sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — If higher education institutions are afforded greater freedom to establish the specific entry requirements, these can be more clearly based on the specific prior knowledge necessary for a certain course or study programme. To prevent these requirements being overly varied and so that upper- secondary schools and adult education institutions are aware of which courses need to be offered, there must be a number of identified potential courses from among which the higher education insti- tutions are able to choose when they draw up their entry require- ments. These courses should correspond to those that are currently included in the field-specific entry requirements and established by . institutions wish to set requirements other than those established by , they shall apply to for permission to use other requirements. Such requirements may be knowledge obtained from courses or other conditions that are either necessary for the course or study programme or are of significance to the professional field for which the course or study programme prepares students. It should also be possible to fulfil the specific entry requirements through prior learning. As is the case today, it should not be possible to set a grade requirement higher than an E (pass) as a specific entry requirement. The inquiry’s assessment is that it would be the wrong signal to send to upper-secondary school that grades considered a pass do not count towards entry into higher education. The requirement for a grade higher than E could result in pressure on teachers to award a grade that is higher than that merited by the pupil’s knowledge. Selection criteria and the allocation of places between different selection criteria It is proposed that grades and the SweSAT remain as general instruments of selection and that locally determined selection criteria be an option for higher education institutions. Based on the fact that for the majority of first-cycle courses and study programmes selec- tion is not necessary or there is competition for places, the inquiry’s assessment is that there is no need for additional general selection criteria. It must be up to each individual higher education institution to assess whether selection criteria are required in addition to grades and results of the SweSAT for their various courses and study programmes. The inquiry’s proposal means that most appli- cants to higher education have the opportunity to compete in at least two selection groups when selection is necessary. When it is necessary to make a selection from among the eligible applicants, the majority of places shall be allocated on the basis of grades. At least 15 per cent of the places shall be allocated on the basis of the results of the SweSAT. Higher education institutions will also be able to choose to allocate places on the basis of locally determined selection criteria. Should a higher education institution wish to allocate a maximum proportion of places on the basis of locally determined selection criteria and the lowest possible proportion of places on the basis of the SweSAT the distribution with the proposed principle for allocation of places would be 43 per cent on grades, 42 per cent on locally determined selection criteria and 15 per cent on results of the SweSAT. Higher education insti- tutions should still be able to allocate places in a different after having obtained permission from continue to be permitted to decide to allocate places differently for programmes which lead to a qualifi- cation in the fine, applied and performing arts. Selection on the basis of grades One important point of departure for the provisions concerning selection on the basis of grades is that they are to be simple and comprehensible. The selection process must be able to handle all groups of applicants who have grades without needing various com- pensatory provisions. This increases the likelihood of the regulations being more sustainable over time. In light of the above, the inquiry proposes that there be two groups within the grade-based selection process: one group con- taining applicants who have Swedish and foreign final school grades or equivalent and one group containing those who have assessments from folk high school, the proposed entrance examination or a vali- dation process. Places are allocated between the two groups on the basis of the number of eligible applicants. The current grade group for applicants who have grades that have been supplemented at a later stage in order to meet entry require- ments or to raise their merit rating is removed. It is proposed that anyone who has supplemented their grades in order to meet the entry requirements instead compete in the grade group together with applicants who have grades straight from upper-secondary school or equivalent and applicants who have foreign grades. Certificates from access programmes at universities and university colleges and documented credits awarded from folk high schools will be given a merit rating equivalent to an E grade. The inquiry proposes that it not be permitted to use other forms of supplementation in the selection process. The inquiry proposes that the system of credit increments be abolished as of admissions to the autumn semester of 2022. The inquiry does not believe that higher education admissions should be used to solve what should be solved at another educational level, in this case, inducing upper-secondary school pupils to study more advanced courses in mathematics and languages. If these courses are deemed entirely necessary in order for a student to benefit from a course or study programme, they should instead constitute specific entry requirements. This applies particularly to the higher level courses in mathematics and English. With regard to the subject of modern languages, the inquiry believes that there should be further investigation into what action may be needed in order to get more upper-secondary school pupils to study modern languages. It is important that those who have had their competence vali- dated for the general entry requirements also be able to receive a merit rating from such a validation process. For example, these may be people who have come to and who have insufficient or no documentation of their qualifications. The reason for proposing that these applicants and applicants with assessments from the entrance examination compete for places in the same group as applicants with student assessments from folk high schools is that these assessments will not be comparable with grades. Selection on the basis of the SweSAT The inquiry’s proposal involves the SweSAT remaining as a general instrument of selection, but with a somewhat more limited role than at present. It is an important to send a signal to upper-secondary school pupils that their studies in upper-secondary school are to be prioritised as long as they remain pupils there and that the SweSAT can be taken subsequently, as a second chance. At the same time, it is important that there are additional selection criteria, even for those coming straight from upper-secondary school, as these can function as a second chance. The investigation proposes the introduction of a minimum age of 19 for taking the SweSAT. In practice, this means that the test may not be taken until the final semester of upper-secondary school. However, it needs to be possible to make exceptions to this age limit, for example for pupils gaining their upper-secondary qualification before the age of 19. With the aim of improving the prognostic capability of the SweSAT, the inquiry proposes that it be possible to give different weighting to the results of the two parts of the test – the verbal and the quantitative – depending on the character and specialisation of the course or study programme. By applying this different weighting, higher education institutions can also make it clear to applicants what skills are of particular importance to the course or study programme they are applying for. This has an important value as a signal. It is also pertinent with regard to the SweSAT that higher education institu- tions have the ability to base their decisions on the prerequisites and needs of the specific course or study programme in a way that is better than that currently in use. The test is less effective as an instru- ment of selection for certain courses and study programmes, but it is assumed that applying a weighting improves its prognostic capability. It is proposed that stipu- late what types of weighting it is possible to apply. The period of validity of SweSAT results is shortened from five to three years. It is currently possible for an individual to take the test an unlimited number of times. The inquiry proposes that a person be allowed to take the SweSAT an additional two times during the test’s validity period, which means that a person can take the test three times over a three-year period. Locally determined selection criteria The inquiry considers it important that there are locally determined selection criteria. Universities and university colleges will therefore be able to continue to choose to allocate a certain number of places based on the selection criteria that they themselves have determined. Locally determined selection criteria are currently used to a limited extent. The justifications given by those higher education institutions that use selection criteria are primarily that this makes it easier to adapt selection criteria to the needs and prerequisites of different courses and study programmes and that various instruments of selec- tion can also be used with the aim of attracting applicants who have specific knowledge and experience. A selection criterion determined by a higher education institu- tion shall consist of a set of objective circumstances that are of sig- nificance to the course or study programme. It shall be possible for grades and results from the SweSAT to be used within the scope of this criterion, but in a that is different to that used in the grade and test-based selection process. An appraisal of different qualifications shall also be possible, for example of certain grades and results from an interview. Selection process for applicants with foreign qualifications The inquiry’s remit has included specifically analysing the need for selection criteria for applicants with foreign qualifications. The inquiry does not believe that any general selection criteria should be introduced specifically for this group of applicants. should a general exemption be made from the Swedish language requirement imposed on individuals with a mother tongue other than Swedish. It is up to each individual higher education institution to make such decisions on the basis of the requirements of the specific course or study programme. The inquiry is of the opinion that the proposals regarding the possibility of a merit rating being provided by the entrance exami- nation and a validation process could benefit this group of applicants, among others. An assessment from a validation process may mean that applicants, especially those who have insufficient or no docu- mentation, are able compete for places without simply being referred to the SweSAT. The inquiry also believes it to be important that people who are taking part in an initiative and wish to continue on to higher education be prepared for this to the greatest possible extent during the initiative. i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 20 § högskoleförordningen (1993:100)1 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För alla högskolor i ska det finnas ett gemensamt hög- rådet ansvarar för att provet tas rådet ansvarar för att provet tas fram och beslutar om resultat på fram och beslutar om resultat på är giltigt till utgången av det är giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller fem kalenderhalvår som infaller tre år år efter provtillfället. De högskolor som ska använda provet som urvalsgrund ska genomföra provet. Detta får ske i samverkan mellan högskolorna. Provet får även genomföras av Universitets- och högskolerådet. Denna förordning träder i kraft . 1Förordningen omtryckt 1998:1003. 2Senaste lydelse 2014:1012. Resultat på ett högskoleprov som har genomgåtts före är fortfarande giltigt till utgången av det kalender- halvår som infaller efter provtillfället. i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordningen (1993:100)1. dels att 7 kap. 9 § ska upphöra att gälla, dels att punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2006:1054) om ändring i den förordningen ska upphöra att gälla, dels att punkt 3 och 4 i ikraftträdande- och övergångsbestäm- melserna till förordningen (2011:1020) om ändring i den förord- ningen ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 7 kap. 10 a § ska betecknas 7 kap. 9 §, dels att 7 kap. 5, 6, 8, nya 9, 9 a–13, 18–21, 23–26, 31, 32 och 32 a §§ och bilaga 3 till förordningen ska ha följande lydelse, dels att punkt 5 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2006:1054) om ändring i den förordningen ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 7 kap. 5 a, 5 b, 10 a, 12 a, 20 a, 21 a och 26 a §§, av följande lydelse, dels att det närmast före rubriken ”Särskild behörighet” ska införas en ny paragraf, 7 kap. 7 §, närmast före rubriken ”Urval – platsfördelning” en ny paragraf, 7 kap. 12 b §, närmast före rubri- ken ”Urval – högskoleprovet” en ny paragraf, 7 kap. 19 a §, och närmast före rubriken ”Anstånd med studier och studieuppehåll för utbildning på grundnivå eller avancerad nivå” en ny paragraf, 7 kap. 32 b §, av följande lydelse. 1 Förordningen omtryckt 1998:1003. 7 kap. 9 § 2007:666 punkt 4 2012:529 punkt 3 2013:1008 punkt 4 2012:712. grundnivå och vänder sig till ny- grundnivå och vänder sig till ny- börjare har den som börjare har den som har 1. nödvändiga kompetenser in- om det svenska och engelska språ- bildning på gymnasial nivå, 2. vetenskapligt förhållningssätt, 2. avlagt en yrkesexamen i gym- vuxenutbildning på gymnasial nivå samt har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande exa- men i gymnasieskolan, 3. har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven frågor ur flera perspektiv, i 1 eller 2, 4. är bosatt 4. problemlösningsförmåga, där är behörig till högre utbild- 5. genom svensk eller utländsk 5. förmåga att kunna dra slut- utbildning, praktisk erfarenhet eller satser och argumentera för dessa, på grund av någon annan omstän- dighet har förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen. 6. övrig kompetens som är nöd- vändig för att kunna tillgodogöra om kraven i första stycket 3. sig sådan utbildning. Hur en sökande kan visa att 2 Senaste lydelse 2012:712. kompetenser enligt första stycket 1– 6 anges i 5 a och 5 b §§. får meddela närmare föreskrifter om de kompetenser som är nöd- vändiga enligt första stycket 1–6 för att studenter ska kunna tillgodo- göra sig utbildning som påbörjas på grundnivå. En sökande ska anses ha sådana nödvändiga kompetenser som anges i 5 § om sökanden 1.har avlagt en högskoleförbe- redande examen i gymnasieskolan eller inom vuxen- utbildning på gymnasial nivå, 2.har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom kom- munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå samt har lägst betyget E ide kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan, 3.har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven i1 eller 2, inklusive krav på kun- skaper i svenska eller svenska som andraspråk, eller 4.har ett godkänt resultat på ett sådant behörighetsprov som avses i förordningen (0000:0000) om för- söksverksamhet med behörighets- prov för tillträde till högskoleut- bildning. Universitets- och högskolerådet får meddela närmare föreskrifter om kraven i första stycket 3. En sökande har grundläggande behörighet enligt 5 § om sökanden genom svensk eller utländsk ut- bildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omstän- dighet kan visa sådana nödvän- diga kompetenser som anges i sam- Även en sökande som är bosatt i och där är behörig till högre utbildning ska anses ha grundläg- gande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare. Den som har annat modersmål En sökande som avses i första än svenska, danska, färöiska, stycket och som har annat isländska eller norska ska ha de modersmål än svenska, kunskaper i svenska som behövs. färöiska, isländska eller ska dock ha de kunskaper i svenska som behövs för att anses ha grundläggande behörighet. rådet får meddela närmare före- rådet får meddela närmare före- skrifter om kravet i första stycket. skrifter om kravet i andra stycket. Den som har finska som moders- Den som har finska som moders- mål och har haft svenska som mål och har haft svenska som ämne i finskt gymnasium eller ämne i finskt gymnasium eller motsvarande finsk skolform un- motsvarande finsk skolform un- der ska dock anses der ska dock anses ha 3 Senaste lydelse 2012:712. De krav på särskild behörig- het som ställs ska vara helt nöd- vändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbild- ningen eller vara av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. ha de kunskaper i svenska som behövs. de kunskaper i svenska som behövs. Även en sökande som enligt äldre bestämmelser har uppfyllt kraven för grundläggande behörig- het till grundläggande högskoleut- bildning eller utbildning som på- börjas på grundnivå ska anses ha grundläggande behörighet till ut- bildning som påbörjas på grund- nivå och vänder sig till nybörjare. Detta gäller dock inte äldre be- stämmelser om sådan grundläg- gande behörighet som avses i 7 kap. 7 § i dess lydelse före . De krav på särskild behörig- het som ställs ska vara helt nöd- vändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbild- ningen. 1.kunskaper från en eller flera 1.kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller kurser i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper, motsvarande kunskaper, och 2. andra villkor som betingas av utbildningen eller är av bety- delse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. 2.godkänt resultat på ett konst- närligt prov för en utbildning som leder till en konstnärlig examen, och 3.andra villkor som är nöd- vändiga för utbildningen eller är 4Tidigare 7 § upphävd genom 2007:644. 5Senaste lydelse 2011:1020. av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Särskild behörighet har också den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen. Universitets- och högskole- rådet får meddela föreskrifter om vilken områdesbehörighet som ska gälla för ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan yrkes- examen som anges i bilaga 2 till denna förordning (examensord- ningen). Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om vilka områdesbehörigheter som ska fin- nas. Högskolan får, i den mån krav Högskolan får, i den mån krav på särskild behörighet ställs, be- på särskild behörighet ställs, be- stämma vilka krav enligt 8 § första som skall gälla för andra utbild- stycket 1 som ska gälla för andra 6Senaste lydelse av tidigare 7 kap. 10 a § 2012:712. 7Senaste lydelse 2012:712. 8Senaste lydelse 2007:666. ningar än de som avses i 10 a §. utbildningar än de som avses i 9 §. Universitets- och högskolerå- det får meddela föreskrifter om vilka kurser i gymnasieskolan som krav enligt 10 § får avse. Om det finns särskilda skäl, Om det finns särskilda skäl, får Universitets- och högskole- får Universitets- och högskole- rådet medge att högskolan för rådet medge att högskolan för tillträde till en viss utbildning tillträde till en viss utbildning stäl- ställer upp andra krav enligt 8 § ler upp andra krav på särskild be- första stycket än de som följer av hörighet enligt 8 § första stycket 1 den områdesbehörighet som behövs och 3 än de som följer av 9, 10 och för den utbildningen. 10 a §§. Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. 1. betyg, 1. betyg enligt 18–19 a §§, 2. resultat från högskolepro- 2. resultat från högskolepro- vet som avses i 20 §, och vet enligt 20–22 §§, och 3. urvalsgrunder som avses i 3. urvalsgrunder som har be- stämts av högskolan enligt 23 §. Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras genom prov eller intervjuer eller genom lott- Urval genom prov eller inter- vjuer får dock inte göras efter det att lottning har använts. 9Senaste lydelse 2012:712. 10Senaste lydelse 2010:700. Vid urval till en utbildning ska platser fördelas på grundval av olika urvalsgrunder. Av plat- serna ska1. flest fördelas på grundval av betyg, och Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras genom – resultat från högskoleprovet enligt 20–22 §§, – annat prov än högskolepro- vet, – intervjuer, eller Efter det att lottning har an- vänts får urval dock inte göras enligt övriga strecksatser i första stycket. Vid urval får hänsyn dock inte tas till att en sökande har genomgått ett sådant behörighets- prov som avses i förordningen (0000:0000) om försöksverksam- het med behörighetsprov för till- träde till högskoleutbildning om det i antagningsärendet framgår att den sökande har grundläggande behörighet enligt 5 a § första stycket 1–3, 6 eller 7 § eller har be- dömts grundläggande behörig en- ligt 5 b §. Vid urval till en utbildning ska platserna fördelas med 1. minst en tredjedel på grund- val av betyg, 11 Senaste lydelse 2012:712. 2.minst en tredjedel på grund- val av resultat från högskole- provet, och 3.högst en tredjedel på grund- val av de av högskolan enligt 23 § bestämda urvalsgrunderna. Vissa närmare bestämmelser om platsfördelning på grundval av betyg finns i bilaga 3 till denna förordning. För övriga sökande med betyg som inte omfattas av bilagan får Universitets- och högskolerådet meddela föreskrif- ter om i vilken av de grupper som anges i bilaga 3 punkten 1 som platsfördelning ska ske. 2. fördelas på grundval av resultat från hög- skoleprovet. Utöver fördelning på grundval av betyg och resultat från högskole- provet får även platser fördelas på grundval av urvalsgrunder som har bestämts av högskolan. De urvalsgrunder som har bestämts av högskolan ska vid platsfördelning enligt första stycket anses som en gemensam urvalsgrund. Vissa närmare bestämmelser om platsfördelning på grundval av betyg enligt 12 § andra stycket 1 finns i bilaga 3 till denna förordning. För övriga sökande med betyg som inte omfattas av bilagan får Universitets- och högskolerådet meddela föreskrif- ter om i vilken av de grupper som anges i bilaga 3 punkten 1 som platsfördelning ska ske. Vissa bestämmelser om hur betyg ska värderas finns i bi- laga 3. I varje områdesbehörighet ska det utöver sådana behörighets- kurser som avses i 9 § ingå merit- kurser. Meritkurser är sådana kur- ser från gymnasial utbildning som 12 Senaste lydelse 2013:1008. Ändringen innebär bl.a. att andra och tredje styckena tas bort. är särskilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grund- läggande eller särskild behörighet. 1.fördjupning i ämnet moder- na språk, 2.fördjupning i ämnet svenskt teckenspråk för hörande, 3.fördjupning i ämnet engels- ka, och 4.fördjupning i ämnet mate- matik. Universitets- och högskolerå- det får meddela föreskrifter i öv- rigt om meritvärdering av betyg. Universitets- och högskolerå- det får meddela ytterligare före- skrifter om meritvärdering av betyg i urvalsgrunden betyg. det får meddela föreskrifter om det får meddela föreskrifter om vad betyg utfärdade enligt äldre vad betyg utfärdade enligt äldre motsvara i förhållande till de krav motsvara i urvalsgrunden betyg i som anges i 5 § första stycket 1 förhållande till de krav som anges