sou · H5B328 · 2017-03-28 00:00:00 — Därtill kommer kostnader på för de statliga trygghetssystemen. Visions studie visar att kostnaderna skulle minska med uppskattningsvis om alla kommuner sänkte sjukfrånvaronivån till den nivå som finns i , där sjukfrånvaron genom aktivt arbetsmiljöarbete och rehabilitering minskade från 2015. Skatteverket8 har gjort liknande studier och jämfört den region som hade lägst sjukfrånvaro med övriga regioner. En av slutsatser var att regionen med lägst sjukfrånvaro utmärktes av bland annat långsiktigt och proaktivt arbetsmiljöarbete. Därutöver finns särskilda modeller för att räkna ut företagsekonomiska effekter av arbetsmiljöarbetet. har presenterat en modell för att beräkna företagsekonomiska intäkter och kostnader av en organisations arbetsmiljöarbete.9 Syftet med modellen är att synliggöra och kvantifiera arbetsmiljöarbetets lönsamhet i termer av indirekta kostnader som inte är synliga i bokföringen: produktivitetseffekter, kvalitetseffekter, försäljningseffekter och nyrekryteringseffekter. () vid har utvecklat modellen Arbetshälsoekonomiskt analysverktyg för arbetsmiljö- och hälsoarbete.10 Analysverktyget gör 6Rissanen & Kaseva (2014). 7Vision (2016). 8Skatteverket (2016). 9Arbetsmiljöverket (2013). 10IMM (2016). det möjligt att ta fram en mer generell arbetsmiljö- och hälsostrategi, inklusive ekonomiskt beslutsunderlag, och består av två delar: 1) en analys av verksamheten som följer SAM11-metodiken; 2) ett ekonomiskt beräkningsverktyg som kan användas för att beräkna en, eller flera, insatsers kostnadseffektivitet. Huvudfokus är på förebyggande arbete, men det kan även användas för rehabiliterande insatser. Gemensamt för de modeller som beskrivits ovan, och andra modeller, är dels att de kan skapa incitament för arbetsgivare att satsa på arbetsmiljöarbete eftersom de synliggör resultatet av de investeringar som görs, dels att de kan underlätta för arbetsgivare att göra företagsekonomiska beräkningar och utarbeta en lönsam arbetsmiljöstrategi. 7.2Konsekvenser av att arbetsmiljöcentrum inrättas 7.2.1Inrättandet av arbetsmiljöcentrum leder till ett ökat offentligt åtagande innebär det offentliga åtagandet att informerar om arbetsmiljö utifrån lagar och regler samt utövar tillsyn av dessa regler. Forte sprider kunskap om arbetsmiljöforskning, framför allt den som finansieras av Forte. Det finns emellertid ingen aktör med huvudansvar för och helhetsgrepp på insamling, samordning och spridning av forskningsbaserad kunskap inom arbetsmiljöområdet. Men det finns behov av att samordna och renodla förmedling av forskningsbaserad kunskap om arbetsmiljö. Med rätt slags vetenskapligt uppbyggd kunskap till berörda parter kan arbetsmiljön utvecklas och få positiva konsekvenser för individ och samhälle. Även en liten effekt på antalet sjukdagar och faktisk pensionsålder kan leda till stora kostnadsminskningar för samhället vilket motiverar ett ökat offentligt åtagande. I och med att arbetsmiljöcentrum inrättas kommer det att finnas ett organ som har till uppgift att samla in och sammanställa forskningsbaserad kunskap om arbetsmiljön. Arbetsmiljöcentrum ska sprida information om vad forskningen säger i olika arbetsmiljörelaterade frågor och kommer därmed att bidra till kompetensutveckling av arbetsmarknadens parter, företagshälsovården, hälso- och sjukvår- 11 Systematiskt arbetsmiljöarbete (). den, skyddsombuden, myndigheter och övriga samhället. Inrättandet av arbetsmiljöcentrum innebär även ett ökat offentligt åtagande inom utvärdering av politikområdet, vilket ska leda till ökad träffsäkerhet i politiken och en mer effektiv arbetsmiljöpolitik. 7.2.2Insamling och spridning av forskningsbaserad kunskap Det finns av naturliga skäl inte någon empirisk kunskap som visar på effekter av den verksamhet som föreslås i betänkandet eftersom det rör sig om en ny verksamhet som inte funnits tidigare i . liksom delar av (tidigare ) kunskapsspridande verksamhet kan ses som närliggande men utredningen har inte hittat några utvärderingar av dessa som varit användbara för konsekvensanalysen. Däremot finns det institut i andra länder som sprider forskningsbaserad kunskap och därmed liknar arbetsmiljöcentrums verksamhet. Till exempel finns i ett särskilt för arbetsmiljö: Videncenter for arbejdsmiljö. Detta samlar in och förmedlar nationell och internationell kunskap om arbetsmiljö, skapar ett nav för arbetsmiljörelevant information och kvalitetssäkrar kunskapen med fokus på användarna. Utvärderingar av det danska arbetsmiljöcentrumet12 visar på vikten av att kunskapsspridning vilar på solid vetenskaplig grund med tätt samarbete mellan forskare och kommunikatörer. Andra framgångsfaktorer är samarbete med arbetsmarknadens parter och andra aktörer, metoden för kunskapsspridningen samt att informationskampanjer bedrivs över och har tillräcklig finansiering för att kunna nå ut i hela landet. Utvärderingar av arbetsmiljöpolitiken har genomförts av Statskontoret och . Statskontoret genomför utvärderingar på uppdrag av regeringen och utför effektivitetsgranskningar av regeringens politik. Det finns dock ingen organisation, med specialistkompetens inom arbetsmiljöområdet, som har ett kon- 12 Videncenter for arbejdsmiljö (2016). tinuerligt uppdrag att göra oberoende utvärderingar av arbetsmiljöpolitiken. Med välgjorda utvärderingar av politiken kan regering och riksdag få tillgång till kunskapsunderlag för beslut hur arbetsmiljöpolitiken kan inriktas och förbättras vilket ökar politikens träffsäkerhet och gör insatserna mer effektiva. Statens resurser används på bättre sätt om de kan riktas mot insatser med dokumenterad effekt. Samhällsekonomiska konsekvenser handlar om hur effekter av förslagen påverkar samhällsekonomin, till exempel om antalet arbetade timmar i ekonomin ökar som en följd av förslagen, eller om produktionen ökar. När det gäller arbetsmiljöområdet har dock minskade sjukskrivningskostnader inte någon direkt samhällsekonomisk konsekvens. Socialförsäkringssystemet är ett transfereringssystem och överföringar mellan hushåll och statsbudget har inte någon direkt nettoeffekt på samhällsekonomin. Däremot finns det effektivitetsvinster i att färre blir sjuka eller att fler kan arbeta längre. 7.3.1Samhällskonsekvenser av brister i arbetsmiljön En ingång i frågan om samhällsekonomiska konsekvenser är att beräkna vilka kostnader ett fenomen har på samhällsekonomin. Ett exempel på en sådan beräkning finns i om psykisk ohälsa i Sverige.13 Enligt rapporten belastar psykisk ohälsa den svenska ekonomin med nära , vilket motsvarar av BNP. Kostnaderna motsvaras bland annat av förlorad produktivitet och utgifter för vård och omsorg. Enligt samma rapport svarar den psykiska ohälsan för av alla nya ansökningar om aktivitetsersättning då psykisk ohälsa har blivit den vanligaste orsaken till att personer i arbetsför ålder i står utanför arbetsmarknaden. Arbetsrelaterad stress och brister i arbetsmiljön nämns i rapporten som några orsaker till psykisk ohälsa. 13 (2013). Enligt beräkningar gjorda för Internationella arbetsorganisationen () och Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-OSHA)14 uppgår totala kostnader för olycksfall och arbetsrelaterade sjukdomar till , vilket motsvarar av svensk BNP och är i linje med det genomsnitt som EU-OSHA uppskattar för EU.15 Beräkningarna bygger på uppgifter om dödliga och icke-dödliga arbetsolyckor för alla länder, ländernas bruttonationalprodukt och () uppgifter om olika sjukdomars inverkan på befolkningens livslängd. Arbetsmiljöcentrum kommer att bidra till att öka kunskapen om hur arbetsmiljön kan förbättras, men kommer inte att kunna eliminera alla arbetsmiljöproblem. Storleksordningen på kostnaderna totalt indikerar att även en påverkan på marginalen kan medföra samhällsekonomiska vinster. 7.3.2Samhällsekonomiska kalkyler – några enkla exempel Några enkla räkneexempel baserat på hur utredningens förslag kan förväntas påverka arbetsmiljön ger en bild av storleksordningen på möjliga samhällsekonomiska konsekvenser. Beräkningarna indikerar potentiella effekter av en förbättrad arbetsmiljö. Det bör betonas att det rör sig om hypotetiska antaganden. Inom hälso- och sjukvård används ofta mått som tar hänsyn till återstående livslängd och livskvalitet för att analysera nyttan av en hälsofrämjande insats. Ett sådant mått är QALY (kvalitetsjusterade levnadsår). Till QALY kopplas en diskonteringsränta som tar hänsyn till att värdet av ett friskt levnadsår nu för de flesta individer är värt mer än ett friskt år längre fram i livet. En diskonteringsränta på är standard inom hälsoekonomisk litteratur. 14Utredningen har tagit del av beräkningar på arbetsmiljöns hälsorelaterade och samhällsekonomiska kostnader som tas fram för Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-OSHA) och . De kommer att offentliggöras . 15EU-OSHA uppskattar att kostnaderna för arbetsrelaterade sjukdomar och skador i EU generellt ligger mellan av de olika ländernas BNP. Se EU-OSHA (2014). Samhällets betalningsvilja för ett kvalitetsjusterat levnadsår ger ett värde per vunnet levnadsår. Ett vanligt värde på QALY ligger enligt en genomgång från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) vanligen på (2012).16 Det betyder att en insats är kostnadseffektiv om den ger ett QALY till en kostnad som understiger . har presenterat så kallade riktmärken i sina riktlinjer for vad som uppfattas som en låg respektive hög kostnad per QALY. Enligt dessa riktmärken definieras en mycket hög kostnad per QUALY som , en hög kostnad som och en låg kostnad per QALY definieras som under 100 000 kronor.17 För att ge en bild av vilken storleksordning på effekt som skulle behövas för att arbetsmiljöcentrums verksamhet ska betraktas som kostnadseffektiv i detta perspektiv kan vi anta att verksamheten ”finansieras” genom att ett antal personer tack vare bättre arbetsmiljö kan undvika att få sin hälsa nedsatt med hälften på grund av arbetsplatsrelaterad ohälsa. För att värdet ska uppgå till de som verksamheten bedöms kosta 2020, räcker det att 180 personer undviker denna typ av ohälsa (/0,). För att räknas som en låg kostnad utifrån riktlinjer krävs att minst 900 personer undviker hälsonedsättning med hälften jämfört med en fullt frisk person.18 Värdet av ett liv Inom trafikområdet är det vanligt att använda sig av det så kallade värdet av ett statistiskt liv (VSL) för att göra kostnadsintäktskalkyler. VSL mäter förenklat betalningsviljan för att vidta åtgärder för att rädda ett randomiserat, statistiskt liv. Det lämpar sig därför för att bedöma värdet av en insats på arbetsmiljöområdet. rekommenderar följande värden för VSL vid trafikolyckor: vid dödsfall och då en person blir så svårt skadad att slutenvård krävs. 16MSB (2012). 17SBU (2014), s. 166. 18Då har hänsyn inte tagits till framtida vinst av att undvika ohälsa utan enbart räknat med effekt. Källa: (2016): Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn, kapitel 9. Analyser visar att betalningsviljan för att förhindra trafikolyckor med personskador är högre än för att förebygga fallolyckor för äldre. Individer väger sannolikt in ett högre värde för yngre personers liv än för äldre. Utredningen menar att en arbetsplatsolycka på många sätt är jämförbar med en trafikolycka och att därmed är tillämpbart för att resonera om betalningsviljan för arbetsmiljöåtgärder som syftar till säkrare arbetsplatser. 53 (2014), 44 (2015) och 46 (2016). Den totala summan av de 46 dödsolyckor som inträffade skulle uttryckt i VSL motsvara . För att illustrera en möjlig konsekvens av införandet av arbetsmiljöcentrum görs antagandet att det sker två färre dödsolyckor tack vare bättre kunskapsspridning om olycksprevention. Givet att medborgarna värderar ett förlorat liv i en arbetsplatsolycka på samma sätt som en trafikolycka, motsvarar värdet att förhindra två dödsfall (50,8) uttryckt priser (se tabell 7.4 ovan). Detta kan sättas i relation till den totala kostnaden för ett fullt utbyggt arbetsmiljöcentrum , som bedöms uppgå till . Om vi antar att en person som undviker att råka ut för en arbetsplatsolycka med dödlig utgång därmed lever blir besparingen enligt denna enkla beräkning framåt. 7.4Effekten för offentliga finanser Enligt kommittédirektiven ska förslaget inte leda till konsekvenser för de offentliga finanserna. Betänkandets förslag har därför ingen direkt påverkan på statens bruttokostnader eller utgiftstaket, utan bygger på omfördelning av resurser mellan myndigheter. Enskilda myndigheter kommer att påverkas genom minskade resurser då dessa omfördelas till arbetsmiljöcentrum. Omfördelning föreslås mellan olika utgiftsområden (UO) eftersom relevanta resurser finns inom flera UO. Arbetsmiljöområdet präglas av att brister medför betydande kostnader, vilket innebär att även mindre förändringar till det bättre kan leda till betydande positiva konsekvenser på de offentliga finanserna. På lång sikt kan man tänka sig att arbetsmiljöcentrums verksamhet bidrar till att sjukskrivningarna minskar och att den faktiska pensionsåldern stiger. Därmed minskar de offentliga utgifterna. De ökade kostnaderna som inrättandet av arbetsmiljöcentrum leder till finansieras fullt ut enligt förslaget nedan. Därmed uppstår inga förändringar i statens budget netto på kort sikt. De två förslagen, det vill säga att arbetsmiljöcentrum organiseras som en särskild inrättning vid eller att en ny myndighet inrättas, beräknas ha samma resursbehov (se kapitel 6). Följande beräkning visar de direkta effekterna på statsbudgeten . 7.5Konsekvenser för kommuner och landsting I enlighet med de resonemang som förs kring samhällsekonomiska konsekvenser av att arbetsmiljöcentrum inrättas ovan kan det även förväntas positiva konsekvenser för kommuner och landsting. De positiva konsekvenserna är primärt minskade kostnader för sjuklön, rehab, rekrytering av ny personal och vikarierande personal. Kommuner och landsting har då möjlighet att använda de frigjorda resurserna för att till exempel öka bemanningen. I kvinnodominerade yrken med hög sjukfrånvaro inom kommuner och landsting kan resurser frigöras så att bemanningen och personaltätheten kan öka vilket påverkar arbetsorganisation och arbetsmiljö positivt. Utredningen förslag på finansiering av arbetsmiljöcentrum presenteras i kapitel 6. Förslaget innebär minskade resurser för Forte, , och Verket för innovationssystem () med följande argumentation: Forte(utgiftsområde 9) tilldelades i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) och i forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) medel för arbetslivsforskning och samordnande insatser. Arbetsmiljöcentrums verksamhet kommer att få till huvuduppdrag att samordna insatser inom arbetsmiljöområdet och i propositionen skrivs det att de samordnande insatserna utreds av denna Delar av medlen för satsning på arbetslivsforskning och samordnande insatser kan användas för finansiering av arbetsmiljöcentrum och utgiftsområde 9 minskas för åren 2018, 2019 och med 10, 20 respektive . Finansieringsförslaget innebär dock att den föreslagna forskningssatsningen inom arbetsliv minskar i motsvarande mån. Då viss verksamhet flyttas från till arbetsmiljöcentrum och effektivitetsvinster förutspås genom ökad tillgång till forskningsbaserad kunskap för föreslår utredningen att resurser flyttas från (utgiftsområden 14) till arbetsmiljöcentrum. anslag minskas enligt förslaget med 2018 och därefter varaktigt med . anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen minskas med 2018 och därefter med . bidrar därmed till framtagandet av de evidensbaserade riktlinjer som varit inriktade på företagshälsovården. Neddragningen beräknas inte ha någon effekt för verksamhet. ska enligt sin instruktion främja innovation inom fyra verksamhetsområden, varav ett är arbetsliv. I och med satsningen på arbetsmiljöcentrum föreslår utredningen att anslag dras ned med 2018 och . Enligt direktiven ska utredningen beakta kvinnors arbetsmiljö och arbetsmiljöcentrums verksamhet ska ha en särskild tyngdpunkt på arbetsmiljön i kvinnodominerande branscher och på kvinnodominerade arbetsplatser. Arbetsmiljön i kvinnodominerade branscher och arbetsplatser samt problem förknippade med denna har betonats allt mer. Genomtänkta politiska åtgärder och ökad kunskapsspridning om hur arbetsmiljön i kvinnodominerade branscher och på kvinnodominerade arbetsplatser kan förbättras leder till större kunskap hos både arbetsgivare, fack och anställda. Kvinnor är mer sjukskrivna, utgör en stor andel av de individer som råkar ut för arbetsrelaterad sjukdom och lämnar arbetslivet tidigare än män. En ökad förståelse för varför det är så, vilka faktorer som spelar roll och kan påverkas, samt vilka åtgärder som kan påverka situationen ute på kvinnors, och framför allt kvinnodominerade, arbetsplatser är betydelsefullt. Förslaget kommer enligt utredningens bedömning inte att ha några regionala konsekvenser eller konsekvenser för det kommunala självstyret, den kommunala ekonomin eller några integrationspolitiska konsekvenser. Adermon, A. & , M. (2015). ”polarization and taskbased technological change: Evidence from , 1975– 2005.” , 117: 878–917. (1999). Den statliga revisionens roll i den parlamentariska demokratin. , B. O. (2008). Fundamental principles of occupational health and safety. International Labour Office, . Arbetarskyddsstyrelsen (1999). (2004). Slutredovisning av uppdrag att undersöka om och informations- och kunskapsspridning överlappar varandra avseende innehåll och målgrupp (2003-0535, 2003/28691). (2006). Arbetsmiljöarbete och effekter – en kunskapsöversikt. Arbete och Hälsa 2006:17. (2007). Analys av anslagskonsekvenser med anledning av avveckling av (Promemoria A2007/2429/ARM). (2016). En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetsliver 2016–2020. 2015/16:80. (2013). Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen Rapport 2013:11. (2014). (2015). Svensk arbetsmiljöforskning 2017–2027. Underlag till regeringens forskningspolitik. (2016a). (2016b). Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall. Autor, D., , F. & Murnane, R. (2003). ”The skill-content of recent technological change: An empirical investigation.” , 118: 1279–1333. Ds 1998:43 Myndigheternas föreskrifter. Ds 1998:50 Att se till eller titta på – om tillsynen inom miljöområdet. EU-OSHA (2013). Priorities for occupational safety and health research in Europe: 2013–2020. EU-OSHA (2014). Estimating the cost of accidents and ill-health at work: A review of methodologies European Risk Observatory. FAS (2004). Utvärdering av () 1997–2004. FAS (2006). International evaluation of Swedish work environment research. FAS (2007). Utvärdering av svensk arbetsmiljöforskning. Forte (2015). Arbetsmiljö i kvinnodominerade sektorer. Goos, M. A., Manning, A. & , A. (2010). ”Explaining job polarization in Europe: The roles of technology, globalization and institutions.” CEP Discussion Paper 1026. & Guest, D. (2016). ”The case for reinvigorating quality of working life research.” Human Relations, 70: 149–167. Håkansta, C. (2013). Between science and politics: Swedish work environment research in a historical perspective. Arbete och Hälsa 47(7). Håkansta, C. (2014a). ”Former glory and challenges ahead: The definition of working life research in .” for Working Life Studies, 4: 3–20. Håkansta, C. (2014b). : Formation and conceptual development of a research field in transition. Håkansta, C & , M (2016). “Mode 2 and the Tension Between Excellence and Utility: The Case of a Field in ” i 54 (1):1-20. IMM (2016). Arbetshälsoekonomiskt analysverktyg för arbetsmiljö- och hälsoarbete. Karasek, R. (1979). ”demands, job decision latitude, and mental strain: implications for job design.” Administrative Science Quarterly, 24: 285–308. Karasek, R. & , T. (1990). Healthy work: stress, productivity, and the reconstruction of working life. Basic Books, . , , , C. & , M. (2014). ”Arbete, hälsa och genus: betydelsen av yrkets könssammansättning för kvinnors och mäns villkor i arbetslivet.” Kapitel 7 (sid. 151–194) i SOU 2014:30. & , C. (1987). Arbetsmiljö, arbetarskydd och utvärderingsforskning. Ett historiskt perspektiv. Ekonomisk-histo- riska föreningen, . (2002). Spelets regler: institutioner och lönebildning på den svenska arbetsmarknaden –2000. MSB (2012). Ekonomisk värdering av hälsorisker och . (2014). ”Working environment and productivity.” Tema Nord 2014:546. (2016). Reviews of Innovation Policy: . (2013). Mental Health and Work: . (2016). En god arbetsmiljö åt alla – statliga insatser på arbetsmiljöområdet. Rissanen, M. & Kaseva, E. (2014). Cost of lost labour input. Rolfer, B. m.fl. (2012). Forskning i fara? Forskarna själva om dagens svenska arbetsmiljöforskning. SBU (2014). Utvärdering av metoder i hälso- och sjukvården: En handbok. (2 upplagan). (2016). Södra regionens sjukfrånvaro. En undersökning av möjliga framgångsfaktorer. (2016). Rapport /01389/SF. SOU 2008:10 21+1 => 2: En myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringen. SOU 2011:60 Ett nationellt för arbetsmiljö – behov och förutsättningar. SOU 2011:63 Framgångsrik företagshälsovård – möjligheter och metoder. SOU 2011:79 Kunskapsområdet företagshälsovård – en rapport om utbildning, utveckling och forskning. En slutrapport från FHV- delegationen. SOU 2013:25 Åtgärder för ett längre arbetsliv. SOU 2014:30 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring. SOU 2015:86 Mål och myndighet – En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken. SOU 2017:4 För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. Statens arbeidsmiljöinstitutt (2015). om arbeidsmiljö og helse 2015. Statskontoret (2011). Fristående utvärderingsmyndigheter – en förvaltningspolitisk trend? Statskontoret (2012). Utvärdering av svenskt bistånd. En översyn av utvärderingsverksamheten. Statskontoret (2014a). Utvärdering på olika områden. En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Statskontoret (2014b). Statskontoret (2015). Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken. Stanfors, M. (2007). Mellan arbete och familj. Ett dilemma för kvinnor . (2016). Låt behoven styra – om arbetsmiljö- och hälsotjänster . , , , Arbetsgivaralliansen, LO, och (2013). Med kunskap blir det lättare att göra rätt – en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet. Brev till regeringen. (2001). ”arbetsmiljösatsning – till vad nytta?” Arbetsmarknad & Arbetsliv, 7: 129–139. Videncenter for arbejdsmiljö (2016). Den styrkende indsats. Opsamling av erfaringer fra den styrkende indsats for et bedre arbejdsmiljö i årende 2008–15. Vision (2016). Sjukskrivningarna kostar välfärden miljarder – Ett schyst arbetsliv lönar sig. (2013). ”Tjugohundratalets arbetsmarknad – fortsatt uppkvalificering eller jobbpolarisering?” Ekonomisk Debatt, 2: 6–15. Nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö En särskild utredare ska föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas. Utredaren ska i sitt arbete beakta de analyser och förslag som lämnats av (SOU 2011:60) och (SOU 2013:25). Utredaren ska bl.a. lämna förslag om vid vilken befintlig myndighet eller vilket befintligt lärosäte verksamheten för det nationella centrumet ska placeras, verksamhetens utformning och omfattning, hur verksamheten ska finansieras genom omprioritering av befintliga medel på berörda anslag inom området, eventuell möjlighet till olika former av finansiering från andra aktörer på området av lämplig del av verksamheten efter det att centrumet inrättats, t.ex. kunskapsspridning och särskilda projekt, och