sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Extra viktigt är att elever som har en funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom får uppleva delaktighet. Dessa elever får ofta stöd från många olika personer och professioner. Planering och be- slut som rör barn ska alltid grunda sig på samtal med barnen själva och med deras föräldrar. Elever med funktionsnedsättning har ofta många olika kontakter och träffar många olika professioner för att få sitt behov av stöd tillgodosett. De personer som eleven möter byts ut allteftersom tiden går. Personalomsättning kan leda till en bristande kontinuitet i arbetet, varför det är viktigt att det finns dokumentation om vad eleven och elevens vårdnadshavare anser för att undvika att de måste redogöra för sin situation och sina behov om och om igen. 14http:///framgangsfaktorer/individcentrerat-arbetssatt 15Projektet växtkraft (2011). Bättre stöd när barn och ungdomar är delaktiga. Lyssna på oss! Skolmiljöns betydelse för närvaro Regleringen av elevers och vårdnadshavares inflytande och delaktighet En av grundpelarna i är att barn har rätt att ut- trycka sig i alla frågor som rör dem och att deras åsikter ska till- mätas betydelse i relation till deras ålder och mognad.17 Argument för barns rätt till stöd för att utöva sin rättighet att kommunicera finns också att hämta i FN:s konvention om rättigheter för per- soner med funktionsnedsättning,18 där skyldigheten att stödja barn att utöva sin rätt att komma till tals betonas: Konventionsstaterna ska säkerställa att barn med funktionsnedsättning har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör dem, varvid deras åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till deras ålder och mognad på lika villkor som för andra barn, och att de för att utöva denna rättighet erbjuds stöd anpassat till funktionsnedsättning och ålder. Enligt skollagen ska elever ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareut- veckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras infly- tande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlät- tas.19 Vidare finns regleringar om elevskyddsombud både i skollagen och i arbetsmiljölagen (1977:1160). Närmare regleringar finns även i föreskrifter.20 Skollagen anger att elevföreträdare och övriga elever ska ges till- fälle att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse samt att elevskyddsombud, elevrådsrepresentant och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget.21 Även vårdnadshavare för elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet ska erbjudas möjlighet 17 FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 12. 18 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, artikel 7:3. 194 kap. 9 § skollagen. 20Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2015:7) om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljö- arbete genom elevskyddsombud. 214 kap. 11 § skollagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro till inflytande över utbildningen22 och vid varje skolenhet ska det finnas ett eller flera forum för samråd med elever och vårdnadshavare. Där ska sådana frågor behandlas som är viktiga för enhetens verk- samhet och som kan ha betydelse för eleverna och vårdnadshavarna. Inom ramen för ett eller flera sådana forum ska eleverna och vård- nadshavarna informeras om förslag till beslut i sådana frågor som ska behandlas där och ges tillfälle att komma med synpunkter innan beslut fattas. Rektorn ansvarar för att det finns forum för samråd.23 Det är även viktigt att eleverna och vårdnadshavarna informeras om vad som gäller i fråga om inflytande och samråd. Enligt allmänna råd om arbetet med att främja när- varo och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan bör rektorn se till att det bedrivs ett arbete på skolan för att främja närvaron och att eleverna är delaktiga i arbetet.24 Närvaro påverkas bland annat av faktorer som rör elevernas arbetsmiljö som t.ex. aspekter som rör trygghet och studiero. En del förhållanden i skolan känner eleverna bäst till, såsom hur långa rasterna efter idrotten bör vara för att man ska hinna byta om och komma till nästa lektion, hur det sociala klimatet är mellan elever när inga lärare finns i närheten osv. 7.2.2Utredningens bedömning om behovet av en nationell utbildning för elevskyddsombud Utredningens bedömning: bör ges i uppdrag att ta fram innehåll i en nationell utbildning för elevskyddsombud och svara för att information om utbildningen sprids till skol- huvudmän. Huvudmannen bör erbjuda elevskyddsombuden den nationellt framtagna utbildningen på sina skolor. 224 kap. 12 § skollagen. 234 kap. 13 § skollagen. 24Skolverket (2012). Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärds frånvaro i skolan. Skolmiljöns betydelse för närvaro Skälen för utredningens bedömning Från och med årskurs 7 i och i gymnasieskolan har elev- erna rätt att medverka i skolans arbetsmiljöarbete genom att utse elevskyddsombud. Eleverna ska bjudas in i arbetsmiljöarbetet på i stort sett samma villkor som personalens skyddsombud och företräda eleverna samt verka för en bra arbetsmiljö på skolan. Även yngre elever ska ges möjlighet att delta i arbetsmiljöarbetet men omfatt- ningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbets- miljöarbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och förutsätt- ningar i övrigt (6 kap. 17 § arbetsmiljölagen). Det är inte möjligt för alla elever att känna till arbetsmiljölag- stiftningen och rättigheter kring t.ex. ljud, ljus, luft etc. Det här är kunskap som ett utbildat elevskyddsombud som förstår sin roll i det systematiska arbetsmiljöarbetet kan bidra med. Av arbetsmiljölagen framgår att det ska finnas minst två elev- skyddsombud för varje årskurs 7–9 i och 7–10 i special- skolan. har tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen.25 inledde en flerårig nationell tillsynsinsats mot skolan (Skoltillsynen 2013–2016) där både skolhuvudmän och skolor inspekterades av . I första hand lägger vikt vid att undersöka om skolhuvudmännen har ett fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete. Fokus i de olika inspektionerna varierar beroende på vad som är problematiskt hos den organisation eller skola som besöks. De skolformer som berörs av inspektionerna är förskole- klass, grund- och gymnasieskolan samt grund- och gymnasiesär- skolan. Vid inspektioner på grund- och gymnasieskolor efterfrågar specifikt om skolenheten har elevskyddsombud och om dessa har fått kunskaper för uppdraget och ges möjlighet att medverka i samverkan enligt sjätte kapitlet i arbetsmiljölagen.26 Ett elevskyddsombud har rätt att få utbildning för att klara sitt uppdrag och enligt ska utbildningen ges i början av elevskyddsombudets mandatperiod. Utbildningen ska ge grund- läggande kunskaper om arbetsmiljöarbete och de regler som finns 25Förordning (2007:913) med instruktion för . 26www.av.se/arbetsmiljoarbete-och-inspektioner/inspektioner-utredningar-och-kontroller/ inspektion/aktuella-inspektioner/skoltillsynen-2013-2016/ Skolmiljöns betydelse för närvaro Enligt 6 kap. 18 § arbetsmiljölagen är det huvudmannen för utbildningen som ska se till att elevskyddsom- buden får den utbildning och den ledighet som behövs för uppdra- get. Rektorn ska organisera och bedriva arbetsmiljöarbetet på skol- enheten så att elevskyddsombudens deltagande underlättas. Rektorn ska även informera eleverna och personalen på skolenheten om vilka elevskyddsombud som eleverna har utsett och informera alla elever på skolenheten om rätten för elevskyddsombuden att delta i arbetsmiljöarbetet.27 Enligt är framgångsfaktorer i verksamheten med elevskyddsombud att det finns ett etablerat system för elev- demokrati (t.ex. elevråd) samt ett genuint och långsiktigt engage- mang från skolledningen.28 Det saknas uppgifter om hur många elevskyddsombud det finns. I en medlemsenkät till elevkårers medlemsorganisationer uppgav enbart av grundskolorna att det finns elevskydds- ombud. I utredningens kontakter med Elevkårer framkom- mer att organisationen anser att de elevskyddsombud som finns inte får en adekvat utbildning. Utredningens bedömning är att det finns behov av en nationell utbildning för elevskyddsombud. Innehållet i utbildningen bör en- ligt utredningens bedömning vara nationellt framtagen och den bör tas fram av i samråd med exempelvis . bör även informera om utbildningen och dess innehåll. Huvudmannen kan själv organisera utbildningen, t.ex. med stöd av organisationer som Elevkårer eller andra aktörer. Huvud- män har enligt arbetsmiljölagen ansvar för att elevskyddsombud får den utbildning som behövs och enligt utredningens bedömning bör huvudmanen och skolan regelbundet genomlysa situationen i fråga om antalet elevskyddsombud på respektive skola för att kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav. 277–9 §§ föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud. Skolmiljöns betydelse för närvaro En trygg och stimulerande lärandemiljö är en viktig förutsättning för att barn och elever ska kunna utveckla kunskaper och värden. Trygghet är en central förutsättning för att elever på bästa sätt ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Forskning visar att skolor som arbetar förebyggande med frågor knutna till den pedagogiska miljön, såsom sociala relationer och en positiv skolmiljö ger sina elever bättre förutsättningar att nå goda skolresultat.29 Lärarnas förmåga till ledarskap har stor betydelse för arbetsmiljön och samhörigheten i klassrummet. Rädda, otrygga elever har helt enkelt svårare att ta in ny kunskap, inte minst i de fall där rädsla och otrygghet leder till frånvaro i skolan.30 Det är skolans och ytterst rektorns ansvar att skapa trygghet och studiero i skolan. En viktig förutsättning för detta är att elever, lärare och annan personal känner ett gemensamt ansvar och har re- spekt för varandra i skolan samt att skolan även involverar elever- nas vårdnadshavare i arbetet med att skapa gemensamma utgångs- punkter för en trygg skolmiljö.31 Utredningens intervjuer med rektorer för 14 skolor samt enkät om elevhälsans arbete med frånvaro visar på att skolans arbete med trygghet och studiero upplevs som en viktig förutsättning för att främja närvaro och förebygga frånvaro. Kränkningar, diskriminering och trakasserier är vanliga orsaker till frånvaro, vilket utredningen redogör för i kapitel 6. Regleringen av trygghet och studiero Enligt skollagen ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studie- ro.32 I arbetsmiljölagen finns bestämmelser om krav på en god arbets- miljö som även är tillämpliga på skolans verksamhet, eftersom den som genomgår utbildning inom skolväsendet i vissa fall likställs med en arbetstagare enligt arbetsmiljölagen.33 29Håkansson, J. & , D. (2012). Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. 30Skolinspektionen (2105). Fördjupad analys av skolenkäten. 2009/10:165. 325 kap. 3 § skollagen. 331 kap. 3 § arbetsmiljölagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro Framtagandet av gemensamma ordningsregler är en del av det förebyggande arbetet som genomsyrar hela verksamheten. Ordnings- regler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under med- verkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler.34 Det finns dock situationer när de förebyggande åtgärderna inte är tillräckliga och där skolan kan behöva använda de disciplinära åt- gärder som finns i skollagen för att skapa en god studiemiljö. Disciplinära åtgärder som regleras i skollagens femte kapitel är: Tillfällig omplacering av en elev Tillfällig placering av en elev vid en annan skola Avstängning i vissa obligatoriska skolformer Olika slags avstängning i de frivilliga skolformerna. I förarbetena till skollagen anges, att rektor och lärare, för att komma till rätta med en akut och besvärlig situation kan besluta om t.ex. tillfälliga omgrupperingar av elever inom klassrummet, eller att ge elever tillsägelser. Andra åtgärder som faller in under bestäm- melsens tillämpningsområde är utvisning och kvarsittning. Vidare anförs i förarbetena att åtgärden endast får vidtas om den står i rimlig proportion till åtgärdens syfte och övriga omständigheter samt att den inte får kränka elevens integritet och värdighet. För- arbetena anger även att samma regler ska gälla för skolor med offentliga och enskilda huvudmän och särskilt framhålls att åtgär- derna alltid ska vara inriktade på att förbättra elevens framtida upp- trädande – inte vara en bestraffning för elevens tidigare uppträdande. Syftet med de åtgärder som vidtas ska alltid vara att förbättra skol- situationen såväl för den elev som är föremål för åtgärder som för övriga elever. Självklart får åtgärderna inte heller inskränka elever- nas grundläggande fri- och rättigheter enligt regeringsformen. 34 5 kap. 5 § skollagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro Åtgärder får t.ex. aldrig riktas mot en elev på grund av att eleven har använt sig av sin grundlagsskyddade rätt till yttrandefrihet och informationsfrihet. Att åtgärderna ska vara försvarliga med hänsyn till deras syfte innebär bland annat att kollektiv bestraffning aldrig kan komma i fråga, vilket redan följer av de principer som gäller för den svenska rättsordningen i stort.35 Det finns brister i skolornas arbete med trygghet och studiero Många skolor lyckas bra i arbetet med trygghet och studiero, men olika undersökningar visar att det är långt ifrån alla. Kränkningar och bristande studiero är vanligt förekommande och detta medför att elever och lärare inte får rätt förutsättningar för att fullfölja skol- ans uppdrag. publicerade Skolinspektionen en fördjupad analys om trygghet, vilken baserades på resultat i den s.k. skolenkäten . Enkäten genomförs i skolor som ska bli föremål för tillsyn. Antalet skolor med redovisade resultat för årskurs 5, 9 och gymnasieskolans år 2 och som ingick i analysen var 245. Enligt analysen uppgav av alla de tillfrågade eleverna i grund- och gymnasieskolan att de inte kände sig trygga. Det är en andel som motsvarar ungefär 90 000 elever i svensk skola. Upplevd otrygghet påverkar skolupplevelsen i stort och de mest otrygga eleverna har genomgående en långt mer negativ upplevelse av sko- lan, exempelvis avseende sitt eget inflytande över undervisningen och studiemiljön.36 Andelen elever som känner sig trygga varierade mellan de skolor som ingick i undersökningen. Som lägst var an- delen , som högst . Enligt Skolinspektionen utmärks skolor med en hög andel trygga elever av att man har: Respekt för varandras olikheter Ömsesidig respekt mellan elever och lärare Ett aktivt/målinriktat arbete mot kränkande behandling Vuxna på skolan som reagerar om de får reda på att en elev blivit kränkt 2009/10:165. 36Skolinspektionen (2015). Fördjupad analys av skolenkäten. Skolmiljöns betydelse för närvaro Få (eller inga) elever som är rädda för andra elever Få (eller inga) elever som är rädda för personal på skolan. I skolenkätens resultat framgår ett betydelsefullt samband mellan i vilken grad eleverna uppfattar att de vuxna på skolan reagerar mot kränkningar och hur trygga de känner sig i skolan, vilket belyser vikten av ett aktivt och medvetet förebyggande arbete mot kränk- ningar och för en trygg miljö på skolorna. Resultat från Skolinspektionens regelbundna tillsyn visade även att en av de vanligaste bristerna finns i arbetet med trygg- het och studiero, där sex av tio av de grundskolor som varit föremål för tillsyn brister. I stor utsträckning gäller det här brister i skolor- nas arbete mot kränkande behandling. Det främjande och förebygg- ande arbetet ska beskrivas i verksamhetens plan mot diskriminering och kränkande behandling, men Skolinspektionen menar att dessa planer ofta är otillräckliga. När det saknas strategier för att kartlägga och bemöta kränkande behandling blir det svårt att veta om åtgär- derna är tillräckliga för att ge effekt.37 Rädda Barnen38 har tagit fram en lista på 15 punkter som kan göra skolan till en tryggare plats: 1.Alla måste vara med. Hela skolans personal, elever och föräldrar. 2.Inför nolltolerans mot trakasserier och kränkande behandling. 3.Skapa gemensamma ordningsregler för språkbruk och bemö- tande. 4.Ge eleverna ansvar som får konkreta resultat, som att vara med och bestämma vad skolans pengar ska användas till. 5.Ta fram planen mot kränkande behandling och diskriminering tillsammans. 6.Alla elever ska vara med och påverka. Stötta elever som nor- malt inte tar plats så att deras röster hörs. 7.Ta hjälp av elever för att hitta de miljöer som upplevs som otrygga. 37Skolinspektionen (2015). Regelbunden tillsyn 2014. 38Rädda barnen, /Documents/vad-vi-gor//utbildning-och-skola/ checklista-15-tips.pdf Skolmiljöns betydelse för närvaro 8.Arbeta långsiktigt med hela personalgruppen. En vuxen eldsjäl räcker inte. 9.Schemalägg ett rastvänsystem för att bygga relationer med eleverna och ta dem på allvar. Utvärdera det med jämna mellan- rum. 10.Börja samarbeta tidigt, så att alla känner varandra om det hän- der något. 11.Hitta olika sätt att mötas i skolan som passar olika föräldrar. 12.Ge lärarna handledning i hur man engagerar och bemöter föräld- rar. 13.Ge all skolpersonal fortbildning kring nätet och sociala medier. 14.Tänk in nätet i planen mot kränkande behandling och diskri- minering. 15.Lär av eleverna! De är experter på sina liv och vet vad som gäller . Enligt utredningens mening är det nödvändigt att elever, lärare och annan skolpersonal känner ett gemensamt ansvar för arbetsmiljön på skolan och har respekt för varandra för att skolmiljön ska präglas av trygghet och studiero. Elevernas ska ges möjlighet att delta i ut- formningen av lärandemiljön, till exempel genom att medverka i ut- arbetandet av ordningsregler. Det är även viktigt att skolan samarbetar med elevernas vårdnadshavare för att skapa gemensamma förut- sättningar för en trygg skolmiljö. Utredningens intervjuer med rektorer för 14 skolor samt enkät om elevhälsans arbete med frånvaro visar på att skolans arbete med trygghet och studiero upplevs som en viktig förutsättning för att främja närvaro och förebygga frånvaro. Enligt utredningen är det viktigt att läraren vid utvecklingssam- tal eller vid andra samtal med elev och elevens vårdnadshavare ge eleven möjlighet att beskriva hur han eller hon upplever skolsitua- tionen i fråga om trivsel, trygghet och studiero i syfte att på ett tidigt stadium uppmärksamma eventuella riskfaktorer för kränkningar eller andra problem som eleven upplever. Skolmiljöns betydelse för närvaro 7.2.4Kränkningar, diskriminering och trakasserier kan och ska förebyggas Brister i skolans arbete med trygghet och studiero kan leda till kränk- ningar, diskriminering och trakasserier. Detta kan i sin tur resultera i frånvaro, vilket utredningen närmare redogör för i kapitel 6, Risk- faktorer för frånvaro. Regleringen av kränkande behandling, diskriminering och trakasserier Bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling finns i skol- lagens sjätte kapitel. Med kränkande behandling avses i detta sam- manhang ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet.39 Av förarbetena till bestämmelserna framgår bland annat att med krän- kande behandling avses mobbning och liknande beteenden som kan utgöras t.ex. av tillmälen som gäller övervikt eller hårfärg. Det kan också handla om annat än verbala nedsättande omdömen, så som att knuffa eller rycka någon i håret eller sätta krokben för någon. Även psykiska kränkningar genom t.ex. utfrysning omfattas av ut- trycket kränkande behandling.40 En huvudman ska enligt 6 kap. 6 § skollagen se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare föreskrifter om det finns i 6 kap. 7 och 8 §§ skollagen. I 7 § regleras att huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att före- bygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. I 8 § föreskrivs en skyldighet att upprätta en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen mot kränkande behandling ska innehålla en redogörelse för vilka åtgärder som ska påbörjas eller genomföras . En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genom- 396 kap. 3 § skollagen. 2009/10:165. Skolmiljöns betydelse för närvaro förts ska tas in i efterföljande års plan. En huvudman eller personal får enligt 6 kap. 9 § skollagen inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är enligt 6 kap. 10 § skollagen skyldig att anmäla detta till rektorn. En rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen.41 Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skä- ligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt skollagens 6 kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet.42 Om huvud- mannen eller personalen inte uppfyller sina skyldigheter att vidta aktiva åtgärder enligt 7–11 §§ ska huvudmannen enligt 6 kap. 12 § skollagen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränk- ning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. Skadestånd för kränkning i andra fall än vid repres- salier lämnas dock inte om kränkningen är ringa. I en tvist om skadestånd får Skolinspektionen som part föra talan för ett barn eller en elev som medger det.43 Enligt diskrimineringslagen innebär diskriminering att en elev direkt eller indirekt missgynnas av skäl som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, könsöverskridande identitet eller ut- tryck, etnisk tillhörighet, religion eller trosuppfattning, funktions- 41Skyldigheten för lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn samt skyldigheten för förskolechef eller rektor som får känne- dom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten att anmäla detta till huvudmannen ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasse- rier på sätt som avses i diskrimineringslagen, se 6 kap. 10 § andra stycket skollagen. 426 kap. 11 § skollagen. 436 kap. 15 § skollagen. Skolmiljöns betydelse för närvaro hinder, sexuell läggning eller ålder.44 Eftersom diskriminering handlar om missgynnande förutsätter det någon form av makt hos den som utför diskrimineringen. I verksamheterna är det huvudmannen eller personalen som kan göra sig skyldig till diskriminering. Barn och elever kan inte diskriminera varandra i juridisk bemärkelse. Trakasserier enligt diskrimineringslagen är ett uppträdande som kränker någons värdighet och som har samband med någon av dis- krimineringsgrunderna kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etniskt tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- hinder, sexuell läggning eller ålder.