sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Detta hindrar inte att i samråd med kan sekondera personal till andra EU-insatser samt FN- och OSSE-insatser. För att möta de krav som ställs på Domstolar att delta i olika internationella insatser har skapat en särskild expertbas. Basen består av experter från olika personalkategorier, främst ordinarie domare, inom Domstolar som kan komma att engageras i den internationella verksamheten. Vid utsändande till EU-missioner är det som har arbetsgivaransvaret för sin personal medan det dagliga arbetet, arbetsuppgifter m.m. styrs av missionen. Innebörden av detta är bl.a. att missionen beslutar om vilken typ av sekretess gällande uppgifter inom missionen som föreskrivs för de som arbetar i missionen. Detta har i ett fall inneburit problem för svenska ut- sända som av missionsledningen uppmanats att skriva på ett s.k. ”confidentiality agreement” i strid med svensk rätt. I samband härmed aktualiserades frågan om svensk rätt över huvudtaget varit tillämplig för sekonderad svensk. SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet 4.7.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten bedömer att det är relativt ovanligt att känsliga uppgifter hanteras inom ramen för myndighetens fredsfrämjande arbete. Myndigheten får endast mycket begränsad information om insatserna från EU. Mestadels handlar det om dagordningar för möten som behandlar missionerna. Några protokoll eller annan information får myndigheten inte del av. ålägger dock sina utsända att lämna en kortfattad rapport till arbetsgivaren om förhållanden som kan ha betydelse för deras möjlighet att utföra de uppgifter som uppdraget innebär (t.ex. arbetsuppgifter, arbetsförhållanden, arbetsledning, rapportering i enlighet med åtagande i handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet). Därutöver ska rapporten innehålla uppgifter om det personliga säkerhetsläget, eventuell sjukfrånvaro och andra förhållanden av väsentlig betydelse för fullgörandet av tjänstgöringen. De utsända åläggs även att skriva en slutrapport efter avslutad tjänstgöring. Dylika rapporter kan innehålla hemliga eller känsliga uppgifter då det kan vara svårt för de utsända att av- göra vad som är känsligt eller hemligt. Uppgifterna kan t.ex. röra hur missionen fungerar, samarbetet med organen i , kollegors beteende, övriga medlemsstaters sekonderade jurister och inhemska juristers kompetensnivå och händelser eller tendenser i det mot- tagande landet. Sekretess för uppgifterna råder normalt enligt 15 kap. 1 § OSL (utrikessekretess). har inte för egen del delat känslig information med andra stater eller organisationer inom ramen för myndighetens internationella samarbete. Inte heller har myndigheten tagit emot sådan information från en annan stat eller organisation. Om så skulle ske skulle överväga om uppgifterna på begä- ran kan lämnas ut med hänsyn till 15 kap. 1 § OSL. Såvitt känner till har det inte hänt att någon röjt känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för myndighetens internationella samarbete för fred och säkerhet. En förklaring till detta kan vara att bemödar sig att se till att de per- soner som anställs vid myndighetens enhet för internationella relationer och de personer som sänds ut på fredsfrämjande upp- drag, besitter sådana personliga egenskaper som integritet, lämplig- Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet het och gott omdöme. är vidare av den uppfatt- ningen att deras utsända normalt inte heller har tillgång till sådan känslig information som är av intresse för främmande makt. Om sådana känsliga uppgifter som förekommer i myndighetens internationella samarbete för fred och säkerhet röjs skulle det kunna skada både och relation till missionen, , mottagarlandet och andra berörda länder. är en myndighet under som ansvarar för sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss. har en ny organisation med en nationell ledning som består av en verksled- ning och följande sex avdelningar: Metodutvecklingsavdelningen, Materiel- och lokalförsörjningsavdelningen, Operativa avdelningen, It-avdelningen, Personal- och ekonomiavdelningen och Verksled- ningsstaben. Myndigheten leds av en Generaldirektör. har huvudansvaret för miljöräddningstjänst till sjöss. Ansvaret omfattar även åtaganden i internationellt miljöräddningssamarbete till sjöss. ska vidare inom ramen för myndighetens sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss förebygga, motstå och hantera krissituationer. Kustbevak- ningen har också uppdraget att samordna och förmedla civil sjöinfor- mation till andra myndigheter. Därutöver ska ha beredskap att delta i sjöräddningstjänst och andra räddningsinsatser för att bidra till att öka sjösäkerheten, att människoliv kan räddas, att personskador begränsas och att konsekvenserna för egendom och miljö minskas. ansvar för att bedriva sjö- övervakning innefattar förebyggande och ordningshållande över- vakning samt kontroll-, tillsyns- och brottsbekämpningsåtgärder. Sjöövervakningsverksamheten omfattar sådant som skydd av miljö- och naturvårdsintressen, fiske, jakt och annat ianspråktagande av naturresurser, sjötrafik, sjösäkerhet och transport av farligt gods, sjöfartsskydd, personers inresa i, utresa från och vistelse i (gränskontroll), in- och utförsel av varor (tullkontroll) samt tillsyn över svensk kontinentalsockel och ekonomisk zon. SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet ningen medverkar i gränskontrollsarbete genom att utöva kontroll av sjöfarten. Verksamheten utförs genom över- vakning av den svenska delen av EU:s yttre gräns och särskilt ut- pekade ställen för gränsövergångar samt genom kontroll av besätt- ningsmän och passagerare i sjötrafiken. Verksamheten genomförs enligt en tillsynsplan som utgår från och Polis- myndighetens gemensamma gränskontrollstrategi. Arbetet sker i nära samverkan mellan myndigheterna, bl.a. (Gränskontroll- sektionen). bedriver med stöd av särskilda föreskrifter också viss verksamhet utanför Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon i enlighet med EU:s överstatliga reglering och inriktning samt andra internationella överenskommelser som ingått inom ansvarsområde. Verksamheten kan även bedrivas utanför svenska vatten med stöd av särskilda regeringsbeslut. Som exempel på detta kan nämnas att regeringen beslutade (Ju2015/3890/SSK) att , i samråd med Frontex, fick delta i Frontex insatser. Med stöd av beslutet deltog Kust- bevakningen i två internationella Frontex-operationer: Triton18 och Poseidon19 (som senare övergick till Poseidon Rapid Intervention), där myndigheten deltog i att möta och hjälpa flyk- tingar på plats i . deltar vidare i inter- nationella samarbeten för att bekämpa miljöbrottsligheten genom att medverka i arbetsgrupper där informations- och erfarenhetsutbyte sker, bl.a. () och . Som exempel på andra internationella sam- arbeten som deltar i kan nämnas Baltic Sea Region (BSRBCC). Inom BSRBCC sam- verkar Östersjöstaternas gräns- och kustbevakningsmyndigheter, var- vid har deltagit i flera arbetsmöten och seminarier samt gemensamma övningar och operationer. 18Joint Operation EPN . 19Joint Operation EPN Poseidon Sea. Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet 4.8.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten Det är inte vanligt förekommande att känsliga/hemliga uppgifter hanteras inom ramen för myndighetens internationella samarbeten för fred och säkerhet, men inom ramen för exempelvis myndig- hetens deltagande i internationella insatser (Operation , Operation etc.) utbyts information som kan vara av känslig natur. Det rör sig då framför allt om lägesbilder, målobjekt eller uppdragsbeskrivningar för den operativa verksam- heten. Andra uppgifter av känslig natur som förekommer inom ramen för myndighetens internationella verksamhet är t.ex. upp- gifter rörande förhållande till andra stater samt egen personal, verk- samhet eller organisation. Uppgifterna omfattas normalt av sekre- tess enligt 15 kap. eller 18 kap. OSL. Myndigheten agerar primärt mottagare av information i syfte att kunna utföra sitt uppdrag inom ramen för insatsen, dels när myndig- heten tar emot och delar information som rör det aktuella operativa läget, dels genom de insatsgemensamma informationskanalerna. Inför varje insats upprättas interna rutiner avseende bl.a. doku- menthantering och informationshantering. Av rutinerna framgår vem som ansvarar för vad och hur bedömning ska ske avseende sådana frågor. har inte tecknat några säkerhets- skyddsavtal med andra stater eller organisationer avseende myndig- hetens deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet. Rutiner för hur man ska hantera sådan känslig information som man tagit emot från andra stater eller organisationer finns således reglerade i myndighetens interna regelverk. Känslig information som delas med eller överlämnas av en annan stat eller organisation inom ramen för internationella samarbeten för fred och säkerhet skickas krypterat. delar emellertid inte för egen del känslig information med andra stater eller organisationer. Då inte för egen del delar känslig information med andra stater eller organisationer kan myndigheten inte uttala sig om konsekvenserna av ett röjande av känslig information. SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet Kriminalvården är en statlig myndighet med ansvar för häkten, fängelser och frivård. Tillsammans med polis, åklagare och dom- stolar ska Kriminalvården verka för minskad brottslighet och män- niskors ökade trygghet. Kriminalvården lyder under regeringen och hör till ansvarsområde. Kriminalvården är indelad i sex geografiska regioner, ett huvudkontor med nio avdel- ningar, ett servicecenter, staben för den nationella transporten- heten och internrevisionen. Kriminalvårdens huvudkontor ligger i och varje region har ett regionkontor. fanns 30 häkten, 48 anstalter och 34 frivårdskontor fördelade över hela . Myndigheten leds av en generaldirektör. Kriminalvårdens uppgifter är att ansvara för att verkställa ut- dömda påföljder, bedriva häktesverksamhet och utföra transporter samt göra personutredningar i brottmål. Kriminalvården ska vidare verka för att påföljder verkställs på ett säkert, humant och effektivt sätt, att lagföring kan ske på ett effektivt sätt och att återfall i brott förebyggs. Kriminalvården ska särskilt vidta åtgärder som syftar till att brottslighet under verkställigheten förhindras, frigivningen för- bereds, narkotikamissbruket bekämpas och innehållet i verkställig- heten anpassas efter varje individs behov. Kriminalvården bidrar på uppdrag av regeringen med personal till fredsfrämjande verksamhet, främst inom ramen för FN och EU, samt med att stötta återuppbyggandet av rättsystem i krigshärjade länder. ligger i framkant i när det gäller engage- manget för att utveckla rättsväsende i samband med FN:s freds- bevarande uppdrag och är det land i som bidrar med flest kriminalvårdare till FN. Kriminalvården arbetar även på hemmaplan för FN och den internationella standard som finns för kriminal- vårdsspecifik missionsförberedande utbildning är framtagen av Kriminalvården och modellerad på existerande svensk utbildning. Kriminalvårdens utlandsstyrka är en resursbank som består av anställda som anmält sitt intresse för utlandstjänstgöring. Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet styrkan finns en rad yrkeskategorier representerade: allt från kriminalvårdare till chefer, administratörer, frivårdsinspektörer och utbildare. var totalt 29 personer utlandsstationerade (sekonderade) med uppdrag som rådgivare i sex olika FN- och EU- insatser. Vid utgången av 2016 var sammanlagt 10 personer från Kriminalvården utlandsstationerade i (UNMIL), Central- afrikanska republiken (MINUSCA), (EUPOL COPPS), (UNDP-HQ), (UNSOM) samt i Somaliland via UNODC. 4.9.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten Inom ramen för Kriminalvårdens internationella samarbete för fred och säkerhet hanterar myndigheten känsliga/hemliga uppgifter på en regelbunden basis. Det rör sig framför allt om personuppgifter som delas i samband med att personal stationeras utomlands. Andra typer av känsliga/hemliga uppgifter som hanteras regelbundet är föredragningsunderlag och lägesrapporter från , utlandsmyndigheterna, FN eller EU. I vissa fall hanteras även analys- underlag från privata aktörer innehållandes känsliga/hemliga upp- gifter. Generellt sätt träffas inte de uppgifter som Kriminalvården hanterar inom ramen för sitt internationella samarbete för fred och säkerhet av sekretess, men det förekommer att sekretess råder för uppgifterna enligt 15 kap. 1 § OSL (utrikessekretess). Myndigheten har inte slutit något säkerhetsskyddsavtal med någon stat eller organisation knutet till det internationella arbetet för fred och säkerhet. I den mån Kriminalvården har lämnat ut känslig/hemlig infor- mation till andra stater eller organisationer har myndigheten gjort bedömningen att intresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. I samtliga fall då någon, inom ramen för det internationella samarbetet för fred och säkerhet, har begärt ut handlingar från Kriminalvården har myndig- heten efter prövning gjort bedömningen att informationen inte omfattas av sekretess. Rent faktiskt sker utlämnandet huvudsakli- gen som formell kommunikation med och inkopplade. SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet Såvitt Kriminalvården känner till har det inte hänt att någon röjt sådana känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för myndig- hetens internationella samarbete för fred och säkerhet. En förklar- ing till detta kan vara Kriminalvårdens säkerhetsarbete. En annan faktor kan vara att Kriminalvården innehar förhållandevis få exekutiva uppdrag, vilket får till följd att mängden direkt känsliga operativa uppgifter är liten. I ett internationellt perspektiv är kriminalvård också ett förhållandevis litet område som eventuellt inte prioriteras av främmande makt. Om sådana känsliga uppgifter som förekommer i myndighetens internationella samarbete för fred och säkerhet röjs skulle det kunna skada den enskilde, Kriminalvårdens samverkan med andra aktörer och i slutändan förhållande till främmande makt. 4.10Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är en statlig myndighet som har ansvar för frågor om skydd mot olyckor, kris- beredskap och civilt försvar, i den utsträckning någon annan myndig- het inte har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka eller en kris. Myndigheten ska i samverkan med myndig- heter, kommuner, landsting, organisationer och företag identifiera och analysera sådana sårbarheter, hot och risker i samhället som kan anses vara särskilt allvarliga. Myndigheten ska vidare tillsam- mans med de ansvariga myndigheterna genomföra en övergripande planering av åtgärder som bör vidtas. MSB ska därtill värdera, sammanställa och rapportera resultatet av arbetet till regeringen. Myndigheten meddelar även föreskrifter om risk- och sårbarhets- analyser för kommuner och landsting samt för statliga myndig- heter. MSB har också viktiga uppgifter avseende att identifiera och möta informationspåverkan samt inom civilt försvar. Myndigheten arbetar genom kunskapsuppbyggnad, stöd, utbildning, övning, reglering, tillsyn och eget operativt arbete. Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet I genomförandet av internationella insatser arbetar MSB främst inom ramen för den svenska biståndspolitiken, där MSB har upp- draget att hålla beredskap för räddnings- och katastrofinsatser, humanitär minhantering, stärkande av katastrofberedskap, tidig återuppbyggnad samt civil konflikthantering. MSB genomför också stödinsatser till icke biståndsländer vid katastrofer, främst genom EU:s civilskyddsmekanism och de arrangemang som skapats för att möjliggöra stöd och solidaritet mellan EU-länderna. MSB har genomfört 126 internationella bistånds- insatser och fyra insatser i ej-biståndsland i 41 länder. Av insatserna var 86 humanitära insatser, 3 humanitär minhantering, 7 tidig åter- uppbyggnad och 16 civil konflikthantering. sekonderade MSB cirka 29 årsarbetskrafter till insatser inom civil konflikthanter- ing. Stödet avser huvudsakligen insatser inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), men insatser har också genomförts till stöd för . Majoriteten av de insatser som bedrivs syftar till att stärka länders rättsväsende, exempelvis genom att EU ger stöd till regeringar med institutionsbyggande, utbildning av polisväsende, utbildning inom domstolsförfarande etc. MSB:s sekonderingar inom verksamhetsområdet syftar till att skapa opera- tiva förutsättningar för missionerna att verka. MSB:s personal arbetar bl.a. inom ekonomi, upphandling, HR, sjukvård, el, it, logistik och kommunikation. MSB har inom ramen för myndighetens arbete med informationspåverkan även sekonderingar till Natos centrum för strategisk kommunikation (Nato StratCom COE) och EU:s EEAS East StratCom Task Force. MSB förvaltar vidare en rad olika samarbetsavtal med ett antal länder och organisationer. Dessa avtal styrs av svenska bistånds- politiska prioriteringar och inriktningen för den svenska säkerhets- och utrikespolitiken. Till grund för genomförandet av den humani- tära verksamheten har MSB så kallade Stand-by avtal med ett antal FN-organisationer, såväl som med () och (). För det långsiktiga utvecklingssamarbetet kan bilaterala avtal slutas med mottagande länder eller organisationer. I vårt när- område har MSB bl.a. flera olika avtal om samarbete i räddnings- tjänstfrågor med våra grannländer: , och . SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet Mellan de nordiska länderna finns vidare , som ger stora möjligheter att samverka inom räddningstjänsten på regional och lokal nivå. MSB deltar också i flera samarbetsorganisationer som bildats för att öka säkerhet och medlemmarnas förmåga i frågor som rör samhällsskydd och säkerhet – t.ex. Östersjö- staternas råd () och . MSB representerar också i – () – ett forum för det mellanstatliga samarbetet i . Inom Nordic-Baltic Eight (NB8) utgör MSB svensk kontaktpunkt och samordnar det svenska deltagandet i frågor som rör strategisk kommunikation och informationspåverkan. MSB är även kontaktpunkt gentemot EU:s civilskyddsmekanism. Det innebär att MSB tar emot förfrågningar från och erbjuder hjälp till drabbade länder, samt vid behov förmedlar stöd från andra länder till . ERCC (Emergency Response Coordination Center) är myndighetens kontaktpunkt till Europeiska kommissionen och har till uppgift att analysera och värdera information om händelser både inom och utom EU. ERCC koordinerar också medlemsländernas begäran om hjälp samt meddelar det drabbade landet vilken hjälp som finns att tillgå. MSB tar emot alla förfråg- ningar från ERCC och förmedlar regelbundet svenskt stöd till organisationer som arbetar i länder som drabbats av katastrofer och kriser. MSB är också partner till Kommissionen i form av en av de s.k. MSSA () som kan ansöka om humanitär finansiering från European Commission Directorate General for Humanitarian aid and Civil Protection (DG ECHO). MSB har därtill regeringens uppdrag att samordna det civila krisberedskapsarbetet inom Nato/Partnerskap För Fred samarbetet (PFF). Nato/PFF är ett viktigt internationellt samarbetsformat för erfarenhetsutbyte, utbildning och övning. Samarbetet kring dessa frågor syftar till att koordinera nationella planeringsaktiviteter så att civila resurser ska kunna användas så effektivt som möjligt, t.ex. i beredskapen för att skydda civilbefolkningen, särskilt mot verk- ningarna av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) men också vad gäller skyddet av kritisk infrastruktur. Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet 4.10.3Förekomsten av känsliga uppgifter i myndighetens internationella samarbeten Då MSB ofta verkar inom t.ex. FN:s eller EU:s ansvarsramar kom- mer MSB:s insatspersonal, i varierande grad, också i kontakt med känslig information som rör dessa organisationer och insatsens sammantagna genomförande såsom brister, sårbarheter, begräns- ningar, meningsskiljaktigheter, ställningstaganden samt hotrelaterad information. Insatspersonalen hanterar också känslig information som om den röjs skulle kunna skada MSB:s insatspersonal eller för- svåra en insats genomförande, däribland personalens rörelser i hög- riskområden, evakueringsplaner, sårbarheter, skyddsnivå och uppe- hållsplatser. Majoriteten av den information som hanteras inom ramen för MSB:s internationella verksamhet omfattas dock inte av sekretess. Sekretess för uppgifterna kan emellertid råda enligt 15 kap. 1 och 1 a §§ OSL (utrikessekretess och sekretess i det internationella samarbetet). Sekretess skulle också kunna föreligga för vissa upp- gifter enligt bestämmelsen om försvarssekretess (15 kap. 2 § OSL). Om det finns uppgifter som MSB bedömt omfattas av sekretess enligt någon av ovanstående bestämmelser i och om uppgif- terna även rör rikets säkerhet är de hemliga uppgifter. Sådana upp- gifter ska hanteras enligt den ordning som säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) föreskri- ver. Det är dock mycket ovanligt att MSB hanterar sådana hemliga uppgifter inom ramen för myndighetens internationella samarbeten för fred och säkerhet. Den principiella förutsättningen för att kunna dela sekretess- belagda uppgifter är att det finns ett avtal med mottagaren och att informationen kan skyddas på ett lämpligt sätt enligt de krav som ställs på hanteringen av sekretessbelagda uppgifter. Mottagaren ska vara godkänd att ta emot och omhänderta sekretessbelagda upp- gifter och det ska finnas tillämpliga kommunikationsmedel. Även om ett avtal finns sker en prövning och bedömning av varje enskilt fall för att säkerställa att det finns ett tydligt behov av att dela infor- mationen. Om önskad effekt kan uppnås utan att sekretessbelagda uppgifter delges är det att föredra. Även när det gäller känsliga upp- gifter görs en prövning av i första hand vilket behov mottagaren har av att få ta del av informationen, men även att informationen SOU 2017:70 Svenska myndigheters deltagande i internationella samarbeten för fred och säkerhet kan omhändertas och hanteras på ett tillfredsställande sätt. Inom ramen för MSB:s internationella samarbeten för fred och säkerhet finns inga säkerhetsskyddsavtal. Vid mottagande av information som av avsändaren försetts med en klassificering, t.ex. UN confidential eller EU restricted, gör MSB en självständig bedömning om informationen omfattas av sekretess eller inte enligt svensk lag och hanterar informationen därefter. Avsändarens klassificering är dock en viktig bedömnings- grund för MSB när myndigheten har att avgöra om uppgiften om- fattas av sekretess eller inte. Såvitt MSB känner till har det inte hänt att någon röjt känsliga uppgifter som hanteras inom ramen för myndighetens internatio- nella samarbete för fred och säkerhet. Det kan emellertid inte ute- slutas att sådana uppgifter röjts. Konsekvenserna av ett sådant röjande beror på vilken typ av uppgifter som röjs, till vem uppgif- terna sprids och hur de därefter används. Nedan följer ett antal exempel på de konsekvenser ett röjande av känsliga uppgifter skulle kunna få. •Bristande förtroende för och svensk personal, vilket kan försvåra möjligheterna att delta i framtida samarbeten eller be- gränsar möjligheterna att fortsatt få ta del av känsliga uppgifter. •Försvårande av den pågående insatsens genomförande och genom- förandet av framtida insatser. •Ökade säkerhetsrisker för svensk personal i internationella insatser.