sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Långsiktighet måste få vara grunden för utformandet av tids- planer, regelverk och finansiella ramar. Tid måste ges för de för- beredelser som krävs. Regler att medlen ska vara förbrukade under budgetåret är kontraproduktiva och måste ersättas med ett system där utbetalda medel får disponeras som krävs för att genomföra det som är ändamålet med medlen. Satsningar behöver sträcka sig än en mandat- period, och behöver därför arbetas fram i politisk samsyn för att undvika ryckighet. Det måste ligga ett tydligt ansvar på de som får stimulansmedel att de ska ingå i en tydlig plan så att det som sker med stimulansmedel kan leva vidare. Möjligheten till kunskapsutveckling måste tas tillvara. FoU- miljöer och universitet bör involveras från start. Lagstiftningsändringar kan stödjas med stimulansmedel för att öka fokus på implementeringen. Ett exempel på det är stimulans- medlen för att implementera värdegrundparagafen. Kompetensutvecklingen inom vård och omsorg av äldre personer är ett permanent åtagande, och kan inte bedrivas i projektform. Det bör finnas en nationell plan för det långsiktiga arbetet och samspel mellan statlig nivå, nationella och kommuner- nas utbildningsväsende.62 62 Wånell, . Statliga stimulansåtgärder för att främja kvalitén i äldreomsorg. (2016). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03). content/uploads/2015/10/Stimulansmedelsrapporten-2.pdf (hämtad ). 7Den äldre personen och vård och omsorg I det här kapitlet ger jag en bakgrund till vad som formar förut- sättningarna för vården och omsorgen om äldre personer och som vi behöver ta vårt avstamp i för en nationell kvalitetsplan. Jag inleder med vem den äldre personen som har vård och omsorg är, där jag visar på att det är olikheterna som är det gemensamma. Olikheter beroende på att man haft olika livslopp. Olikheter bero- ende av kön. Olika villkor beroende av utbildning och inkomst. Det skiljer i hälsa och medellivslängd. Vården och omsorgens vardag finner vi främst bland ensamboende, oftast äldre kvinnor, och de stora utmaningarna ligger i att tillgodose en sammanhållen och trygg vård och omsorg för de som har många och sammansatta behov. Att även då, när man är beroende av andra, få fortsätta att leva ett så självständigt liv som möjligt. 7.2Vem är ”den äldre”? Att tala om ”äldre personer” är att tala om något som egentligen inte finns, annat än sett till kronologisk ålder, att någon är äldre än någon annan. Men ålder säger inte så mycket om vem just hen är. I den här utredningen avser jag med ”äldre” personer de som har fyllt . Spännvidden inom gruppen ”äldre” är stor. Mellan en 65- åring och en 105-åring skiljer det , vilket inrymmer nära tre generationer. Den äldre personen och vård och omsorg När media skriver om ”äldre” omnämns äldre personer som en grupp snarare än som individer och generaliseringar är vanliga.1 Vi föds som original och dör som kopior är ett talesätt, men det är helt fel. Snarare skulle man kunna hävda det motsatta. Ja, egent- ligen är det förstås så att vi föds olika. Och genom livet blir vi bara mer och mer olika. Tillvaron som äldre person påverkas av en rad olika faktorer, som personlighet, vad man har arbetat med, utbild- ning, ekonomi, boende, familjesituation, intressen, aktiviteter, hälsa och var i världen man växt upp. Synen på ålderdom är kulturellt betingad. I vår kultur känner ingen att man fått en komplimang om någon säger att ”ja, du ser riktigt gammal ut”. En bakgrund till detta är nog inte bara ett förhärligande av ungdomen och den unga kroppen utan också en rädsla för den del av livet när krafterna avtar, hälsan blir sämre, och för det slut som gäller oss alla, döden. kallas lite skämtsamt pensionärstillvaron för den andra tonårsåldern – försörjd, inget arbete och begränsat med ansvar. De flesta nypensionerade personer har att se fram mot 15– 20 friska år, som många fyller med ”fritid” – som resor, träd- gårdsarbete och att passa barnbarnen. Men skillnaderna i förut- sättningar är stora, vad gäller t.ex. ekonomi, familj och hälso- situation. Många olika faktorer styr, som kön, social klass, livsstil och etnicitet. Den del av pensionärstiden då hen i huvudsak klarar sig själv benämns ibland den tredje åldern (den första åldern är barn- och ungdomstiden, den andra åldern när man är familjebildare och yrkesverksam). Åren i livets slut då man är beroende av andra kallas ibland med ett begrepp lånat från den brittiske sociologen för den fjärde åldern.2 Olika sjukdomar och funktionsned- sättningar kan göra det allt svårare för mig vara den som bestäm- mer över mitt eget liv. Det är främst i den fasen av livet som det är aktuellt med vård och omsorg. För den äldre personen handlar det om att anpassa sig till den nya livssituationen av att vara beroende av andra. Två miljoner tysta röster – analys av hur äldre människor och vård och omsorg om äldre beskrivs i media . content/uploads/sites/6/2016/09/Tva%CC%8A-miljoner-tysta-ro%CC%88ster.pdf (hämtad ). The emergence of the third age. Ageing and Society 7:133–160, 1987. Den äldre personen och vård och omsorg omsorgen om en äldre person handlar det om att stärka dennes förmågor, se möjligheter och skapa trygghet. Att hjälpa hen att behålla så mycket som möjligt av sitt gamla liv, intressen och kontakter. Detta är inte minst viktigt när den äldre personen på grund av kognitiva svårigheter får svårt att själv ta initiativ och att planera sin tillvaro. ställs frågan vid vilken ålder man blir ”äldre-äldre” det vill säga den fas av livet som kan betecknas som den fjärde åldern. Frågan blir konkret när förslag ställs att viss vård eller omsorg ska vara tillgänglig för alla efter en viss ålder. Sanningen är att den fjärde åldern kan inträda när som helst i livet, och lika väl när man fyller som när man fyller . Det vi vet är att det inträffar tidigare för personer med låg utbildning och inkomst än för perso- ner med hög utbildning och inkomst. Skulle rätten till viss typ av vård och omsorg knytas till ålder borde det vara till hur länge man har kvar att leva, vilket vi ju dessbättre inte vet något om. Det är i livet man behöver och får vård och omsorg. 7.3Befolkning och typ av hushåll Antalet personer ökar. Från dagens nästan två miljoner personer som är beräknas antalet öka till 2030 med drygt 0,4 miljoner, och till 2060 med cirka 1,2 miljoner. Att antalet äldre personer ökar är inte något nytt, ökningen var stor också . har antalet personer som är ökat med . Ökande antal och andel i de äldsta åldersgrupperna När det gäller utmaningar för vården och omsorgen om äldre personer ligger fokus inte på alla som fyllt utan snarare på de äldsta åldersgrupperna. fanns det drygt 141 000 personer som var , vilket då var av befolkningen. var antalet drygt 500 000, andelen . beräknas antalet passera en miljon. har antalet prognostiserats till cirka 1,2 miljoner personer, som då beräknas utgöra av befolkningen (tabell 7.1). Den äldre personen och vård och omsorg ökar hela befolkningen, varför andelen personer ökar relativt marginellt under den nu överskådliga tiden , från till . Prognosen är en andel om . Det är något fler åldrarna och kvinnor (tabell 2). kvinnor () än män () i uppåt. Av de som fyllt är sju av tio Källa: SCB, egen bearbetning. Var tredje person som är eller äldre bor ensam. Att kvinnorna dels i genomsnitt lever längre än männen, dels vanligen är gifta/sammanboende med en partner som är man och som är äldre än de själva innebär att en betydligt högre andel kvinnor i åldern är ensamboende än männen. är de ensamboende i majoritet bland kvinnorna, medan det för männen först är efter 90 som det är fler ensamboende än sammanboende män. Den äldre personen och vård och omsorg Det saknas data om hur många som lever tillsammans i olika typer av familjekonstellationer. bor tillsammans med barn.3 Det har skett en nedgång i andelen ensamboende bland de äldre personerna . Detta beror främst på att allt fler äldre personer har sin partner kvar i livet. Detta är i sin tur ytterst resultatet av att allt fler ingick giftermål och framåt, något som sammanföll med det tilltagande samboendet. Även i åldern skaffar sig allt fler en partner, med en stark uppgång de senaste två årtiondena.4 Sannolikheten för att bo nära sina barn är större i städerna än på landsbygden. Över tid synes fler äldre personer och barn bo nära varandra. Närheten underlättar en ömsesidig hjälp.5 7.4Så bor äldre personer Från att äldre personer bodde sämre än andra åldersgrupper har de äldre personerna inte sämre bostads- standard än andra åldersgrupper. De flesta bor tvärtom i bostäder med en god bostadsstandard, och är mer nöjda med sitt boende än yngre personer.6 Men detta är inte hela bilden. En majoritet bor i en bostad där hen inte kan komma ut, eller röra sig inom bostaden, utan att behöva gå i trappor. Hen riskerar att bli fånge i sitt eget hem. Var tredje äldre bor ensam. /sv_/Hitta- statistik/Artiklar/Var-tredje-aldre-bor-ensam/ (hämtad ). Var tredje äldre bor ensam. /sv_/Hitta- statistik/Artiklar/Var-tredje-aldre-bor-ensam/ (hämtad ). Äldre, generationsperspektiv och sociala nätverk. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den- äldre_Webb.pdf (hämtad ). Äldre, infrastruktur och boende. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på upp- drag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Det ordinära boendet7 är det vanligaste för äldre personer, även högt upp i åldrarna. Av alla som är eller äldre bor i ordinärt boende. I åldrarna och uppåt är andelen , och först i åldrarna bor mer än hälften i särskilt boende.8 Över hälften av de personer som fyllt 65 bor i egnahem, en dryg femtedel i bostadsrätt och lika många i hyresrätt. Fler kvinnor än män bor i flerbostadshus med bostads- eller hyresrätt. Detta hänger bl.a. samman med att kvinnor lever och i större utsträckning lever ensamma. Med stigande ålder bor allt färre i egnahem, men av männen bor alltjämt i egnahem. Nästan hälften av de äldre personerna bor i större städer (>75 000 innevånare), en fjärdedel i kommuner som är förorter till storstäderna eller på pendlingsavstånd till dem. Av de knappt två miljoner ålderspensionärerna (65+) bor uppskattningsvis över 1,5 miljoner i hus där de sannolikt behöver gå i trappor för att komma ut, eller förflytta sig i huset. Av dessa bor cirka 235 000 män och närmare 360 000 kvinnor som är eller äldre i flerbostadshus som saknar hiss eller där de måste passera trappor för att komma till hissen. Nästan en miljon personer bor i småhus.10 En liten, men utsatt, grupp äldre personer är hemlösa. Enligt en kartläggning gjorde 2011 levde cirka 1 500 personer som var eller äldre i hemlöshet.11 i möter i sina verksamheter ett allt större stödbehov bland personer över 65 år.12 7Med ordinärt boende avses alla boendeformer som inte förutsätter biståndsbeslut, alltså inte är särskilt boende (SoL) eller bostad med särskild service (LSS). 8Socialstyrelsen, statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2015. /publikationer2016/2016-4-23 (hämtad ). Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden – omfattning och karaktär. : , 2012. : , 2014. Den äldre personen och vård och omsorg Trygghetsbostad är ett begrepp som myntades av Äldreboende- delegationen.13 Den ville med detta förslag finna en form för boende som skulle kunna ge trygghet och gemenskap för den äldre, utan att den äldre personen skulle behöva ansöka om bostaden och behovet utredas, och utan stora kommunala kostnader. Det finns ingen fastställd definition vilka bostäder som ska få benämnas trygghetsbostad. Trygghetsbostäder definierades i den förordning om investeringsstöd till äldrebostäder som gällde 2007–2014 som bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, sam- varo, hobby och rekreation. Krav ställdes på att det skulle finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna skulle vara till för dem som fyllt 70 år.14 Statligt investeringsstöd till att bygga nytt, eller bygga om till trygghetsbostäder fanns –2014. I betänkandet Bostäder att bo kvar i föreslogs ett nytt investeringsstöd.15 fattade regeringen beslut om ett nytt investeringsstöd. I förordningen används begreppet bostäder för äldre personer. Åldersgränsen är och bostäderna ska upplåtas med hyresrätt eller kooperativ hyresrätt.16 har fått i uppdrag att göra en konsekvensanalys av att införa krav på hyresnivåer i förordningen.17 Som jag redovisar i kapitel 13 utgör trygghetsbostäder en liten del av bostadsbeståndet. Det har skett en ökning från drygt 3 500 lägenheter 201118 till närmare 10 2015. Under de båda när- maste åren (2016–2017) räknade kommunerna med att det skulle tillkomma närmare 3 800 lägenheter. Bo bra hela livet. 14Förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. 16Förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. 17www.regeringen.se/pressmeddelanden/2017/01/krav-pa-hyresnivaer-for-investeringsstod- till-aldrebostader-ska-utredas/ (hämtad ). 18Sveriges Kommuner och Landsting. Seniorbostäder, 55+, 65+, kommunkartläggning 2011. : Kommuner och Landsting, . Fortsatt underskott på särskilda boendeformer för äldre. /sv/samhallsplanering/bostadsplanering/bostadsmarknaden/bostadsmarkna den-for-olika-grupper/aldre/sarskilda-boendeformer-for-aldre/ (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg fanns någon form av trygghetsbostäder i mer än varannan kommun i landet, med stora regionala skillnader. Det finns få studier som kan belysa om målen för trygghets- bostäder infriats – att vara en ersättning för servicehusen, och att kunna vara ett svar på behov hos äldre personer som upplever sig oroliga, otrygga och/eller ensamma. Jag refererar några studier i kapitel 13. Gränsen mellan trygghetsbostäder och seniorbostäder kan vara flytande. Det finns ingen fastställd definition på vad som ska benämnas seniorbostad. Det brukar finnas gemensamhetslokaler och ofta har lägenheterna en god tillgänglighet. De har oftast en nedre åldersgräns, t.ex. 55 eller . Benämningarna kan skifta, som plusboende, 55+boende eller gemenskapsboende. Även om intresset för seniorboende kan finnas tidigare i livet brukar det först vara som steget tas att förändra sitt boende.20 Det första hus som med dagens terminologi skulle benämnas seniorboende byggdes . De tidiga seniorboendena är vanligen stiftelse- eller föreningsdrivna, som t.ex. Blomsterfonden i Stor- . Utbyggnaden av moderna seniorbostäder med tillgäng- liga lägenheter tog fart , och har då ofta drivits av privata aktörer. Ungefär hälften av seniorboendena bedöms ägas av allmännyttiga fastighetsägare. Enligt bostadsmarknadsenkät fanns det närmare 30 000 seniorbostäder. Det är dock en underskattning, eftersom ett tjugotal kommuner som uppgav att det fanns senior- bostäder i kommunen inte kunde uppge antalet. Fyrtiotre kom- muner planerade att bygga totalt 1 300 seniorbostäder . Det förväntade byggandet av seniorbostäder har sjunkit under en följd av år. Seniorbostäder finns i två tredjedelar av landets kommuner. I och på de större högskoleorterna finns senior- bostäder i nio av tio kommuner, i övriga kommuntyper har cirka 20 SOU 2015:85. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Den äldre personen och vård och omsorg I finns det 4,3 seniorbostäder per 1 000 innevånare och i 0,4 seniorbostäder per 1 000 innevånare.21 Seniorbostäder omfattades inte av det statliga investeringsstödet för trygghetsbostäder, men kan inrymmas i det nya statliga inve- steringsstödet givet att de uppfyller de villkor som ställs för det. Behov av bostäder för äldre personer bedöms behovet av nya lägenheter för de som är öka med cirka 360 000. Personer är generellt sett ingen svag grupp på bostadsmarknaden. Ett ökat bostadsbyggande skulle öka möjligheterna för denna grupp att finna bekväma och tillgängliga bostäder.22 Det finns dock stora grupper av äldre personer där detta inte är lösningen. Äldre perso- ner som bor i kommuner med låg bostadsproduktion eller långa köer till bostad, äldre personer med låga pensioner där nybyggda lägenheter inte är ett ekonomiskt möjligt alternativ och äldre personer som vill bo kvar i sitt hem till livets slut, även om det är opraktiskt. Jag återkommer i kapitel 13 i denna fråga. Bostadstillägg för pensionärer () I de båda statliga utredningar som behand- lat boende för äldre – Äldreboendedelegationen och Utredningen om bostäder för äldre – har förslag om höjt bostadstillägg för pensionärer lyfts. Det främsta motivet var att de som har sämst förutsättningar på bostadsmarknaden (t.ex. äldre ensamboende kvinnor) ska kunna byta till en mer tillgänglig bostad. Efter om- byggnationer, exempelvis i samband med stamrenoveringar i ens fastighet, kan det handla om att alls ha råd att bo kvar. Fortsatt underskott på särskilda boendeformer för äldre. /sv/samhallsplanering/bostadsplanering/bostadsmarknaden/bostadsmarkna den-for-olika-grupper/aldre/sarskilda-boendeformer-for-aldre/ (hämtad ). Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Den äldre personen och vård och omsorg SOU 2017:21 Av de som fick bostadstillägg 2014 var 220 000 kvinnor och 64 700 män.23 Hyrestaket för bostadstillägg är nu av samt ett tillägg om . Maximalt kan bostads- tillägget därmed bli 5 090 kronor.24 var den genomsnittliga hyran i hela landet för en nyproducerad tvårummare . Dyrast är det i , där den genomsnittliga hyran för en lägenhet om 66 kvm var 6 518 kronor25 och för en nyproducerad tvårummare 8 610 kronor26. I åldersgruppen 75–har av ensam- boende kvinnor inte råd att efterfråga en nybyggd enrumslägenhet och i åldern är det som inte har råd. För männen är andelarna . En tvårummare är för en majoritet ännu mer omöjligt. Det är av kvinnorna och av männen 75–och av männen som inte skulle ha råd om de ska ha en skälig levnadsnivå.27 Regeringen har aviserat att en utredning ska tillsättas med uppdrag att undersöka om garantipensionen och bostadstillägget kan räknas upp för de pensionärer som har det sämst ställt.28 Om förslaget i betänkandet Bostäder att bo kvar i om en höjning av bostadsutgifts- taket till skulle genomföras skulle av kvinnorna och två–av männen i åldersgruppen 75–beröras. I åldersgruppen skulle av kvinnor och av männen beröras. Kvinnor få en ökad disponibel inkomst om (medianvärde) per månad.29 Jag återkommer i kapitel 13 med mina förslag. Könskillnader ur statistik. 24www.pensionsmyndigheten.se/for-pensionarer/ekonomiskt-stod/mer-fakta-om- bostadstillagg (hämtad ). 25www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Boende-byggande-och- bebyggelse/Bostads--och-hyresuppgifter/Hyror-i-bostadslagenheter/Aktuell- Pong/77345/89136/ (hämtad ). 26www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/STARTBOBO0404BO0404 A/HyresrattBygghLgh/table/tableViewLayout1/?rxid=faa7e378-394c-4650-afe5- f5f3aee3349f (hämtad ). Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. 28www.regeringen.se/pressmeddelanden/2017/02/i-dag-paborjas-oversynen-av- grundskyddet-for-pensionarerna/ (hämtad ). 29Bilaga 10 Bostadstillägg för pensionärer () och effekter av höjning av taket för bostadsutgiften. Den äldre personen och vård och omsorg Att vara oberoende och kunna klara sig själv är en viktig del i att kunna känna välbefinnande i den senare delen av livet. En till- gänglig bostad och utemiljö, närhet till service och möjlighet att ta sig dit hen vill är viktiga delar i att göra livet enklare och mer ”levbart”. Trots en god bostadsstandard i är det vanligt att det finns hinder för personer med funktionsnedsättningar. Det finns hinder för tillgängligheten även i hus byggda . Problem finns särskilt i entréerna till villor och kök i flerbostadshus.30 Det finns en begränsad kunskap i många kommuner om vilka brister det finns i tillgängligheten – avsaknad av hiss, trappor till entréerna, trånga kök och badrum etc. Utredningen om bostä- der för äldre föreslår i sitt betänkande Bostäder att bo kvar i att fortsatt statligt stöd ska utgå till kommu- nerna för att stimulera till att inventera den fysiska tillgängligheten i flerbostadshus. Utredningen föreslår också ett nytt statligt stöd till installation av hiss i befintliga flerbostadshus.31 För att de som söker en mer tillgänglig bostad ska kunna få en överblick över vad som finns föreslår utredningen vidare att ett tillägg görs i bostadsförsörjningslagen att kommunerna ska erbjuda aktuell och lättillgänglig information om nuvarande och planerat utbud av bostäder, särskilt i fråga om bostäder med god tillgänglig- het och boendeformer som riktar sig till särskilda grupper.32 Bostadsanpassningsbidrag kan ges till den som av ålder eller annat skäl har en funktionsnedsättning där hindret kan avhjälpas eller i vart fall bli mindre med anpassning av bostaden. Bidraget ska täcka skäliga kostnader för en anpassning av bostaden. 30Granbom, , , , , , , och , . A public health perspective to environmental barriers and accessibility problems for senior citizens living in ordinary housing. BMC Public Health. (2016) 16:772. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Den äldre personen och vård och omsorg regleras i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Det är kommunerna som har ansvaret för bidraget. Vanligen handlar det om enkla åtgärder, som att ta bort trösklar, sätta upp stödhandtag eller installera en ramp. Det kan också handla om att t.ex. byta badkar till en dusch, höj- och sänkbar inredning i köket och trappklättrare i hus där det inte finns hiss och liknande. fick 73 200 personer bidrag. Av dessa var i åldrarna 70–och . Det saknas nationella data om fördelningen på kvinnor och män. Den genomsnittliga kostnaden var . Majoriteten av bidragen () var på belopp under 5 000 kronor.33 En studie från visade hur bostadsanpassningen kunde bidra till ökad trygghet, säkerhet och självständighet. Majoriteten av de som fått bostadsanpassningsbidrag var äldre ensamstående kvinnor. Många hade bott i sin nuvarande lägenhet länge, och ansökan kom tack vare en uppmärksam arbetsterapeut och mer sällan på inrådan från . Bostadsanpassning uppfattades som en viktig förutsättning för kvarboende. Anpass- ningarna ansågs också kunna förebygga vårdkostnader på grund av t.ex. minskad fallrisk och brandrisk.34 Tillgänglig utemiljö är en annan viktig faktor för möjligheterna att leva ett så självständigt liv som möjligt även när olika funktions- nedsättningar tillstöter. infördes bestämmelser den då- varande (1987:10) om att enkelt avhjälpta hinder ska åtgärdas i lokaler dit allmänheten har tillträde, och på allmänna platser (gator, torg och parker). I förarbetena angav regeringen att åtgärderna skulle vara vidtagna till 2010. Många lokaler är anpassade, trottoarkanter avfasade och kantstenar tyd- ligare, men ännu återstår det många åtgärder.35 Bestämmelserna fördes över till den nu gällande (2010:900) 34Lindahl, och , . Att ta bort trösklarna till ett självständigt liv.