sou · H5B324 · 2017-03-28 00:00:00 — 2008/09:62, F-skatt åt fler. 2008/09:138, Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljö- arbetet, m.m. 2009/10:48, Åtgärder med anledning av Lavaldomen. 2009/10:120, Trygghetssystemen för företagare. 2010/11:89, Ändrade regler om övertid och skyddskommitté. 2011/12:69, Genomförande av vägarbetstidsdirektivet för egen- företagare. 2011/12:178, Lag om uthyrning av arbetstagare. 2013/14:234, Sanktionsavgift för överträdelse av bestämmel- serna om cabotagetransport på väg. 2014/15:6, Minskat svartarbete i byggbranschen. 2016/17:107, Nya utstationeringsregler. PwC (2015), The Sharing Economy, Consumer Intelligence Series. RVO Bygg & anlegg (2016), Årsrapport . Fondet for regionale verneombud i bygge- og anleggsbransjen. , restaurant (2016), Årsrapport . Fondet for regionale verneombud i hotell, restaurant og . Rönnmar, M. (2004), Arbetsledningsrätt och arbetsskyldighet – En komparativ studie av kvalitativ flexibilitet i svensk, engelsk och tysk kontext, Juristförlaget i . (2015), , E. och , Akademikers arbetsmarknad. Vilka är de och hur går det för dem? SCB (2006), Fokus på näringsliv och arbetsmarknad , Utflyttning av produktion inom den svenska industrin. SCB (2008), Vad utmärker en framgångsrik entreprenör? SCB (2012), Fler män än kvinnor i bemanningsbranschen, Statistik- nyhet från SCB . SCB (2013), Globala värdekedjor och flytt av verksamhet. SCB (2014a), Företagens ekonomi 2014, Statistiska meddelanden NV 19 . SCB (2014b), Fokus på näringsliv och arbetsmarknad , Flytt av verksamhet till andra länder. SCB (2014c), Undersökning om visstidsanställda, en undersökning som gjordes september–, beställd av Arbets- marknadsdepartementet. SCB (2015a), Företagens utgifter för IT och marknadsföring 2014, Statistiknyhet . SCB (2015b), Utvecklingen av tidsbegränsat anställda, Statistiska meddelanden AM 110 . SCB (2016a), Kortperiodisk sysselsättningsstatistik, 3:e kvartalet 2016, Statistiska meddelanden AM 63 . SCB (2016b), Företagens utgifter för IT och marknadsföring 2015, Statistiknyhet . SCB (2016c), Sysselsatta efter näringsgren 2006–2015, Statistiska meddelanden AM 110 . SCB (2017a), Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar, Export och import av varor och tjänster (–), uppdaterad . SCB (2017b), Arbetsmarknadssituationen för hela befolkningen 15–, 2016, Statistiska meddelanden AM 12 . SCB och Företagarna (2016), statistikunderlag inkommet till ut- redningen från Företagarna . Schmid-Drüner, M. (2016), The Situation of Workers in the Collaborative Economy, European Parliament, Department A: Economic and Scientific Policy. Sekretariatet for regionale verneombud, : Uppgifter om regionale verneombud, mejl till utredningen . Sigeman, T, och , E. (2013), Arbetsrätten – en översikt, sjätte upplagan, . (2013), Rapport om effekterna av den ändrade orda- lydelsen i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), dnr 131-165148-13/113. (2016), Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet, Uppdrag i regleringsbrevet 2016, del- rapport, dnr 1 31 129651-16/113. 2015/16:80, En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. SOU 1972:86, Bättre arbetsmiljö. SOU 1973:7, Trygghet i anställningen. SOU 1976:1, Arbetsmiljölag. SOU 1990:49, Arbete och hälsa. SOU 1992:116, och uthyrning av arbetskraft. SOU 1993:81, Översyn av arbetsmiljölagen. SOU 1995:2, Arbetsföretag. En ny möjlighet för arbetslösa. SOU 1998:115, Distansarbete. SOU 2003:21, Konstnärerna och trygghetssystemen. SOU 2006:44, Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. SOU 2007:43, Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställar- ansvar, byggarbetsplatser m.m. SOU 2008:89, Trygghetssystemen för företagare. SOU 2008:123, Förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen. SOU 2009:44, Integritetsskydd i arbetslivet. SOU 2011:5, Bemanningsdirektivets genomförande i . SOU 2011:52, Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. SOU 2014:55, Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring – Del I. SOU 2015:38, Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. SOU 2015:65, Om – en antologi om digitaliser- ingens möjligheter. SOU 2015:83, Översyn av lex . SOU 2015:86, Mål och myndighet – En effektiv styrning av jämställd- hetspolitiken. SOU 2015:91, Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden. SOU 2016:72, del 1, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. Stangler, C. (2016), : How Many Gig Economy Workers Are There, Really?, , material tillgängligt på report-how-many-gig-economy-workers-are-there-really- 2255765 []. social utvärdering, SBU (2015), Arbetsmiljöns betydelse för hjärt-kärlsjukdom. En systematisk lit- teraturöversikt, nr 240. Statskontoret (2015a), Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken, Statskontoret 2015:2. Statskontoret (2015b), Att göra eller köpa? Om outsourcing av statlig kärnverksamhet, Statskontoret 2015. Steinberg, M. (2004), Skyddsombud i allas intresse – en rättsveten- skaplig studie, . Steinberg, M. (2013), Skyddsombuds- och arbetsmiljöombudsrätt, fjärde upplagan, . (2016), Exclusive: See How Big the Gig Economy Really Is, artikel från , material tillgängligt på []. Sundararajan, A. (2016), The Sharing Economy, The End of Employ- ment and the of Crowd-Based Capitalism, . (2016), Taxitjänsten Uber Pop lägger ner i , , material tillgängligt på []. (2003), material tillgängligt på /arbetsmarknadens-parter-genomfor-for-forsta-gangen-ett- europeiskt_553487.html []. (2005), /2005. Vart tar jobben vägen? – obalans på arbetsmarknaden. (2016), . Rekrytering – när teknikutveckling och digitalisering förändrar jobben. och i (2016), Tids- begränsade anställningar på svensk arbetsmarknad – en kartlägg- ning av förekomsten, behoven och hur de används. (2010), Outsourcing av producenttjänster, Ekonomisk debatt nr 6, 2010, årgång 38. TCO (2017), mejl till utredningen . (2016), VB: Statistik om , mejl till utredningen . , material tillgängligt på medlemsformaner/faktureringsservice/ []. Teknikföretagen (2015), Teknikföretags inhyrning av personal 2015 – En kartläggning av inhyrning från bemannings- och konsult- företag. Thörnquist, A. (2013), Falskt egenföretagande – ett fenomen i arbets- marknadens gråzon, Arbetarhistoria 2013:3–4. Thörnquist, A. (2015), False Self-Employment and Other Precarious Forms of Employment in the ”” of the Labour Market, and Industrial Relations, 2015, 31(4). Tillväxtanalys (2008), Näringslivets tillstånd 2008 – Tjänsteparadox skapar tillväxt, (ITPS, nu- mera Tillväxtanalys). Tillväxtanalys (2013a), Ekonomiska kriser och friställning av arbets- kraft – erfarenheter från 1990-talskrisen och finanskrisen, Working paper/PM 2013:25. Tillväxtanalys (2013b), Outsourcing och offshoring av FoU i globala värdekedjor, Working paper/PM 2013:10. Transportstyrelsen (2014), Uppdrag att redovisa fördjupade analyser om regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg, 2. Konkurrens- villkor/cabotagetransporter 4. Beställaransvar, delredovisning, dnr TSV 2013–2006. Twitter, material tillgängligt på src=hash []. Unionen (2013), Unionens branschbarometer . Unionen (2016), Plattformsekonomin och den svenska partsmodellen. Urb-its hemsida, , material tillgängligt på []. , B. och , E. (2016), Who and where are the flexible workers? Exploring the current diffusion of telework in , , Work and Employment, 2016, 31:1. Vingård, E. (2015), En kunskapsöversikt – Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro, Forte. , M. m.fl. (2005), Temporary employment and health: a review, , 2005:34. (2014), Vismas outsourcingbarometer , material tillgängligt på kommuner-fortsaetter-laegga-ut-administration-973828 []. Waenerlund, A.-K. (2013), Temporary employment and illness, . (2016), Outsourcad journalistik, . Wingborg, M. (2016), Den tredelade arbetsmarknaden – Om olika anlitandeformer och möjligheten till socialt skydd, Underlags- rapport till analysgruppen Arbetet . Wingborg, M. (2017), Egenanställningar – den svenska partsmodellens ingenmansland, Futurion . AD 1934 nr 179. AD 2005 nr 16. AD 2006 nr 24. AD 2012 nr 90. AD 2013 nr 92. Employment Tribunals, , dom , , Farrar & Others v Uber (mål nr 2202551/2015 & Others). dom (mål nr C-161/07), Kommissionen mot . dom (mål nr C-577/10), Kommissionen mot . dom (mål nr C-413/13), FNV Kunsten Informatie en Media mot . , mål C-341/05 (begäran om förhandsavgörande). , mål C-434/15 (begäran om förhandsavgörande). , Vilnes och andra mot (dom ). , Brincat och andra mot (dom ). , RÅ 2010 not 38 och HFD 2016 ref. 46. Kammarrätten i dom (mål nr 3059-09) och dom (mål nr 911-15). Kammarrätten i , dom (mål nr 3006-15). Kammarrätten i , dom (mål nr 3157-11) och dom (mål nr 3054-14). Kammarrätten i , dom (mål nr 273-12). Regeringens beslut (dnr N2001/1832/ARM). dom (mål nr B 7473-08). Arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv En särskild utredare ska se över vissa frågor som har identifierats vid framtagandet av den nya arbetsmiljöstrategin. Syftet med utred- ningen är att ta fram ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet. kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar, dvs. vilka trender och nya former för arbete som förekommer i , analysera och bedöma om gällande bestämmelser om arbets- miljöansvar är ändamålsenliga med tanke på det moderna arbets- livets utmaningar, och se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogen- heter och i denna del utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdragen att kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar och att analysera gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar ska redo- visas . Uppdraget att se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter ska redovisas . En ny nationell strategi för arbetsmiljöpolitiken Regeringen har tagit fram en ny nationell strategi för arbetsmiljö- politiken –2020 (skr. 2015/16:80). Strategin utgår från det moderna arbetslivets utmaningar och möjligheter och har arbetats fram i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Arbetsmiljölagen (1977:1160) har gradvis anpassats till nya om- ständigheter och problem i samhället. Vid framtagandet av den nya arbetsmiljöstrategin har några frågor identifierats där ytterligare ändringar i arbetsmiljöreglerna kan behöva göras för att lagen ska svara mot de utmaningar som det moderna arbetslivet ställer. Uppdraget att kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar Det moderna arbetslivet innebär nya företeelser som inte fanns eller var lika vanliga när arbetsmiljölagen trädde i kraft . Några av trenderna är att tidsbegränsade anställningar har blivit vanligare än tidigare och att inhyrd arbetskraft används i större utsträckning. väljer i högre grad att lägga ut produktionen utanför det egna företaget och köper tjänster istället för att ha egna anställda (outsourcing). Inom vissa branscher blir s.k. falska egenföretagare allt vanligare, dvs. personer som utger sig för att vara egenföretag- are men som egentligen borde betraktas som anställda. Likaså har det i vissa branscher blivit vanligt med långa underentreprenörs- kedjor. Ett relativt nytt inslag på den svenska arbetsmarknaden är egen- anställningsföretag, där företagen säger sig ta fullt arbetsgivaransvar medan den egenanställde bedriver en självständig verksamhet. Ett annat inslag är företag som möjliggör transaktioner av varor och tjänster mellan andra aktörer, i vissa fall utan att anse sig ta rollen som arbetsgivare. Detta kan ske med hjälp av ny teknik, t.ex. internet- baserade verktyg i form av plattformar, webbsidor och mobil- applikationer, och är ett exempel på den utveckling som ibland kallas delningsekonomi. Som ett svar på behovet av flexibla lös- ningar på arbetsmarknaden har även nya anställningsformer och andra nya sätt att organisera arbetet vuxit fram. Exempel är personal- och arbetsdelning, tillfälligt arbete, it-baserat mobilt arbete, s.k. portföljarbete och folkentreprenad (crowd-work). Nya arbetsformer kan innebära såväl möjligheter som utma- ningar ur ett arbetsmiljöperspektiv. Vissa trender och nya former för arbete har tidigare behandlats i några olika sammanhang av bl.a. , , , Eurofound och i Europeiska unionens rådsslutsatser om en ny arbetsmiljö- agenda. Det står alltså klart att olika trender och nya former för arbete förekommer, men det saknas en uppdaterad och bred kart- läggning av vilka utmaningar det moderna arbetslivet i inne- bär. kartlägga vilka trender och nya former för arbete som förekom- mer i , kartlägga hur vanliga de är och inom vilka branscher de före- kommer, och redovisa utmaningarna med dem, sett ur ett arbetsmiljöperspektiv och med fokus på ansvaret för arbetsmiljön. Utredaren får i sin kartläggning, om det bedöms lämpligt, belysa förekommande trender och nya former för arbete på även andra sätt än utifrån hur vanliga de är och var de förekommer. Utredaren bör i sin kartläggning och redovisning, om det bedöms lämpligt, belysa relevanta skillnader mellan arbetstagare när det gäller exem- pelvis kön, ålder och nationell bakgrund. Uppdraget att analysera om gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar är ändamålsenliga Det moderna arbetslivet innebär flexibla lösningar på arbetsmark- naden, vilket kan ha positiva effekter på sysselsättningen genom att det blir enklare att matcha efterfrågan och utbud av arbetskraft. Det kan dock även innebära att arbetsmiljöansvaret för enskilda personer riskerar att falla mellan stolarna. Detta kan leda till ohälsa, arbetsolyckor och i värsta fall dödsolyckor. I vissa situationer kan det vara oklart om någon är arbetstagare i arbetsmiljölagens mening, eller om personen är en uppdragstagare eller självständig företagare. upplever de inblandade aktörerna att det är oklart vem som har arbetsmiljöansvar och vad arbetsmiljöansvaret faktiskt innebär. Det finns även aktörer som inte vill ta sitt arbetsmiljöansvar och som utnyttjar eventuella oklarheter i regelverket för att ta genvägar och vinna konkurrensfördelar, till priset av en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagens arbetstagarbegrepp definieras inte i lagen utan har sin grund i praxis. En bedömning av om någon är arbets- tagare får göras från fall till fall utifrån omständigheterna. Arbets- miljöansvaret ligger sedan huvudsakligen på arbetsgivaren. Dennes ansvar har med tiden kompletterats med att även flera andra ansvars- subjekt har ett arbetsmiljöansvar, för att krav med stöd av arbets- miljölagen ska kunna ställas på den som har det faktiska inflytandet över olika delar av arbetsmiljön. Beställaransvar lyfts ibland fram som ett möjligt sätt att minska risken för att arbetsmiljöansvaret för enskilda personer faller mellan stolarna. Begreppet har ingen enhetlig definition och används med varierande innebörd i olika sammanhang. Som konstaterades i betän- kandet Bättre arbetsmiljöregler II (SOU 2007:43) bör arbetsmiljö- ansvaret placeras hos den som har kompetens, resurser och prak- tiska möjligheter att lösa arbetsmiljöproblemen. kan det vara en beställare, men det behöver inte alltid vara så. I en rapport om arbetsmiljöansvar i entreprenad- och inhyrningssituationer (dnr A2014/3401/ARM) lämnade förslag om beställaransvar och angav att ett syfte med rapporten var att reger- ingen skulle tillsätta en utredning så att verkets förslag utreddes vidare. Det är tveksamt om just ett beställaransvar är det bästa sättet att svara upp mot det moderna arbetslivets utmaningar. Det behövs en förnyad och heltäckande analys av reglerna om arbetsmiljöansvar. analysera och bedöma om gällande bestämmelser om arbets- miljöansvar är ändamålsenliga med tanke på det moderna arbets- livets utmaningar, och redovisa eventuella brister i regelverket som behöver åtgärdas för att ansvarsfördelningen för arbetsmiljön ska fungera på ett ändamålsenligt sätt. Utredaren bör i sin bedömning av om gällande bestämmelser är ändamålsenliga bl.a. beakta bestämmelsernas tydlighet (vem som har vilket ansvar och vad det innebär), lämplighet (den som har det faktiska inflytandet över arbetsmiljön bör ha ansvaret för att vidta åtgärder för att komma tillrätta med brister i den) och tillsynsbar- het. Utredaren får i sin redovisning av brister i regelverket, om det bedöms lämpligt, belysa frågan om arbetstagarbegreppet. Uppdraget att se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter Vid framtagandet av arbetsmiljöstrategin har det lyfts fram att flexibla lösningar på arbetsmarknaden, en ökad rörlighet över nationsgränser och minskande antal fackligt anslutna arbetstagare kan leda till att samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare inte fungerar som det är tänkt i arbetsmiljölagen. På vissa arbetsställen utses inte lokala skyddsombud och det finns inte heller alltid regionala skyddsombud. Konsekvensen är att det finns arbetsställen som saknar skyddsombud. Skyddsombudens verksamhet anses avgörande för att det systematiska arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser ska fungera, så den risk som uppmärksammas är att det inte finns en fungerande samverkan kring arbetsmiljön där det behövs för att förebygga ohälsa, arbetsolyckor och i värsta fall döds- olyckor. En av grundtankarna med arbetsmiljölagen är att tyngdpunkten i arbetsmiljöarbetet ska ligga i det lokala samarbetet. Bestämmel- serna om lokala skyddsombud kompletterades av regler om regionala skyddsombud för att stärka arbetsmiljöarbetet på mindre arbetsställen. Möjligheten att utse regionala skydds- ombud har vidgats med tiden, likaså har deras befogenheter ökat. Enligt gällande rätt gäller två förutsättningar för att en arbetstagar- organisation får utse ett regionalt skyddsombud: dels ska en skydds- kommitté inte ha tillsatts, dels ska den aktuella arbetstagarorganisa- tionen ha en medlem på arbetsstället. Regionala skyddsombud har samma befogenheter som lokala skyddsombud, dvs. huvudsakligen den s.k. hänvändelserätten och stoppningsrätten. Just medlemskravet har i betänkandet Bättre arbetsmiljöregler II (SOU 2007:43) lyfts fram som problematiskt när det gäller det ökande antalet rörliga eller tillfälliga arbetsplatser och branscher med allmänt stor omsättning av anställda. Utredningen föreslog ett alternativt krav till medlemskravet som innebar att ett regionalt skyddsombud skulle få utses om arbetstagarorganisationen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren på arbetsstället. Utredningens förslag i denna del ledde inte till några ändringar i arbetsmiljölagen. Regeringen anser att de regionala skyddsombuden har en viktig roll i att uppmärksamma arbetsmiljörisker när det gäller arbetsställen som saknar ett organiserat lokalt skyddsarbete i form av lokala skyddsombud eller skyddskommittéer. Det finns därför skäl att på nytt se över deras tillträdesrätt och befogenheter. ta ställning till om regionala skyddsombud ska få utses även för arbetsställen där medlemskravet inte uppfylls, analysera och bedöma om de regionala skyddsombudens befogen- heter i så fall är ändamålsenliga med tanke på det moderna arbets- livets utmaningar, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Förslag som lämnas ska rymmas inom befintliga resurser och myn- dighetsstrukturer. Utredaren ska beakta principen om att de en- skilda anställningsavtalen eller kollektivavtal är grunden för skydds- ombudens verksamhet. Utredaren ska också beakta syftet med samverkansreglerna och de regionala skyddsombudens verksamhet och undvika att föreslagna ändringar innebär att skyddsombuden får en myndighetsliknande tillsynsroll. Utredaren får i sin utred- ning, om det bedöms lämpligt, belysa frågan om huruvida regionala skyddsombud ska ha andra befogenheter än lokala skyddsombud. Utredaren bör i sammanhanget beakta betänkandet Översyn av lex (SOU 2015:38). Utredaren ska analysera kostnader och konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och internationella åtaganden. Utredaren ska även beakta . Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska föra en dialog med företrädare för arbetsmarknadens parter, och andra relevanta myndigheter, organi- sationer och berörda intressenter. Utredaren ska också föra dialog med andra relevanta utredningar och beakta relevant arbete som pågår inom och EU. Uppdragen att kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar och att analysera gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar ska redovisas . Uppdraget att se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter ska redo- visas . Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (A 2016:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1). Enligt utredningens direktiv består uppdraget av tre delar. De två första delarna – en kartläggning av det moderna arbetslivets utmaningar och en analys av gällande bestämmelser om arbetsmiljöansvar – ska enligt utredningens direktiv redovisas . Den tredje delen av uppdraget – att se över de regionala skydds- ombudens tillträdesrätt och befogenheter – ska redovisas . Utredningstiden för de två första delarna av uppdraget förlängs. Uppdraget ska därmed redovisas i sin helhet . Rapport: Trender i arbetslivet En undersökning för , Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv Arbete på Drygt hälften () av de som arbetar har använt modern teknik (bärbar annan plats: dator, läsplatta, smartphone etc) för att kunna arbeta på en annan plats än där de normalt utför sitt Detta är vanligare bland män, personer i region , kombinatörer1 och de som är födda utomlands, än bland övriga. Omfattning: Merparten () av de som arbetat på annan plats med hjälp av sådan teknik, gör det eller mindre – ofta (). Platser: Arbete på annan plats med hjälp av modern teknik utförts framför allt hemma (svarar att det är där de i så fall arbetar), men även i relativt stor utsträckning på allmänna färdmedel () och hos kund (). Att arbeta på allmänna färdmedel eller på kaféer/restauranger är vanligare bland personer i region än bland personer i övriga regioner. Positivt: Det som upplevs som mest positivt med att arbeta på annan plats med hjälp av modern teknik är flexibiliteten () och den personliga friheten (). En liten andel () tycker att det inte finns något positivt med det. Vi kan se att personer mellan i större utsträckning än övriga svarar att det är positivt för att det är lättare att få ihop arbete och privatliv. Personer i region svarar i större utsträckning än personer i övriga regioner att en av de mest positiva sakerna är att det sparar restid. 1Kombinatörer=Med kombinatör avses i denna rapport personer som kombinerar flera arbeten. Negativt: Det som upplevs som mest negativt med att arbeta på annan plats med hjälp av modern teknik är att ständigt vara nåbar/alltid tillgänglig/aldrig ledig (), men även dålig nätuppkoppling och andra tekniska problem (), brist på social gemenskap () och svårigheter att arbeta disciplinerat (). En tiondel () tycker att det inte finns något negativt med det. De som inte De som inte använt modern teknik för att kunna arbeta på en annan plats än arbetar på där de normalt utför sitt arbete, fick svara på om de har möjlighet att göra det. annan plats: svarar att de inte har denna möjlighet, och av dessa skulle ungefär hälften inte heller vilja ha en sådan möjlighet. Landstingsanställda svarar i större utsträckning än övriga att de inte har möjlighet att arbeta på annan plats. Av de som inte använt modern teknik för att kunna arbeta på en annan plats än där de normalt utför sitt arbete, men som svarat att de har möjlighet att göra det, är det som också skulle vilja utnyttja denna möjlighet. Arbete via digitala plattformar Försökt få Totalt har försökt att få uppdrag via digitala plattformar. Detta uppdrag: motsvarar ca 272 000 +/- 29 000 personer 2. Att ha sökt denna typ av uppdrag är vanligare bland 16-24-åringar och män än bland äldre och kvinnor. Det är också vanligare i än i övriga . Det är även vanligare bland personer födda utomlands och bland personer med privat arbetsgivare.