma mål?”. Överenstämmelsen mellan svaren på enkäterna är stor. Majoriteten av respondenterna (72–) för såväl Arbetsförmedlingen som kommunerna uppger att överenskommelsen lett till förbättrade resultat i relation till de gemensamma målen. Även på frågan om vad överenskommelsen om samverkan för unga inneburit finns en samstämmighet. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan På lokal nivå prioriteras samverkan i större utsträckning och överenskommelserna har bidragit till snabbare och gemensamma kartläggningar och insatser till unga. Uppföljningen av insatser har också förbättrats. Även det uppsökande arbetet och studie- och yrkesvägledning/arbetsmarknadskunskapen för unga har utvecklats. På frågan om det finns eller planeras en samlokalisering svarar av Arbetsförmedlingens och kommunernas respondenter att det finns, och ytterligare 20 resp. att det planeras . Revidering av lokala överenskommelser Enligt respondenterna kommer dessa i hög grad att avse komplettering eller ändring av de lokala målen, en kompletterad kartläggning av nyanlända unga och en utvecklad eller ändrad organisering av samverkan. Angelägna områden som lyfts fram av parterna i den lokala samverkan Såväl kommunerna som Arbetsförmedlingen fick svara på om regeringens mål med en 90-dagarsgaranti påverkat samverkan kring unga. Från svarar ja och från kommunerna . På frågan om hur garantin påverkar finns vissa skillnader i svarsmönster från kommunerna och Arbetsförmedlingen. Båda nämner snabbare insatser för individerna, tätare samverkan och bättre möjligheter för gemensamma insatser samt större medvetenhet och förståelse för arbetet med målgruppen kopplat till den lokala överenskommelsen. Från kommunalt håll finns en oro för att Arbetsförmedlingen inte ska förmå jobba med individerna från dag ett, och att kommunerna nu inte längre har möjligheten att göra det. I enkäten ställdes frågan: ”Dua har som uppdrag att främja samverkan och stödja ert arbete. Hur har ni upplevt Duas stöd?”. Från kommunerna bedömer av respondenterna och från Arbetsförmedlingen Duas stöd som ”mycket bra” och