sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — Den särskilda domar- utbildningen genomförs alltså inom ramen för en tillsvidareanställ- ning och fiskalen får lön. Även utbildningen för åklagaraspiranter och assistentåklagare bedrivs inom ramen för anställningar vid Åklagar- myndigheten (se 19 och 20 §§ åklagarförordningen (2004:1265)). Den som är adjungerat råd och genomför domarmeritering genom att tjänstgöra i överrätt och underrätt bör på liknande sätt anställas för i överrätten och få lön. Anställningsformen bör regleras i förordningen med hovrättsinstruktion och förordningen med kam- marrättsinstruktion. För ett adjungerat råd bör anställningen, med stöd av 5 § 1 lagen (1982:80) om anställningsskydd, vara tidsbegränsad. Den totala tiden för tjänstgöringen i överrätt och underrätt bör vara . I vissa sär- skilda fall kan det dock vara lämpligt att förlänga tiden något. Det adjungerade rådet ska alltså inte vara anställt tills vidare, enligt huvud- regeln i 4 § lagen om anställningsskydd. Det bör vara en uppgift för den anställande överrätten att ange anställningstiden i anställnings- avtalet och bestämma lönen.3 Bedömning: Det bör finnas en central utbildningsplan för adjun- gerade råd. Den närmare utformningen av tjänstgöringen bör an- passas till den kvalificerade och erfarna juristens yrkesbakgrund och erfarenhet. Utbildningen bör inriktas mot andra rättsliga om- råden än dem som det adjungerade rådet har tidigare erfarenhet 3 En visstidsanställning övergår till en tillsvidareanställning när en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgivaren i allmän visstidsanställning i sammanlagt enligt bestämmelserna i 5 a § lagen om anställningsskydd. Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister Det innebär en möjlighet till utbildning inom nya rättsområ- den och en minskad risk för jävssituationer. Både överrätterna och underrätterna bör ta fram individuella utbildningsplaner för de adjungerade råden och följa upp att ut- bildningsplanerna följs. Den som har fullgjort domarmeriteringen som adjungerat råd bör få vitsord efter avslutad tjänstgöring. En anställning som adjungerat råd bör innefatta tjänstgörings- skyldighet i underrätt. Det bör vara överrätten som beslutar när det adjungerade rådet ska tjänstgöra i underrätt och vid vilken under- rätt som tjänstgöringen ska genomföras. Ett adjungerat råd bör ha ordinarie domare som handledare och bör inte tilldelas arbetsuppgifter som kräver särskild erfarenhet. På samma sätt som gäller för den särskilda domarutbildningen bör den praktiska utbildningen vara ett centralt inslag i de adjungerade rådens tjänstgöring. Det är viktigt att de adjungerade råden får fördjupade kunskaper om de olika arbetsuppgifter som utförs av ordinarie do- mare. Under tjänstgöringen i överrätt bör ett adjungerat råd därför, efter en kortare tids introduktion, delta som referent och tredje eller fjärde domare i överrättens avgöranden. Under tjänstgöringen i under- rätt bör ett adjungerat råd på motsvarande sätt successivt ges sådana arbetsuppgifter som kan komma i fråga för ordinarie domare, dock inte sådana arbetsuppgifter som kräver särskild erfarenhet. Ett adjungerat råd bör få arbetsuppgifter som ger möjlighet att meritera sig inom andra områden än de som han eller hon arbetar med i den anställning som han eller hon är tjänstledig från. Exempelvis bör en åklagare som tjänstgör som adjungerat råd i hovrätt och tingsrätt ges möjlighet att arbeta med tvistemål. Ett annat exempel är att en skattejurist som tjänstgör som adjungerat råd i kammarrätt och för- valtningsrätt bör ges möjlighet att arbeta med mål enligt socialtjänst- lagen och migrationsmål. På så sätt får domarmeriteringen ett innehåll som ger det adjungerade rådet förutsättningar för att fördjupa sina kunskaper på områden som han eller hon inte arbetar med i sin grund- anställning. Förutom att meritvärdet blir högre innebär en sådan in- riktning på tjänstgöringen att det adjungerade rådet inte arbetar med Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister sådana typer av mål som han eller hon skulle kunna anses vara jävig i på grund av grundanställningen hos en arbetsgivare utanför domstolarna, exempelvis eller (se avsnitt 12.4). bör utarbeta en central utbildningsplan för adjun- gerade råd, motsvarande utbildningsplanen för fiskaler, som bör vara en ram för domarmeriteringens innehåll. En individuell bedömning av vilka mål och ärenden som är lämpliga att avgöra på egen hand för det adjungerade rådet bör göras av överrätten och underrätten och fast- ställas i en individuell utbildningsplan, som utgår från den centrala ut- bildningsplanen. Skyldigheten att fastställa utbildningsplaner bör framgå av domstolarnas instruktioner. Det framstår som lämpligt att överrätterna och underrätterna utarbetar enhetliga generella riktlinjer för vilka typer av mål som är lämpliga att handlägga för adjungerade råd motsvarande sådana riktlinjer som finns för fiskaler. Överrätten och underrätten har ett ansvar för att utbildningsplanen följs och för att det adjungerade rådet efter avslutad tjänstgöring i domstolen får vitsord. Domstolsinstruktionerna bör kompletteras med bestämmelser som tydliggör detta ansvar. Med vitsord avses här sådana dokument med yttrande över tjänstgöringen som fiskaler får efter varje placering, enligt 7 § förordningen med hovrättsinstruktion och förordningen med kammarrättsinstruktion, 5 § förordningen med tingsrättsinstruktion och 4 § förordningen med förvaltningsrätts- instruktion.4 Engagerade handledare är av central betydelse för en välfungerande domarutbildning. Ett adjungerat råd bör ha en ordinarie domare som handledare . Det ligger i utbildnings- ansvaret hos överrätten och underrätten att för tjänstgöringen i över- rätt respektive tjänstgöringen i underrätt utse en handledare som bidrar aktivt till att det adjungerade rådet får en utbildning i enlighet med den centrala utbildningsplanen för adjungerade råd och den in- dividuella utbildningsplanen. 4 Vid sidan av rätten till vitsord enligt domstolsinstruktionerna finns det normalt enligt kollektiv- avtal en skyldighet för arbetsgivaren att efter viss tids tjänstgöring utfärda ett tjänstgöringsbetyg (det kan också benämnas anställningsbetyg). Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister Under utbildningen i överrätt bör det adjungerade rådet så ofta som möjligt delta i avgöranden tillsammans med sin handledare. På så sätt kan det adjungerade rådet få löpande återkoppling avseende sina skriftliga och muntliga prestationer. Även under tjänstgöringen i underrätt är det viktigt att det adjun- gerade rådet har nära kontakt med sin handledare. Eftersom arbetet i underrätt normalt inte är kollegialt är det oftast inte möjligt att hand- ledaren och det adjungerade rådet deltar i samma avgöranden. I stället bör handledaren ta aktiv del i det adjungerade rådets tjänstgöring på andra sätt, exempelvis genom att låta det adjungerade rådet delta som åhörare vid sammanträden som handledaren leder och omvänt. Tjänstgöringen i överrätt och underrätt På motsvarande sätt som för fiskaler bör ett adjungerat råd som tjänst- gjort i överrätt vara skyldigt att tjänstgöra i under- rätt. Det bör regleras i förordningen med tingsrättsinstruktion och förordningen med förvaltningsrättsinstruktion att ett adjungerat råd får förordnas av överrätten att tjänstgöra i underrätten när han eller hon har tjänstgjort i överrätten. En tydlig fördel med det nu föreslagna systemet är att ordinarie domare vid överrätten kan bedöma det adjungerade rådets insatser innan överrätten förordnar om det adjungerade rådets tjänstgöring i underrätt. Anställningstiden ska som utgångspunkt vara och fördelas mellan tjänstgöring i överrätt och tjänstgöring i underrätt. Anställningstiden ska anges i anställningsavtalet (se avsnitt 11.2.3). Inom ramen för den bestämda anställningstiden bör överrätten kunna ändra den ursprungliga planeringen avseende underrättstjänstgöring om det skulle visa sig att det adjungerade rådet behöver mer erfaren- het av tjänstgöring i överrätten innan han eller hon går över till det mer självständiga arbetet i underrätt. Det skulle i så fall innebära en längre tids tjänstgöring i överrätten och en kortare tids tjänstgöring i underrätten, i förhållande till den ursprungliga planeringen. Ytterst innebär det en möjlighet för en överrätt att inte förordna om under- rättstjänstgöring för ett adjungerat råd som inte bedöms vara lämpligt för att genomföra underrättstjänstgöringen. Utgångspunkten måste dock självfallet vara att överrätten inför anställningen och i början av den ska kunna bedöma utbildningsbehovet så pass väl att ett adjunge- Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister rat råd ska kunna erbjudas den introduktion som behövs för att han eller hon ska vara redo för arbetsuppgifterna i underrätt enligt den individuella planering som ska fastställas i samband med att anställ- ningen inleds. När det gäller mer koncentrerad utbildning och kurser bör Domstols- akademins utbud av kurser för den särskilda domarutbildningen och för ordinarie domare kunna ses som en utgångspunkt. Tjänstgöringen bör för varje adjungerat råd inledas med en grundläggande utbildning som ska tillhandahållas av och ha den närmare utformning som bestämmer. En samordning mellan överrätterna i fråga om anställning av adjun- gerade råd (se avsnitt 11.2.6) ger förutsättningar för att samordna ge- mensamma utbildningsinslag för adjungerade råd. Om exempelvis alla adjungerade råd i alla domstolar anställs vid ungefär finns det goda förutsättningar för att anordna gemensamma introduk- tionskurser. Utöver den grundläggande utbildningen bör varje adjungerat råd erbjudas särskilda kurser utifrån det behov som fastställts i den indi- viduellt utformade utbildningsplanen. Inriktningen bör vara att det adjungerade rådet ska kunna arbeta med rättsområden som förekom- mer inom det aktuella domstolsslaget och som han eller hon inte har arbetat med i sin grundanställning. Detta innebär exempelvis att den individuella utbildningen för en åklagare lämpligen bör vara inriktad mot andra rättsområden än straffrätt och straffprocessrätt och att den individuella utbildningen för en skattejurist bör vara inriktad mot andra rättsområden än skatterätt. Domarmeriteringen bör inte ses som en vidareutbildning för kvalificerade och erfarna jurister inom det område som de redan är verksamma på utan som en möj- lighet till breddad kunskap. Det ger förutsättningar för att utforma tjänstgöringen på ett sätt som är förenligt med reglerna om domarjäv (se avsnitt 12.4). Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister 11.2.5Samordnad information om lediga anställningar som adjungerat råd ska informera om lediga anställningar Förslag: ska informera om lediga anställningar som adjungerat råd. En av nackdelarna med systemet för extern adjunktion är att det sak- nas ett system för samordning av adjunktionen mellan överrätterna. Det innebär att den som vill adjungera kan ha svårt att få kännedom om hur möjligheten ser ut utan att ta kontakt med olika överrätter. Det nya systemet med domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister bör bygga på att den som är intresserad av domarmeritering och att bli anställd som adjungerat råd ska kunna få samlad informa- tion om möjligheten till domarmeritering, om utbildningens innehåll och om lediga anställningar som adjungerat råd. har ansvar för att informera om lediga ordi- narie domaranställningar. Vidare har stor erfarenhet av att informera möjliga sökande till ordinarie domaranställningar om möjligheten till extern adjunktion. Det är därför naturligt att utvidga uppgifter till att också informera om möjligheterna till domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister och om lediga anställningar som adjungerat råd. Den uppgiften skulle också ingå som ett naturligt led i arbete med att verka för rekryteringen av ordinarie domare. Det bör införas en bestämmelse i utnämningslagen om att ska utlysa lediga anställ- ningar som adjungerat råd. bör upplysa sökande till anställningar som adjungerat råd om att de i sina ansökningar ska ange om de söker anställning vid fler än en överrätt och hur de i så fall prioriterar överrätterna i förhållande till varandra. Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister Anställningar som adjungerat råd Bedömning: Antalet anställningar som adjungerat råd ska bestäm- mas utifrån överrätternas och underrätternas kapacitet att ge ut- bildning och den budget som finns för domarmeriteringen. Överrätterna bör efter samråd med varandra och i samråd med underrätterna i sin domkrets fatta beslut om hur många anställ- ningar som adjungerat råd som ska finnas i domkretsen och under- rätta om anställningar som ska utlysas. Hur många adjungerade råd som kan anställas i överrätterna beror på överrätternas och underrätternas kapacitet att ge utbildning och hand- ledning. Det behöver också avsättas en tillräckligt stor budget för att domarmeriteringen ska innebära en reell möjlighet att kunna rekrytera de skickligaste och för yrket lämpligaste juristerna till dom- stolar i hela landet (se avsnitt 15). Systemet för extern adjunktion innebar när det var fullt utbyggt att överrätterna utbildade 50 externa adjunkter (se avsnitt 12.1). Överrätterna har alltså en kapa- citet att erbjuda domarmeritering åt 50 kvalificerade och erfarna juris- ter. Vi beräknar att underrätterna har motsvarande kapacitet att ge utbildning och handledning. Det innebär att 50 kvalificerade och erfar- na jurister bör kunna erbjudas möjlighet att genomföra domar- meritering som adjungerat råd i överrätt och underrätt. Domarmeriteringen för adjungerade råd ska bedrivas vid de över- rätter och underrätter som har kapacitet att utbilda domare. Vilka överrätter och underrätter som det är kan variera . Cheferna för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och förvaltningsrät- terna bör samråda med varandra i fråga om platsernas långsiktiga loka- lisering. I det sammanhanget måste det långsiktiga intresset av att öka antalet sökande till ordinarie domaranställningar i hela landet beaktas. Det är viktigt att möjligheten att domarmeritera sig som adjunge- rat råd finns i hela landet. Systemet måste vara så flexibelt att antalet platser vid olika domstolar kan anpassas till vad som behövs för att kunna erbjuda domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister vid de domstolar som har kapacitet att utbilda fler domare. När det bestäms hur många anställningar som adjungerat råd som behövs i landet är en viktig faktor vilka domstolar som har störst behov av att kunna anställa ordinarie domare. Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister något hinder mot att en kvalificerad jurist tjänstgör som adjungerat råd på en annan ort än där han eller hon senare kan förväntas söka en ordinarie domaranställning. Det bör vara möjligt för domstolar med stor utbildningskapacitet att ta på sig utbildningsansvaret för kvalifi- cerade jurister som avser att i förlängningen söka, och bedöms kunna få, en ordinarie domaranställning i en annan domstol. Systemet med domarmeritering för adjungerade råd är inte bero- ende av överrätternas indelning i domkretsar. Det finns inget hinder mot att överrättspresidenterna kommer överens med varandra om att erbjuda en anställning som adjungerat råd som inleds med tjänstgöring i en överrätt och följs av tjänstgöring i en underrätt som inte hör till överrättens domkrets. Flexibilitet när det gäller samarbeten mellan överrätt och underrätt bidrar till att förbättra möjligheterna till domar- meritering för kvalificerade och erfarna jurister – och därmed förbättrade möjligheter till rekrytering av ordinarie domare – i hela landet. Det bör vara överrätterna som efter samråd med varandra och i samråd med underrätterna i sin domkrets bestämmer hur många adjungerade råd som ska antas i en domkrets. Vidare är en förutsätt- ning för att ska kunna lysa ut anställningarna att överrätterna löpande underrättar om vilka anställ- ningar som ska utlysas. En sådan skyldighet bör därför framgå av för- ordningen med hovrättsinstruktion och förordningen med kammar- rättsinstruktion. För att underlätta planeringen av gemensamma utbildningsinslag bör i samråd med de domstolar som har lediga an- ställningar som adjungerade råd samordna anställningarna så att de adjungerade råden om möjligt tjänstgör eller två bestämda perioder . Med hänsyn till behovet av att kunna anpas- sa en sådan samordning till bl.a. domstolarnas verksamhet och Dom- stolsakademins förutsättningar att tillhandahålla utbildning i form av kurser bör den mer detaljerade planeringen inte regleras i författning. Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister Domstolscheferna har en viktig roll att informera om möjligheten att tjänstgöra som adjungerat råd Bedömning: Domstolschefer bör försöka identifiera kvalificerade och erfarna jurister som framstår som lämpliga för domaryrket och informera dem om möjligheterna till tjänstgöring som adjun- gerat råd. Även om får det huvudsakliga ansvaret för att infor- mera om möjligheterna till domarmeritering genom att tjänstgöra som adjungerat råd och lysa ut lediga anställningar som adjungerat råd har de enskilda domstolarna ett stort ansvar för att informera om möjligheten. Chefer i överrätter och underrätter kommer i det dagliga arbetet i kontakt med kvalificerade och erfarna jurister. De har stora möjligheter att identifiera jurister som framstår som lämpliga för domaryrket och informera dem om möjligheten att tjänstgöra som adjungerat råd. Det kan handla om skickliga åklagare eller advokater och om skickliga processförare hos myndigheter. Den som anställs som adjungerat råd ska kunna åberopa sådana meriter att han eller hon efter domarmeriteringen bör ha goda möjlig- heter att komma i fråga för en ordinarie domaranställning. Det är av- görande för domarmeriteringens attraktivitet att den som ges tillfälle att tjänstgöra som adjungerat råd har goda möjligheter att sedan få en ordinarie domaranställning. 11.2.6Enhetlig handläggning av ärenden om anställning av adjungerade råd Bedömning: Överrätternas rekrytering av adjungerade råd bör ske på ett enhetligt sätt. En ansökan om anställning som adjungerat råd bör ske hos den över- rätt som har en ledig anställning som adjungerat råd. Landets olika överrätter har ett gemensamt ansvar för att rekryteringen av adjun- gerade råd sker på ett enhetligt sätt. Överrätterna bör alltså i samråd med varandra utarbeta riktlinjer för ett enhetligt förfarande för handläggningen av ärenden om anställ- ning av adjungerat råd. Ett sådant samråd bör avse exempelvis refe- Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister renstagning, intervjuer, eventuella tester och formerna för beslutspro- cessen när överrätten avgör vilka sökande som ska kallas till intervju och vilka som ska anställas. Domarmeriteringen för kvalificerade och erfarna jurister syftar till att öka antalet kvalificerade sökande till ordinarie domaranställningar i hela landet. De kriterier som gäller för bedömning av skickligheten hos sökande till ordinarie domaranställningar bör därför vara en ut- gångspunkt vid antagningen, även om en anställning som adjungerat råd inte alltid kan bygga på ett så robust referensunderlag som krävs för en anställning som ordinarie domare. Överrätterna har ett gemen- samt ansvar för att se till att rekryteringen av adjungerade råd sker med utgångspunkt i dessa kriterier. Bedömning: För anställning som adjungerat råd bör uppställas krav på svenskt medborgarskap och svensk juristexamen, motsva- rande äldre examen eller motsvarande nordisk examen och sådana krav på yrkesbakgrund som gäller för adjungerade ledamöter i överrätt. Möjligheten bör stå öppen för lagfarna personer med mångårig erfarenhet av kvalificerat juridiskt arbete. Svenskt medborgarskap och juristutbildning Enligt 11 kap. 11 § regeringsformen är svenskt medborgarskap ett krav för en ordinarie domaranställning. Vidare anges i 38 § andra stycket förordningen med hovrättsinstruktion och 38 § andra stycket förordningen med kammarrättsinstruktion att endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva en anställning som chef för den administrativa enheten eller som fiskal. Kravet på svenskt med- borgarskap bör gälla även för adjungerade råd. Förordningen med hovrättsinstruktion och förordningen med kammarrättsinstruktion bör därför ändras på så sätt att adjungerade råd läggs till den grupp av anställningar som kräver svenskt medborgarskap. För antagning till den särskilda domarutbildningen gäller, enligt 41 § första stycket 1 förordningen med hovrättsinstruktion och 41 § första stycket 1 förordningen med kammarrättsinstruktion, ett krav Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister på att sökanden ska uppfylla behörighetskravet enligt förordningen (2007:386) om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m. Det innebär att sökanden ska ha en svensk juristexamen eller motsvarande äldre examen. Med svensk juristexamen jämställs, enligt förordningen om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m., fullbordad juristutbildning som till övervägande del har ägt rum i , Fin- land, eller . Om denna utbildning skulle vara kortare än den svenska utbildningen, ska sökanden genomgå en kompletteringsutbildning som avslutas med ett kunskapsprov. Mot- svarande krav bör gälla även för anställning av adjungerat råd. En be- stämmelse med sådant krav bör införas i förordningen med hovrätts- instruktion och förordningen med kammarrättsinstruktion. Kravet på erfarenhet för anställning som adjungerat råd Externa adjunkter i överrätt förordnas, med stöd av 44 § förord- ningen med hovrättsinstruktion och 44 § förordningen med kam- marrättsinstruktion, inom kretsen åklagare, lagfarna professorer eller docenter i rättsvetenskapliga ämnen, advokater och andra lagfarna personer med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekom- mer i domstolen. Vi föreslår att den krets av jurister som framgår av bestämmelserna om adjunktion i överrätt är lämplig också som en avgränsning av vilka jurister som ska kunna anställas som adjungerade råd med den enda skillnaden att det inte bör specificeras att en jurist, för att kunna anställas som adjungerat råd, ska ha mångårig erfarenhet av ett rätts- område som förekommer i domstolen. Möjligheten till domarmeriter- ing bör stå öppen för lagfarna personer med mångårig erfarenhet av kvalificerat juridiskt arbete. Förordningen med hovrättsinstruktion och förordningen med kammarrättsinstruktion bör ändras i enlighet med det. 11.2.8Advokaters möjlighet att anställas som adjungerade råd Bedömning: bestämmelser om advokater be- höver inte ändras till följd av den nya anställningsformen adjun- gerat råd. Adjungerat råd – domarmeritering för kvalificerade och erfarna jurister I 8 kap. 2 § sjätte stycket anges att ordinarie domare, allmän åklagare eller kronofogde inte får antas till ledamot av och att detsamma gäller den som annars är anställd hos någon annan än advokat, om inte medger undantag. I 7 § femte stycket i samma kapitel anges att en advokat är skyldig att genast träda ur samfundet om det inträffar en sådan omständighet som gör att han eller hon enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot av samfundet, om inte styrel- sen medger sådant undantag som avses i 2 § sjätte stycket. En advokat får alltså som utgångspunkt inte arbeta hos någon annan än en advo- kat. Det finns däremot inte något hinder enligt bestämmelserna för en advokat att ta del av utbildning. Det nuvarande systemet för extern adjunktion bygger, när det gäller advokaters möjlighet att adjungera i överrätt, på att Advokat- samfundets styrelse ger advokater dispens att kvarstå som ledamot av samfundet. Enligt riktlinjer som fastställts av samfundets styrelse kan en advokat få dispens för