sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — Mer tillförlitliga är studier som utgår ifrån bilpoolsanvändare och ställer frågan hur deras resebeteende skulle förändras om bilpoolstjänsten plötsligt skulle försvinna. De flesta studier visar dock att fasta bilpooler ger tydliga trafik- och miljöeffekter. Tabell 14.1 Effekter av fasta bilpooler i ”full impact”-studier4 Minskat utsläpp av koldioxid från (observerad effekt) till bilanvändning till följd av fasta bilpooler (full impact) Andel av bilpoolsmedlemmar som utan bilpool skulle ha köpt en egen bil eller en Antal bilar en bilpoolsbil ersätter (sålda 4–10 bilar 9–13 bilar bilar respektive bilar som inte köpts) Även lokala förhållanden som kollektivtrafikens tillgänglighet och kvalitet, ekonomiska förutsättningar hos användarna samt i vilket skede av marknadsutveckling som bilpooler på orten befinner sig, kan förväntas påverka resultaten. Därför krävs försiktighet i tolk- 4 I ”full impact”-studier undersöks hur bilpoolsmedlemmar skulle förändra sitt resebeteende om bilpoolstjänsten plötsligt skulle försvinna, se , S. and , A. Carsharing and : Worldwide Market Developments and Emerging Trends. 7(1), s. 5–34. 4 Haefeli, U., , D., Schreyer, C., Maibach, M. Bundesamt für Energie, /Swiss Federal Office of Energy. Öka tillgängligheten till bilpooler ningen av forskningsresultat och i att överföra dem till svenska förhållanden. Effekterna av bilpooler kan delas upp i två huvudområden: Energi- och klimateffekter samt resurseffektivitet och ytanvändning. Utöver dessa tillkommer effekter på tillgängligheten för mobilitets- tjänster och privatekonomiska effekter samt trafiksäkerhetseffekter som inte beskrivs närmare här. De flesta studier visar att bilpooler ger tydliga energi- och klimat- effekter utifrån två nyckelfaktorer: Mer energieffektiva bilar och minskade körsträckor. Studier5 har visat att bilarna i den schweiziska bilpoolen Mobility, som hade cirka 60 000 medlemmar, var energieffektivare än andra bilar. De släppte i genomsnitt ut mindre kol- dioxid per km än genomsnittet för nysålda bilar i och mindre än medelvärdet för hela fordonsflottan . Den energieffekten kvarstår även när bilpoolsbilar säljs vidare eftersom de ersätter privatbilar som annars hade haft högre energianvändning. Samma studie anger en minskning av bilkör- sträckan per genomsnittshushåll i bil- pool jämfört med alternativet att inte vara med i bilpoolen, alltså en körminskning . Hushåll för vilka alternativet till bilpoolsmedlemskap inte är att äga en egen bil (av bilpoolsmedlemmarna) ökar sin bil- körning något genom bilpoolen. Det kompenseras genom en kraftig minskning av bilanvändningen hos den mindre andelen med- lemmar () som annars hade ägt en eller ytterligare en privatbil. Totalt uppskattas energibesparingen per aktiv helårskund i bilpoolen Mobility till 1 450 MJ/år, motsvarande utsläpp av koldioxid . Andra studier6 anger kraftigare minskningar, nämligen att med- lemmar i bilpooler minskar sitt bilresande med 30–. 5Haefeli, U., , D., Schreyer, C., Maibach, M. Bundesamt für Energie, /Swiss Federal Office of Energy. Nya tjänster för delad mobilitet, rapport 2016:15. Öka tillgängligheten till bilpooler Bilpooler gör att färre bilar används mer intensivt och färre bilar behöver produceras, vilket medför en effektivare användning av naturresurser. En bilpoolsbil ersätter flera privat- eller företagsbilar och ökar därmed resurseffektiviteten och minskar behovet av parkerings- ytor. Exakt hur många bilar en bilpoolsbil ersätter varierar mellan olika studier och beror troligen på lokala omständigheter. Forsk- ningslitteraturen, se tabell 14.1, anger ett spann mellan 4 och 13 bilar. Vidare minskar behovet av parkeringsytor i motsvarande grad. Varje bilpoolsbil frigör 50–yta, beroende på hur många privatbilar en poolbil antas ersätta. En svensk studie7 anger en minskning av parkeringsyta med för varje pool- bil, som antas ersätta sju privatbilar. Enligt författarna avser den effekten ”hemmaparkeringen”. Om denna frigjorda yta utgörs av publika ytor (exempelvis gatumarksparkering) eller innebär minskat behov av nybyggnation av parkering i exempelvis garage beror på var och hur bilpoolen etableras. Bilpooler som etableras i befintliga kvarter kan antas frigöra befintliga parkeringsytor, i nybyggda om- råden minskar däremot behovet av att tillhandahålla nya par- keringsplatser i motsvarande grad. Ytterligare minskning av parkeringsbehovet kan uppstå av att bilpoolsbilar körs mer än genomsnittet, det vill säga bilarna står parkerade mindre ofta. En bilpoolsbil i har exempelvis högre årlig körsträcka än genomsnittsbilen, vilket även innebär att det totala parkeringsplatsbehovet per bil minskar med jämfört med snittbilen.8 Även svenska bil- poolsoperatörer rapporterar liknande förhållanden för fasta bil- pooler. Kunskapssammanställning om bilpooler, bostadsparkering och attityder till delat bilägande. 8Haefeli m.fl. 2006. Öka tillgängligheten till bilpooler Bilpooler regleras främst genom lagstiftningen om biluthyr- ning.9 Lagen reglerar yrkesmässig uthyrning av bilar och terräng- motorfordon. För att bedriva uthyrningsrörelse krävs tillstånd, vilket prövas av Transportstyrelsen. Tillstånd får bara ges till den som med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, lag- lydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse, bedöms vara lämplig att driva verksamheten. Tillståndet ska återkallas av Transportstyrelsen om det före- kommit allvarliga missförhållanden, eller om förutsättningarna för tillstånd inte längre uppfylls. Alternativt kan Transportstyrelsen meddela varning. Tillsynen utövas av Transportstyrelsen, och beslut enligt lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det är straffbelagt att bland annat bedriva uthyrningsrörelse utan tillstånd och att bryta mot villkor i tillståndet. I förordningen om biluthyrning10 finns bestämmelser om till- lämpningen av lagen, i huvudsak av administrativ natur. Vissa bestämmelser i förordningen är straffsanktionerade. Det framgår också att Transportstyrelsen får bestämma avgifter för tillsyn och ärendehandläggning. Bestämmelser om registrering av uppgifter i vägtrafikregistret finns i lagen om vägtrafikregister11. Lagen kompletteras av en förord- ning12. Enligt förordningen ska Transportstyrelsen vara register- myndighet för vägtrafikregistret som bland annat omfattar for- dons-, yrkestrafik- och taxiregistrering. Vilka uppgifter som ska registreras anges i bilagor till förordningen. 9Lag (1998:492) om biluthyrning. 10Förordningen (1998:780) om biluthyrning. 11Lag (2001:558) om vägtrafikregister. 12Förordning (2001:650) om vägtrafikregister. Öka tillgängligheten till bilpooler Trafikförordningen13 är en omfattande författning som innehåller bestämmelser för trafik på väg och i terräng. I förordningens 3 kap. finns bestämmelser för trafik med fordon, bland annat om stannade och parkering på väg. Enligt 10 kap. får särskilda trafikregler med- delas genom lokala trafikföreskrifter för en viss väg eller väg- sträcka, för samtliga vägar inom ett visst område eller för område eller färdled i terräng. Lokala trafikföreskrifter kan bland annat avse tidsbegränsning, avgiftsplikt eller andra villkor för parkering. I lagen och förordningen om vägtrafikdefinitioner14 finns defini- tioner av grundläggande begrepp som används inom trafiklagstift- ningen, till exempel olika fordonsslag. Vägmärkesförordningen15 innehåller bestämmelser om anvis- ningar för trafik och utmärkning på väg och i terräng genom väg- märken och tilläggstavlor, trafiksignaler, vägmarkeringar med mera. Kommuners rätt att ta ut avgift för bland annat parkering regleras i lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats med mera.16 Enligt lagen får en kommun ta ut avgift för rätten att parkera på sådana offentliga platser som står under kommunens förvaltning och som kommunen har upplåtit för par- kering. Avgift får tas ut i den omfattning som behövs för att ordna trafiken. Grunderna för beräkning av avgiften beslutas av kommunfull- mäktige. För att underlätta för näringsidkare och andra med sär- skilda behov av att parkera i sitt arbete eller för dem som bor i ett visst område, får avgifter tas ut efter särskilda grunder. 13Trafikförordningen (1998:1276). 14Lag (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och förordning (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. 15Vägmärkesförordningen (2007:90). 16Lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats med mera. Öka tillgängligheten till bilpooler i sådana fall fastställas till ett engångsbelopp för . Rörelsehindrade får befrias från avgiftsskyldighet. Med allmän plats avses ett område som i en detaljplan är avsett för ett gemensamt behov.17 En allmän plats kan till exempel vara en gata, ett torg eller en park. I begreppet gata ingår gatuparkering. Det kan antingen vara kommunen eller någon enskild som har huvudmannaskapet för allmänna platser. 14.2.7Tidigare försök i att öka tillgängligheten till bilpooler Nuvarande regler ger inte kommuner rätt att genom föreskrifter reservera gatumark för bilpoolsparkering, som de exempelvis ger rätt att reservera parkering för rörelsehindrade18. kom- mun valde att i stället förbjuda parkering på särskilda platser genom lokala trafikföreskrifter, för att sedan ge bilpooler dispens från för- buden. På det sättet försökte kommunen gynna bilpooler utan att hamna i konflikt med trafikförordningens regler. beslutade dock att upphäva den aktuella trafikföreskriften, ett beslut som Transportstyrelsen sedan som sista instans fastslog.19 Transportstyrelsen motiverade beslutet bland annat med att agerat i strid med kommunallagens likställig- hetsprincip genom att särskilt gynna bilpooler. Myndigheten på- pekade att likställighetsprincipen i och för sig kan begränsas genom förordning, såsom exempelvis gjorts för att tillåta kommuner att reservera boendeparkeringar, men att några motsvarande regler om bilpooler inte finns i förordningen. Transportstyrelsen medger i beslutet att trafikförordningen ger kommuner möjlighet att meddela särskilda trafikregler om stan- nande- eller parkeringsförbud. Denna möjlighet ska dock, enligt Transportstyrelsens motivering, endast tillämpas i trafikmiljöer där 17Jämför 1 kap. 4 § (2010:900). 1813 kap. 8 § trafikförordningen (1998:1276). 19Transportstyrelsens beslut, TSV 2013–2014. Öka tillgängligheten till bilpooler det framstår som särskilt motiverat. Transportstyrelsen bedömde att inte hade angett tydliga motiv till varför det skulle vara ett allmänintresse att gynna just bilpooler genom de lokala trafikföreskrifterna. Transportstyrelsens beslut visar att det troligen inte är en fram- komlig väg för kommuner att använda sig av ett stannandeförbud med dispens för att ge bilpoolsbilar parkeringsplatser. 14.3Utredningens överväganden och förslag 14.3.1Inför lagstadgade kriterier för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon En övergång från bilägande till fasta bilpoolstjänster har potential att skapa flera positiva effekter i form av: minskat bilresande genom att resor planeras bättre och hela resekostnaden synliggörs tydligare, vilket ger positiva effekter för miljö och samhällsplanering, att nuvarande trend med ett ökande bilägande kan bromsas, ökad nyttjandegrad hos bilar, vilket ökar resurseffektiviteten, större frihet att kombinera kollektivtrafikresande med att använda bil när det behövs, bättre tillgång till bil för personer som av olika skäl har valt att inte äga bil, och minskat behov av parkeringsplatser, vilket frigör mark och stads- yta samt underlättar samhällsplanering för hållbara städer. Det finns således flera skäl för staten att stimulera utvecklingen av bilpooler genom anpassad lagstiftning. En förutsättning för att anpassa lagstiftningen är att det går att urskilja de bilpoolsfordon som staten vill öka tillgängligheten till genom lagstiftningen från andra typer av fordon som slutna former av bildelning, traditionell biluthyrning och leasing. Utredningen anser därför att det behövs lagstadgade kriterier för vad som avses med allmänt tillgängliga bil- poolsfordon. Dessa kriterier kan sedan ligga till grund för statliga eller lokala stimulansåtgärder. Öka tillgängligheten till bilpooler Det förtjänar att påpekas att syftet med förslaget inte är att begreppet bilpool ska vara reserverat för sådan uthyrning som upp- fyller kriterierna. Syftet är i stället att möjliggöra för statliga och lokala beslutsfattare att urskilja de bilpoolstjänster som genom sin utformning bidrar till störst samhällsnyttor. Lagstadgade kriterier bör peka ut den biluthyrningsverksamhet som karaktäriserar allmänt tillgängliga bilpooler. Utredningen har av flera skäl valt att undvika alltför detaljerade kriterier. Dels kan onödigt krångliga regler riskera att motverka den avsedda stimu- lansen till bilpooler, dels kan vissa specifika krav bättre bedömas och efter hand anpassas lokalt, till exempel i samband med upp- handling. Med den utgångspunkten föreslås följande kriterier: 1.Fordonet ska vara allmänt tillgängligt att hyra för allmänhet, företag och organisationer minst . Med allmänt tillgänglig avses att fordonen inte bara ska vara till- gängliga för en sluten grupp. Syftet med 120-timmarsgränsen är att förhindra missbruk. Man kan exempelvis tänka sig att bilar kallas bilpoolsbilar, men är bokade som tjänstebilar dygnet runt av ett företag. Då är bilarna inte tillgängliga för andra användare, och således inte en allmänt tillgänglig bilpool. Kriteriet utesluter sådana bilpooler där företag och organisationer tecknar avtal om hyrbil eller poolbil och sedan bokar upp bilen för eget bruk så stor del av dygnet att den inte blir tillgänglig för exempelvis närboende kvälls- tid. är det rimligt att låta företag boka en bilpool för att vara säkra på att ha tillgång till bil för tjänsteresor. Det underlättar för företag att minska resandet med privat bil och bilresor till arbetet. Poolbilen kan då fortfarande användas av boende och . Alternativt kan man se det så att ett företag ökar nyttjandet av sin fordonspark genom att göra den tillgänglig för allmänheten utanför arbetstid. Den föreslagna kravnivån innebär att en bilpools- upplåtare maximalt kan reservera fordonet för en förbestämd kund, Öka tillgängligheten till bilpooler exempelvis ett företag, , vilket motsvarar cirka . Detta hindrar dock inte att fordonet i enskilda fall hyrs ut för . 2.Uthyrningen ska ske på timbasis och minsta bokningsbara tid ska inte överstiga . När fordon hyrs ut enstaka timmar erbjuds en tjänst som ger snabb och enkel tillgång till fordon. Detta skiljer bilpoolstjänster från traditionell biluthyrning, där fordon vanligen hyrs , dagar eller en längre sammanhängande period. 3.Fordonet ska genom självbetjäning vara tillgängligt att boka, låsa upp och använda dygnet runt. I bilpoolen ska godkända hyrtagare själva kunna boka hyrbil genom exempelvis internet eller telefon och själva kunna låsa upp och använda fordonet. Detta ger god tillgänglighet och liknar eget bil- ägande. Detta skiljer bilpool från traditionell biluthyrning, där for- donen ofta hanteras av personal i särskilda anläggningar längre bort från användaren, och som inte alltid har öppet dygnet runt. För att säkerställa god tillgänglighet ska tjänsten vara tillgänglig dygnet runt. Detta ska dock inte hindra att fordonet är otillgängligt i samband med service. 4.Uthyraren ska tillhandahålla allmänt tillgänglig kontaktinfor- mation och information om tjänstens upplägg, villkor och krav. Informationen ska vara enkel att förstå för allmänheten och innehålla alla nödvändiga uppgifter för att ansluta till tjänsten. För att ett bilpoolsfordon ska vara allmänt tillgänglig krävs att bil- poolstjänsten marknadsförs. Det förutsätter information som är allmänt tillgänglig och förståelig för allmänhet, företag och orga- nisationer. Informationen behöver innehålla det som krävs för att möjliggöra anslutning till bilpoolstjänsten. 5.Prissättningen får inte vara oskäligt hög i förhållande till kost- nader för bedrivandet av verksamheten. Detta kriterium syftar till att förhindra eventuellt missbruk som skulle kunna uppstå genom att exempelvis ett företag beviljas till- Öka tillgängligheten till bilpooler stånd som biluthyrare, skaffar en bil som betecknas som allmänt tillgängligt bilpoolsfordon i syfte att få tillgång till en attraktiv par- keringsyta, och tar ut en så hög hyra för bilen att man i praktiken har fri tillgång till bilen genom att ingen annan hyr den. Syftet är inte att detaljreglera prissättningen. Kriteriet ska ute- sluta sådan prissättning som uppenbart inte är marknadsmässig och används för att minska tillgängligheten till tjänsten. Både fasta och flytande bilpooler bör ingå Den typiska bilpoolstjänsten är en fast bilpool där fordonet är fast placerat nära användaren. Även flytande bilpooler ger tillgång till bil i närheten av användaren och liknar därmed fasta pooler, men bilen kan hämtas och lämnas var som helst inom ett avgränsat om- råde. Flytande pooler kräver många bilar om modellen ska fungera. De är i första hand utformade för att möjliggöra enkelresor och konkurrerar därmed sannolikt i större utsträckning med kollektiv- trafik, taxi och cykel.20 Det är dock juridiskt svårt att avgränsa fasta pooler från flytande pooler eftersom det inte finns principiella skillnader i organisation, utan bara när det gäller avställningsplats. Man kan också tänka sig att samma aktör tillhandahåller båda typerna av bilpooler. Vidare bedömer utredningen det svårt att generellt hävda att flytande bil- pooler är ett sämre alternativ. Flytande bilpooler med exempelvis lätta elfordon i kombination med kollektivtrafik skulle troligen kunna utgöra både resursmässigt och samhällsekonomiskt effektiva lösningar. Nationella bilpoolskriterier bör fokusera på att stimulera ut- vecklingen av uthyrningstjänster för att minska behovet av privat bilägande. Det ger möjlighet till innovation, lärande och anpassning till olika lokala förutsättningar. Det är troligen svårt, och inte önskvärt, att utestänga flytande pooler från kriterierna för allmänt tillgängliga bilpooler. Nya tjänster för delad mobilitet. Öka tillgängligheten till bilpooler Andra former av bilpooler bör inte ingå Det finns olika delningstjänster där privatpersoner erbjuder sin bil eller parkering till uthyrning (kallas ofta peer-to-peer). Denna typ av bildelning bör inte omfattas av kriterierna eftersom de inte är allmänt tillgängliga. Bildelning inom organisationer och företag eller hos familjer, grannar, vänner med mera bör inte heller omfattas av kriterierna, inte ens om bilarna ägs gemensamt. Denna typ av bildelning är inte allmänt tillgänglig och erbjuder inte samma breda samhällsnytta utöver den som användarna har av upplägget. Det finns en uppen- bar risk att privatpersoner eller företag omdefinierar en bil som bil- pool om det erbjuds förmåner som exempelvis attraktiva parker- ingsplatser, utan att den ingår i en allmänt tillgänglig bilpool. Sam- hället bör inte behandla denna typ av förvaltning av fordon annor- lunda än annan privat förvaltning, och det finns därför inte till- räckliga motiv att ge sådana bilanvändare särskilda fördelar. Det finns heller inte tillräckliga skäl att låta traditionell bilut- hyrning ingå i kriterierna för bilpool. Vid traditionell biluthyrning hyrs fordonen ut än enstaka timmar, exempelvis eller dygn. De lämnas ut vid bemannat kontor, bensin- station eller liknande och inte genom självbetjäning och är därmed vanligen inte tillgängliga . De är vanligen placerade nära tjänsteleverantören och inte nära användarna. Syftet med att skapa kriterier som skiljer bilpooler från annan biluthyrning är att stimulera den typ av uthyrningstjänster som ger företag och allmänhet den mest flexibla tillgängligheten till bil utan att behöva äga den. Bilpooler erbjuder en tjänst som är snarlik bil- ägande och som därför har större potential än annan biluthyrning att ersätta privat bilägande. En traditionell biluthyrare som erbjuder vissa, och kanske samtliga bilar för korttidshyra med självbetjäning, ska däremot kunna registrera sina fordon som allmänt tillgängliga bilpoolsfordon om de möter fastställda kriterier. Det finns inget behov av att för- söka skilja mellan olika typer av operatörer så länge de erbjuder liknande tjänster. Det viktiga är att skilja ut den typ av uthyrnings- tjänster som ger störst samhällsnytta. Öka tillgängligheten till bilpooler Kriterierna bör inte omfatta miljökrav Syftet med förslaget är att öka tillgången på mobilitetstjänster. Därför bör inte ställas miljökrav på fordonen i kriterier på nationell nivå. Dels kommer sådana krav att bli inaktuella och det blir resurs- krävande att justera lagtexten tillräckligt ofta för att hålla kraven på rätt nivå, dels finns redan lagstiftning och kriterier för miljökrav på fordon i andra sammanhang. Det finns exempelvis supermiljöbils- premie, miljöklasser för fordon, miljöbilskriterier i fordonsskatte- lagstiftningen och i inkomstskattelagen för förmånsbilar. Det skulle bli förvirrande och opraktiskt att ha miljökrav i kriterier som definierar en typ av hyrtjänst. En aktör som vill ställa särskilda miljökrav på bilpoolstjänster kan göra det i upphandlingar. Staten har många andra instrument för att stimulera mer miljövänliga fordon, vare sig de används i bilpooler eller ägs på traditionellt sätt. 14.3.3Fordon som uppfyller kriterierna ska kunna registreras hos Transportstyrelsen Utredningen föreslår att kriterier för allmänt tillgänglig bilpool in- förs i befintlig lagstiftning om biluthyrning.21 Där ställs krav på näringsidkare som yrkesmässigt hyr ut fordon, exempelvis om att dessa ska ha tillstånd för sin verksamhet. Vi föreslår att reg- lerna kompletteras dels med kriterier för vad som är allmänt till- gängliga bilpoolsfordon, dels med möjlighet att ansöka om att i sär- skild ordning registrera sådana fordon i trafikregistret. En grund- förutsättning för registrering är alltså att den sökande har tillstånd att bedriva biluthyrning. Det ska vara frivilligt att registrera allmänt tillgängliga bilpoolsfordon. Incitament för att registrera fordon kan exempelvis vara att det ger tillgång till särskild bilpoolsparkering på gatumark eller att det kan underlätta deltagandet i upphandlingar, se kapitel 14.3.4. och 14.3.5. Utredningen bedömer att Transportstyrelsen ska pröva ansök- ningar om att registrera allmänt tillgängliga bilpoolsfordon. Pröv- ningen ska, utöver kontroll av att den sökande har tillstånd att be- driva uthyrning av bilar, gå ut på att kontrollera att fordonet och 21 Lag (1998:492) om biluthyrning och förordning (1998:780) om biluthyrning. Öka tillgängligheten till bilpooler den uthyrningsverksamhet som fordonet ingår i uppfyller kriter- ierna för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon. När en uthyrare beviljats registrering av ett allmänt tillgängligt bilpoolsfordon, ska fordonet kunna identifieras som ett sådant fordon i vägtrafikregistret. Utredningen föreslår att detta möjlig- görs genom en markering i registret på motsvarande sätt som görs för att identifiera exempelvis taxibilar och andra fordon för yrkesmässig trafik, miljöbilar med mera. Den som beviljats registrering av ett fordon bör vara skyldig att anmäla till Transportstyrelsen om förutsättningarna för registrering inte längre föreligger, det vill säga om kriterierna är upp- fyllda. Transportstyrelsen ska då avregistrera fordonet som allmänt tillgängligt bilpoolsfordon. Transportstyrelsen bör även i andra fall ges möjlighet att avregistrera fordon som inte uppfyller kriterierna. Myndigheten kan exempelvis inom ramen för tillsyn begära in handlingar från en aktör som registrerat ett fordon. Det kan röra sig om bokningssystem, körloggar, fakturor eller liknande och annat som styrker att fordonet är tillgängligt i enlighet med kriterierna och att krav på prissättning uppfylls.