sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Föräldrapenning i samband med barns födelse och vid adoption ska enligt utredningens förslag kunna lämnas längst till och med den fjortonde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen eller efter den tidpunkt då adoptivföräldrarna har fått barnet i sin vård. Det är således såväl som med den föreslagna regleringen fråga om en relativt kortvarig ledighet som inte bör påverka en arbets- givares förutsättningar i alltför stor utsträckning. Detta talar än mer för att en kortare anmälningstid än bör kunna godtas av en arbetsgivare, särskilt eftersom det enligt nuvarande bestämmelser om motsvarande ledighet bedöms vara tillräckligt att ledigheten anmäls i förväg. Utredningen gör bedömningen att någon ändrad reglering om anmälningsskyldigheten i föräldraledighetslagen inte är nödvändig. 7.12Snabbhetspremien ska tas bort Bedömning: Skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten vid vård av barn och den särskilda beräkningsgrunden för föräldra- penning för tid före det att barnet har fyllt bör inte ändras. Förslag: Den del av den särskilda beräkningsgrunden som ger ett förlängt skydd för föräldrapenning vid ny graviditet och adoption (snabbhetspremien) ska tas bort. 7.12.1SGI-skydd vid vård av barn och särskild beräkningsgrund för föräldrapenning Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) upphör enligt 26 kap. 18 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, att gälla om en person gör ett avbrott i sitt förvärvsarbete . Detta gäller dock inte alla förvärvsavbrott. Lagstiftaren har ansett att vissa för- värvsavbrott är särskilt skyddsvärda och för dessa finns regler som innebär att SGI:n skyddas. Ett sådant förvärvsavbrott är föräldra- ledighet. Enligt 26 kap. 15 § SFB har en förälder som är helt eller del- vis ledig från arbetet för vård av barn rätt att behålla sin SGI fram till barnets ettårsdag. Bestämmelsen innebär att en förälder under bar- nets första levnadsår kan avstå från förvärvsarbete och ändå få ersätt- ning för inkomstbortfall på den nivå som svarar mot den tidigare in- komsten. Enligt allmänna råd (RAR 2002:2) om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid fortsätter SGI- skyddet att gälla även om föräldern i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och under den tiden får föräldrapenning. För att en förälder som är helt ledig från arbetet ska anses vara ledig i oavbruten följd bör han eller hon ta ut totalt minst . Den förälder som är delvis ledig bör ta ut ett proportionellt färre antal föräldrapenningdagar än den som är helt ledig. (Se de allmänna råden till 26 kap. 15 § SFB.) Någon lagregel som motsvarar det allmänna rådet finns inte utan detta har utvecklats i rättspraxis. Det lagreglerade SGI-skyddet i 26 kap. 15 § SFB och det skydd som följer av det allmänna rådet påverkar inte bara nivån på föräldrapenningen utan även nivån på till exempel sjuk- penningen och den tillfälliga föräldrapenningen. För föräldrapenning finns utöver nu nämnda regler ett förlängt skydd i 12 kap. 27 § SFB. Skyddet innebär att även om förälderns SGI sänks efter barnets ettårsdag får föräldern som minst behålla den tidigare nivån på föräldrapenningen fram till dess att barnet fyl- ler (s.k. särskild beräkningsgrund för föräldrapenning). Den särskilda beräkningsgrunden utgör alltså inget SGI-skydd utan är ett skydd mot att föräldrapenningen sänks. Detta förlängda skydd gäller enligt 12 kap. 29 § SFB även i det fall en kvinna är gravid på nytt in- nan barnet är eller skulle ha varit och . Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter att det föregående barnet fötts eller adopterats. Bestämmelsen i 12 kap. 29 § SFB innebär att föräldrarna behåller föräldrapenningens ursprungliga ersättningsnivå om de har förkortat arbetstiden eller slutat förvärvsarbeta mellan två barns födelse. Föräldra- penning kan på detta sätt utges för det nya barnet fram till dess att det fyller . Även för det tidigare barnet beräknas föräldrapen- ningen på detta sätt, dels under graviditeten med det nya barnet, dels fram till dess att det nya barnet fyller . Reglerna om SGI-skydd vid vård av barn omfattade från början en period och avsåg endast kvinnor (SOU 1982:36, s. 119 f.). Syftet med reglerna var att tillförsäkra förvärvsarbetande kvinnor ett bibehållet försäkringsskydd efter barnets födelse även om de inte återupptog förvärvsarbete. Regelverket har därefter ändrats varvid bland annat skyddstiden har förlängts. Reglerna fanns från början i ett cirkulär som Riksförsäk- ringsverket gav ut men reglerades i Riksförsäk- ringsverkets kungörelse (RFFS 1980:3) om sjukpenningrundande in- komst i samband med föräldraledighet. Kungörelsen upphävdes 1986 när reglerna infördes i lag. ändrades även skyddstiderna (prop. 1984/85:78, s. 79 f.). Den tid under vilken SGI:n inte får sänkas förkortades från till efter bar- nets födelse. Orsaken var att föräldrarna ansågs överkompenserade eftersom de även kunde få andra förmåner än föräldrapenning beräk- nad efter en högre SGI än inkomstförlusten. infördes den särskilda beräkningsgrunden och föräldrarna fick en bibehållen rätt till föräldrapenning enligt den tidigare nivån efter barnets födelse. Tiden för det fortsatta skyddet vid ny graviditet förlängdes från till (bestämmelsen fick sin nuvarande ut- formning 1995, se prop. 1993/94:220, s. 45 f.). I förarbetena till när skyddsreglerna infördes i lag framhålls att det är viktigt att föräldrarna har kvar hela försäkringsskyddet när barnet är litet när föräldrarna gör avbrott i uttag av föräldrapenning på grund av sjukdom eller tillfälligt arbete (ibid. s. 80). Vidare betonas att regelverket ska vara utformat så att föräldrarna kan få föräldrapenning med belopp motsvarande tidi- gare inkomst även vid ytterligare barns födelse. Utöver detta ges i för- arbetena inte någon närmare motivering om behovet av inkomstskyd- det och de valda tidpunkterna för skyddet. I ett slutbetänkande från beskrivs hur SGI-skyddet vid vård av barn bygger på dels en princip om att det trots förvärvsavbrottet finns en anknytning till förvärvslivet, dels en princip om att gynna ökat barna- födande (SOU 2003:50, s. 43 f.). 7.12.2Snabbhetspremien bör tas bort men övriga skyddsregler bör behållas oförändrade Det finns ett fortsatt behov av skyddsregler Utredningen kan konstatera att reglerna om SGI-skydd vid vård av barn och den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning ger föräldrarna en ersättning med ett högre belopp än vad inkomstbort- fallet ger anledning till. Regelverket utgör alltså ett avsteg från in- komstbortfallsprincipen. Ett mycket generöst inkomstskydd, med långa skyddstider, leder till att sambandet mellan arbetsinkomst och ersättning från försäkringen minskar och att det finns risk för över- kompensation från socialförsäkringen i relation till förälderns fak- tiska inkomstbortfall. Utredningen anser att det även fortsatt finns ett särskilt skyddsbehov för en förälders SGI när ett förvärvsavbrott sker på grund av vård av barn. Förutsättningarna att kombinera familjeliv och arbetsliv ökar med de skyddsregler som finns. Skyddet spelar en viktig roll för att göra det möjligt för föräldrarna att vara föräldralediga utan att riskera att förlora inkomstskydd vid till exem- pel sjukdom. Inkomstskyddet gynnar därmed dels kontakten med arbetslivet, dels ett högt barnafödande. Utan skydd, eller med en mycket kort skyddstid, skulle hushållet löpa en stor ekonomisk risk om föräldern blev sjuk under föräldraledigheten och inte hade rätt till ersättning i form av exempelvis sjukpenning. Det är därför rim- ligt att föräldern har ett sådant skydd denne är föräldra- ledig med ett litet barn. En effekt av ett vidsträckt inkomstskydd är emellertid att det kan minska incitamenten till förvärvsarbete och att det kan påverka arbetsutbudet negativt. Det är vanligt att föräldrarna planerar för- äldraledigheten utifrån det skydd som reglerna ger. En tidigare hel- tidsarbetande förälder kan med god planering behålla en SGI baserad på heltidsarbete trots att t.ex. deltidarbetet är av mer stadigvarande karaktär. Inkomstskyddet kan slå över i överkom- pensation t.ex. vid uttag av sjukpenning och tillfällig föräldrapenning (SOU 2003:50, s. 91). Men även föräldrapenningens nivå kan sakna en stark koppling till det tidigare heltidsarbetet. Detta är en omständighet som kan tala för att skyddstiderna inte bör vara för omfattande. En kortare skyddstid för SGI:n skulle kunna leda till att föräldrar använder föräldrapenningen mer koncentrerat till barnets tidiga år än vad som är fallet eftersom möjligheterna till indivi- duell anpassning blir mindre. Krav på ett mer intensivt uttag av för- äldrapenning skulle möjligen även kunna öka incitamenten till en jämställd fördelning mellan föräldrarna av föräldraledigheten efter- som en högre intensitet i uttaget skulle krävas även av pappor från en tidigare tidpunkt än . Å andra sidan skulle en kortare skyddstid för SGI:n kunna påverka hushållen till att spara fler dagar med för- äldrapenning i början av barnets liv för att sedan ta ut dem mer in- tensivt efter det att det ordinarie skyddet upphört. På så sätt möjlig- görs en längre föräldraledighet. Det är med andra ord möjligt att hushållen reagerar på flera olika sätt vid en förändring av regelverket. Exakt hur reglerna påverkar föräldrarna är svårt att förutse. Värt att notera i sammanhanget är också att det ettåriga skyddet för SGI:n påverkar män och kvinnor olika. Kvinnor, som oftare använder föräldrapenning under barnets första levnadsår, omfattas i högre utsträckning av SGI-skyddet under sin föräldraledighet än vad män generellt sett gör, som oftare börjar sin ledighet senare i barnets liv och behöver använda föräldrapen- ningen mer intensivt för att ha samma skydd vid exempelvis sjuk- dom. En sänkning av gränsen för SGI-skydd skulle därmed påverka kvinnors situation mer än mäns och innebära en minskad flexibilitet och minskad trygghet för dem om de inte anpassar sitt uttag av för- äldrapenning till att motsvara nedsättningen av arbetstiden. Fler kvinnor än män har dock ersättning på grundnivå och SGI-skyddet berör enbart de kvinnor som har en intjänad rätt till högre föräldra- penning. En förlängning av skyddet skulle därför innebära ett star- kare skydd under framförallt mäns föräldraledighet. Regelverket är dock könsneutralt utformat, och möjlighet finns att fördela ledigheten på annat sätt, liksom att förlänga skyddet ge- nom att anpassa uttaget av föräldrapenning till arbetets nedsättning. Det finns flera olika möjligheter för att behålla SGI-skyddet genom att använda föräldrapenning i oavbruten följd (se ovan). Föräldern kan vara helt ledig och använda hel föräldrapenning eller arbeta halv- tid och använda föräldrapenning på halvtid. Reglerna upplevs av många föräldrar som svåra att överblicka och kräver planering. För att förlänga SGI-skyddet efter barnets ettårsdag måste föräldrarna även ha kvar tillräckligt många dagar kvar för att möjliggöra ett mer intensivt uttag. Konsekvenserna av att missa en period med föräldra- penning eller ta ut föräldrapenning i ”fel” omfattning kan bli stora för föräldern och för hushållet. En invändning som ibland har framförts mot den nuvarande åldersgränsen för det icke-villko- rade SGI-skyddet (dvs. det skydd som inte kräver uttag av föräldrapenning i viss omfattning) är att åldersgränsen skiljer sig mot den åldersgräns om arton månader som finns i 5 § föräldraledighets- lagen (1995:584), förkortad FLL; och som gäller vid rätt till hel ledighet utan föräldrapenning (se SOU 2003:50; SOU 2005:73). In- vändningen har i huvudsak avsett att det hade varit bättre om regel- verken hade samma åldersgränser eftersom det skulle underlätta för föräldrarna att inte behöva förhålla sig till olika åldersgränser. Det har även framförts att då föräldern har rätt till hel ledig- het från arbetet enligt FLL måste förälderns anknytning till arbetet ses som stark och det är därför rimligt att även skyddet för SGI:n är omfattande (SOU 2003:50, s. 93). Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning gör det möjligt för en förälder som har fått en sänkt SGI att fortsätta få för- äldrapenning baserad på sin tidigare, högre, inkomst. Det gynnar föräldrar som efter föräldraledighet återgått till sitt arbete i lägre om- fattning än tidigare och som väljer att återgå till en period med föräldraledighet på hel- eller deltid. Den särskilda beräknings- grunden kan därmed tillämpas när föräldrar inte skyddar sin SGI genom att använda föräldrapenning i oavbruten följd. Eftersom för- äldrar generellt är måna om att skydda sin SGI, och föräldrapenning- uttag dessutom är nödvändigt för mer omfattande rätt till ledighet från arbetet efter det att barnet är arton månader, så har den särskilda beräkningsgrunden ofta en något begränsad betydelse. Men för de föräldrar som inte har ett arbete att återgå till efter ettårsdagen skulle en sänkt SGI och en sänkt nivå på föräldrapenningen, vilket blir fal- let utan skyddsreglerna, kunna få stora konsekvenser för hushållets ekonomi. Det gäller inte minst SGI-skyddet vid vård av barn som inte bara påverkar nivån på föräldrapenningen utan även sjukpen- ningen och den tillfälliga föräldrapenningen. De föräldrar som under heltidsledighet mist sin SGI, t.ex. för att de inte känt till de möjlig- heter som finns för att få ett fortsatt skydd, skulle riskera sin försörj- ning utan möjligheten att få behålla tidigare nivå på föräldrapenning- en enligt den särskilda beräkningsgrunden. Inkomstskyddet för för- äldrapenning är ett skyddsnät och möjliggör ett flexibelt användande av försäkringen. Det är en viktig beståndsdel för möjligheterna att använda försäkringen och kombinera arbetsliv och familjeliv. När barnen är små är det också vanligt att föräldrar väljer att re- ducera sin arbetstid , eller att föräldrarna varvar arbete och ledighet. Då är det en trygghet för föräldrarna att veta att föräldrapenningen är skyddad fram till tvåårsdagen. Hur länge för- äldrarna väljer att vara föräldralediga är bland annat beroende av antalet dagar med föräldrapenning, möjligheten till ledighet utan för- äldrapenning, fördelningen av dagar och ledighet mellan föräldrarna samt normerna kring återgång i arbete och optimal förskolestart. Skyddsreglerna för SGI bidrar till att koncentrera föräldrapenning- uttaget efter det att barnet har fyllt och den särskilda be- räkningsgrunden för föräldrapenning kan antas ha viss betydelse för den omständigheten att föräldrapenninguttaget är som störst fram till tvåårsdagen, dvs. den tid då nivån på föräldrapenningen är skyd- dad oavsett om föräldern arbetar, studerar, söker arbete eller är för- äldraledig. Det är svårt att med närmare exakthet ange hur korta eller långa skyddstiderna skulle behöva vara för att ge goda möjligheter för för- äldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv och inte styra föräldrarna för starkt mot deltidsarbete eller ge en överkompensa- tion från socialförsäkringssystemet. Tidsgränser kan bli normerande, men behovet av föräldrapenning och föräldraledighet, på hel- eller deltid, är stort under barnets två första levnadsår. Det är därför rimligt med ett omfattande skydd för föräldrapenningen och SGI:n . Utredningen lämnar i tidigare avsnitt förslag som syftar till att dels koncentrera både mäns och kvinnors uttag av föräldrapenning till barnets tidiga år, dels styra uttaget mot en mer jämn fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet. Skydds- regeln för SGI bidrar ytterligare till att koncentrera uttaget av för- äldrapenning efter barnets ettårsdag, som den särskilda beräkningsgrunden skyddar föräldrars försörjning med för- äldrapenning då vården av barnet är som mest intensiv och föräldern kan behöva gå ned i arbetstid . Utred- ningen gör bedömningen att nuvarande skyddsregler i huvudsak är väl avvägda och att skyddet för den sjukpenninggrundande inkoms- ten vid vård av barn och den särskilda beräkningsgrunden för för- äldrapenning bör behållas oförändrade. Snabbhetspremien särskiljer sig från det övriga skyddsreglerna När det gäller den del av den särskilda beräkningsgrunden som gäller vid ny graviditet och adoption och som regleras i 12 kap. 29 § SFB gör utredningen dock en annan bedömning. Bestämmelsen kallas ofta snabbhetspremien eftersom den ger förmånliga villkor för för- äldrapenning när en kvinna snabbt blir gravid på nytt. Införandet av snabbhetspremien har fått den oavsedda konsekvensen att inter- mellan födslarna har förkortats märkbart i (se t.ex. m.fl. 2006, s. 2). sågs en markant ökning av andelen nyfödda barn där åldersskillnaden till det närmaste syskonet var mindre än (SCB 2003, s. 20 f.). Bland de kvinnor som fick sitt första barn under den senare delen av , var det vanligaste avståndet till det nästkommande barnet 36 månader. Kvinnor och män har fått barn tätare än . har det tagit innan hälf- ten av förstagångsföräldrarna fått sitt andra barn, vilket kan jämföras . Mediantiden mellan barnen har dock varierat . Kvinnor och män fick barn allt tätare , mindre tätt lågkonjunktur och tätare igen . Tiden mellan första och andra barnet var i allmänhet kortare än mellan andra och tredje barnet (2017a). Snabbhetspremien bedöms således haft en påverkan på familjeplaner- ingen som även andra faktorer har betydelse (se t.ex. SCB 2017b). Genom denna effekt särskiljer sig dock snabbhetspremien från det övriga inkomstskyddet. Det finns vissa risker med för täta födelseintervall. Risken för att barnet föds för tidigt eller har en låg födelsevikt och risken för en svår förlossning ökar om kvinnan blir gravid från det första barnets födelse (Conde-Agudelo m.fl. 2006; och 2014). () rekommenderar att födelseintervallet, dvs. från det första barnets födelse till dess att kvinnan blir gravid på nytt, är 24 månader och att intervall kortare än 18 månader bör undvikas (WHO 2005). Det har tidigare funnits vissa indikationer på att täta födelseintervall kan ha negativa konse- kvenser för barnens framtida kognitiva förmågor och även föräldrar- nas hälsa (och 2014). En ny studie på svenska data visar dock inte på några medel- eller långsiktiga negativa effekter av korta födelseintervall på kognitiva förmågor eller för vissa socio- ekonomiska utfall som till exempel antalet år i utbildning, inkomster, risk för arbetslöshet eller risk för att bli mottagare av ekonomiskt bistånd (Barclay och Kolk 2017). Kortare födelseintervall kan vara ett nödvändigt medel för att föräldrarna ska kunna få det antal barn de önskar eftersom medelåldern för förstföderskor har stigit. En sidoeffekt av snabbhetspremien är att den i praktiken kan fun- gera som en drivkraft för kvinnor att arbeta deltid eller kanske inte alls återvända till arbetsmarknaden mellan graviditeterna. En längre sammanhängande frånvaro från arbetet kan medföra att föräldern halkar efter i löne- och karriärutveckling och kan även få konsekven- ser för pensionen och för den långsiktiga fördelningen av betalt och obetalt arbete. Som redogjorts för har det omfattande del- tidsarbetet bland kvinnor konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor. Med nuvarande regler kan föräldrapenningen base- ras på ett heltidsarbete som ligger mycket tillbaka i tiden. En tidigare heltidsarbetande kvinna kan med god planering ha möjlighet till föräldrapenning på en hög nivå i rad trots att föräl- dern enbart arbetat deltid mellan graviditeterna. Enligt utredningens mening finns det mot denna bakgrund skäl för att ta bort snabbhets- premien i 12 kap. 29 § SFB. Ett borttagande kan leda till att kvinnor i större utsträckning arbetar heltid mellan graviditeterna vilket skulle kunna minska den ojämlika fördelningen mellan obetalt och betalt arbete och öka den ekonomiska självständigheten för kvinnor, på kort och på lång sikt. Utredningen lämnar därför ett sådant förslag. 7.13Utformningen av 240-dagarsvillkoret för rätt till ersättning på sjukpenningnivån ska ändras Förslag: Till följd av att lägstanivån inom föräldrapenningen slopas ska villkoret för rätt till ersättning på sjukpenningnivå ändras (240-dagarsvillkoret). I stället för att hän- visa till lägstanivån för föräldrapenning, ska det uttryckligen anges att det belopp som villkoret hänvisar till är . med föräldrapenning måste en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldra- penning uppfylla ett kvalificeringsvillkor för att ha rätt till ersättning på sjukpenningnivån. Villkoret regleras i 12 kap. 35 § 1 socialförsäk- ringsbalken, förkortad SFB, och innebär att föräldern före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ska ha varit försäkrad för sjukpenning enligt 6 kap. 6 § 3 SFB, dvs. försäk- rad genom arbete. Vidare ska föräldern under hela ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning enligt 12 kap. 24 § SFB, dvs. en sjukpenning på . Om dessa förutsättningar inte är uppfyllda lämnas föräldrapenning enligt grundnivån, dvs. Detta gäller även i andra fall då hel föräldrapenning på sjukpenningnivån inte överstiger 250 kro- För en förälder som omfattas enbart av den arbetsbase- rade föräldrapenningen krävs att kvalificeringsvillkoret är upp- fyllt även för att få föräldrapenning på grundnivån. Föräldrar som enbart är försäkrade för bosättningsbaserad föräldrapenning får för- månen på grundnivå . medför att hela kvalifikationstiden kan fullgöras genom arbete i ett annat medlemsland (se HFD 2012 ref. 44 I). Kvalificeringsvillkoret fanns redan i den moderskapsförsäkring som infördes . För rätt till ersättning i form av tilläggspenning krävdes att kvinnan minst före barnets födelse, eller den beräknade tidpunkten för denna, varit försäkrad för sjukpenning överstigande en viss nivå (prop. 1973:47, s. 45 f.). Villkoret tillkom för att undvika att blivande mammor påbörjade ett arbete under graviditeten enbart i syfte att få en högre föräldrapenning (ibid. s. 23; prop. 1984/85:78, s. 59 f.). Vid införandet av föräldraförsäkringen 1974 fördes villkoret över till den nya försäkringen. förkortades kvalifikationstiden (prop. 1984/85:78, s. 59 f.). Detta efter- som det ansågs oskäligt att blivande mammor gick miste om en ersätt- ning på en högre nivå trots att de påbörjat ett förvärvsarbete inom den första graviditetsmånaden, dvs. normalt sett innan de hade fått sin graviditet konstaterad. Kvalificeringsvillkoret innebär att föräldern måste ha arbetat innan barnet föds för att få ersättning på sjukpenningnivån med föräldrapenning. Föräldrarna kan på grund av villkoret inte tillfälligt ta ett arbete för att höja ersätt- ningsnivån för föräldrapenningen. Kvalificeringsvillkoret gäller inte för föräldrapenning som lämnas (jfr 12 kap. 39–41 §§ SFB). kan ersättning alltså lämnas utan villkor om viss tids arbete före barnets födelse. Eftersom föräldraförsäkringen i denna del är en försäkring för inkomstbortfall vid vård av barn är det enligt utredningens mening rimligt att ha kvar ett kvalificeringsvillkor för rätt till ersättning. För att värna inkomstbortfallsprincipen bör det alltså fortfarande motverkas att föräldrar tar ett arbete under gravidi- teten enbart i syfte att få en högre föräldrapenning. En invändning som ibland riktas mot kvalificeringsvillkoret är att det visserligen är neutralt utformat, men att det i högre utsträckning får effekter för kvinnors ersättningsnivå eftersom de oftast tar ut för- äldrapenning först i barnets liv. Villkoret har inte samma betydelse för männens ersättningsnivå eftersom de med nuvarande uttagsmöns- ter i större utsträckning än kvinnor använder föräldrapenning senare i barnets liv. Å andra sidan förlorar män ofta mer ekonomiskt på att vara föräldralediga eftersom de i genomsnitt har en högre inkomst än kvinnor. En effekt av kvalificeringsvillkoret är att kvinnors och mäns möjligheter att få föräldrapenning baserad på sin tidigare inkomst skiljer sig åt. En lösning på detta vore att individualisera villkoret så att det gäller oavsett när föräldrapenningen tas ut.