sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Det ska också finnas skäl att anta att personen har en tillräcklig pedagogisk kompetens. Av andra meningen andra punkten framgår att läraren även ska ha uppvisat en hög konstnärlig skicklighet inom det estetiska område som utbildningen avser. För att erhålla sådan konstnärlig skicklighet, s.k. särskilda specialistkunskaper, krävs att kunskaperna och färdig- heterna inhämtats genom andra erfarenheter, antingen omfattande konstnärlig utbildning alternativt genom arbetslivserfarenheter. Den lärare som avses i 17 a § ska ge tillräckligt underlag till den ansvariga och behöriga läraren för att den ska kunna sätta betyg. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.2. 18 § Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller för- skollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. I paragrafen finns bestämmelser som reglerar förutsättningarna för att huvudmannen ska få göra undantag från 2 kap. 13 § första stycket. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen förutom att undantaget för att bedriva undervisning i ett yrkesämne har tagits bort. När ändringen träder i kraft får en lärare som saknar legiti- mation och behörighet för undervisningen bedriva undervisning i ett yrkesämne högst i sänder. Av övergångsbestämmelserna till denna lag framgår att lärare som saknar legitimation och som bedriver undervisning i ett yrkes- ämne är behöriga att besluta om betyg om den ingått avtal om an- ställning utan tidsbegränsning före , dock längst till utgången av . Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. 20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller för- skollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns särskilda skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt före- skrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § och 17 a § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningarna för en huvud- man att anställa en lärare. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen förutom att lärare utan legitimation som ska under- visa i ett yrkesämne inte längre undantas från paragrafens första stycke. När ändringen avseende att undantag från legitimation för yrkeslärare tas bort i paragrafens andra stycke kommer dessa inte längre kunna anställas utan tidsbegränsning. Tredje stycket har även kompletterats med en reglering avseende lärare som omfattas av 17 a §, dvs lärare som ska bedriva under- visning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbild- ningen som ger dess spetskaraktär. Dessa lärare föreslås kunna anställas utan tidsbegränsning. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4 och 6.2. 21 § I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller för- skollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervisning 1.enligt 18 § får anställas för högst i sänder, 2.inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 22 b § får anställas för högst , 3.som avses i 22 c § får anställas för högst , 4.ett yrkesämne och genomför en sådan utbildning som leder till en yrkeslärarexamen får anställas under högst . I fall som avses i första stycket 2 får anställningstiden förlängas till högst , om det finns särskilda skäl. I de fall som avses i första stycket 3 och 4 får anställningstiden för- längas till högst , om det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om tidsbegränsning av en lärares anställning när den inte uppfyller kraven på legitimation i 2 kap. 13 § skollagen. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att första stycket 4 är ny. Första stycket 4 reglerar att en olegitimerad lärare som ska be- driva undervisning i ett yrkesämne kan anställas under högst om hon eller han genomför sådan utbildning som leder till en yrkeslärarexamen. Enligt tredje stycket kan en sådan an- ställningstid förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses exempelvis att den studerande inte kunnat genomföra yrkeslärarutbildningen inom utsatt tid med anledning av en lång sjukfrånvaro eller föräldraledighet. Anställningstiden får dock inte överstiga . Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. 22 a § En huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en intro- duktionsperiod om inte läraren eller förskolläraren har genomfört en sådan introduktionsperiod. Introduktionsperioden ska i huvudsak genomföras inom undervisning som svarar mot lärarens eller förskollära- rens behörighet. Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som anställs för att med stöd av 17, 17 a eller 18 §§ eller föreskrifter som meddelas med stöd av 13 § tredje stycket bedriva viss undervisning utan att vara behörig en- ligt 13 § första stycket. Om läraren eller förskolläraren inom samma an- ställning avlägger en behörighetsgivande examen ska dock huvudmannen se till att läraren eller förskolläraren genomför en sådan introduktions- period som avses i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om introduktionsperioden och om ytterligare undantag från första stycket. Paragrafen reglerar den introduktionsperiod som en nyrekryterad lärare ska erhålla i omedelbar anslutning till att anställningen på- börjas. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom en ändring i andra stycket. Ändringen innebär att även sådana lärare enligt 2 kap. 17 a § är undantagna kravet på en intro- duktionsperiod under förutsättning att hon eller han inte avlägger en behörighetsgivande examen inom samma anställning. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. 4 § Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet. Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs enligt första och andra styckena. Paragrafen innehåller bestämmelser om förskole- och skolenheternas systematiska kvalitetsarbete. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att titeln förskolechef i andra stycket har ersatts med rektor. Ändringen innebär således ingen förändring avseende ansvaret för det systematiska kvalitetsarbetet vid förskole- och skolenheterna, utan detta ankommer fortfarande på ledningen för förskolan respektive skolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. 10 § En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till rektorn. En rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skynd- samt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att för- hindra kränkande behandling . Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på motsva- rande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakas- serier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (2008:567). För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är integrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att anmäla, ut- reda och vidta åtgärder mot kränkande behandling. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att i första stycket har titeln förskolechef har ersatts med rektor. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. 9§ Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att ge särskilt stöd och att utreda behov av sådant stöd, som gäller för barn i för- skolan. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att i andra stycket har titeln förskolechefen har ersatts med rektorn. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. lag om ändring i skollagen (2010:800) 21 § I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller för- skollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervisning 1.enligt 18 § får anställas för högst i sänder, 2.inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 22 b § får anställas för högst , 3.ett yrkesämne och genomför en sådan utbildning som leder till en yrkeslärarexamen får anställas under högst . I fall som avses i första stycket 2 får anställningstiden förlängas till högst , om det finns särskilda skäl. I de fall som avses i första stycket 3 får anställningstiden förlängas till högst , om det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om tidsbegränsning av en lärares anställning när den inte uppfyller kraven på legitimation i 2 kap. 13 § skollagen. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att första stycket 3, om att personer som ska bedriva undervisning i vuxenutbildning i svenska för invandrare och som genomför en utbildning som motsvarar högskole- utbildning på grundnivå eller avancerad nivå i svenska som andra språk, har upphävts. Regleringen i den tidigare lydelsen av 21 § 4 om att den som ska bedriva undervisning i ett yrkesämne och genomför en yrkeslärarutbildning för att nå en yrkeslärarexamen får anställas under högst , regleras i stället i 21 § 3. 14.4Förslaget till ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser om lärare och förskol- lärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skol- väsendet. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse för- utom att den övergångsperiod som gäller i fråga om krav på legiti- mation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i skolväsendet förlängs till utgången av när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.4. 14.5Förslaget till ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser om lärare och förskol- lärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skol- väsendet. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse för- utom att hänvisningen till 2 kap. 17 § skollagen i paragrafens andra stycke har ändrats med anleding av att 2 kap. 17 § första stycket 2 har tagits bort. En fritidspedagogexamen eller motsvarande ska vara be- hörighetsgivande för lärarlegitimation varför dessa inte längre ska vara undantagna kravet på legitimation enligt 2 kap. 17 §. I undervisningen i fritidshemmet ska det dock fortsatt få finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas i fritidshemmet enligt 2 kap. 14 § skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3. Språklag (2009:600). Skollag (2010:800). Lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). och rådets direktiv /36/EG av den 7 sep- tember 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU (yrkes- kvalifikationsdirektivet). Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (viss- tidsdirektivet). Skolförordningen (1971:235). Högskoleförordning (1993:100). Kommittéförordning (1998:1474). Förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Förordning (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal. Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordning (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning. Förordning (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Gymnasieförordning (2010:2039). Förordning (2011:7) om dansarutbildning. Förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, för- skola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och för- skolechefer. Skolförordning (2011:185). Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Förordning (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordning (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen. Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande ut- bildning för lärare i yrkesämnen. Förordning (2013:693) om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning. Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbild- ning i svenska för invandrare. Förordning (2016:958) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2009:2) om kursplan för vuxen- utbildning i svenska för invandrare. Förordning (SKOLFS 2010:35) om ändring i förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2010:144) om läroplan för gymnasieskolan. Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. Förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. Förordning (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan. föreskrifter (SKOLFS 2010:144) om ämnesplan i ämnet specialidrott. föreskrifter (SKOLFS 2011:14) om examensmål för yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan. föreskrifter (SKOLFS 2011:15) om kurser för yrkes- dansarutbildningen. föreskrifter (SKOLFS 2011:16) om ämnesplan och kun- skapskrav för ämnet dansgestaltning för yrkesdansare i yrkes- dansarutbildningen. föreskrifter (SKOLFS 2011:17) om ämnesplan och kun- skapskrav för ämnet dansteknik för yrkesdansare i yrkes- dansarutbildningen. föreskrifter (SKOLFS 2011:159) om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan. föreskrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. allmänna råd (SKOLFS 2014:40) om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. föreskrifter (SKOLFS 2014:44) om introduktionsperiod för lärare och förskollärare föreskrifter (SKOLFS 2015:13) om ämnesplan för ämnet gymnasieingenjören i praktiken inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. föreskrifter (SKOLFS 2015:26) om poängplan för vidare- utbildning i form av ett fjärde tekniskt år. föreskrifter (SKOLFS 2016:30) om urval till vidareut- bildningen i form av ett fjärde tekniskt år. Föreskrifter om ändring (SKOLFS 2017:1) av före- skrifter (SKOLFS 2011:159) om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan. Föreskrifter (SKOLFS 2017:2) om ändring av före- skrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. Universitets och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:4) om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörig- het till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. Arbetsdomstolen, mål AD 2013 nr 42. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. FN:s konvention om barnets rättigheter (). Riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken med mera. Proposition 1990/91:18. Om ansvaret för skolan. Proposition 1997/98:93. Läroplan för förskolan. Proposition 2004/05:11. Kvalitet i förskolan. Proposition 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i gymnasieskolan. Proposition 2009/10:27. Obligatorisk befattningsutbildning för ny- anställda rektorer. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Proposition 2010/11:19. Ett steg framåt – en ny dansarutbildning. Proposition 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. Proposition 2011/12:50. En gymnasiesärskola med hög kvalitet. Propositon 2012/13:01. Proposition 2012/13:187. Proposition 2013/14:188. Gymnasieingenjörsutbildning för konkur- renskraft och tillväxt. Proposition 2013/14:220. Ändrade regler om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. Proposition 2014/15:44. Möjligheter till fjärrundervisning. Proposition 2015/16:23. Anställning under viss kompletterande ut- bildning. Proposition 2016/17:1. Riksdagsskrivelse 2010/11:81 Överlämnande av utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU4 En ny dansarutbildning m.m. Övrigt från regeringen och Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk. Departementspromemorian Genomförande av deltids- och viss- tidsdirektiven (Ds 2001:6.) Regeringens promemoria Legitimation för lärare och förskollärare. U2010/2818/S. beslut angående Uppdragen att förstärka tillgången Dnr A2013/2958/DISK, A2014/3289/DISK. Regeringens beslut angående Regleringsbrev för avseende . U2014/4412/GV Regeringens beslut angående Regleringsbrev för avseende . U2015/01806/GV. Regeringens beslut angående Uppdrag att ta fram ett stödmaterial i alfabetisering och läs- och skrivinlärning. U2015/3466/GV. Regeringens beslut om Regleringsbrev för för . U2016/01673/GV, U2016/01708/S, U2016/04154/GV m.fl. Regeringens beslut angående Uppdrag att genomföra en fortsatt informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena. U2016/02129/S. Regeringens ändringsbeslut angående Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Fi2016/02461/RS. Regeringens beslut angående Uppdragen om samverkan för bästa skola. Dnr U2015/03357/S samt U2017/00301/S. Regeringens beslut angående Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet. Dnr U2016/05494/135 och U2016/05632/UH. Regeringens promemoria Validering med mervärde. Regeringens beslut angående Uppdrag om en översyn av läroplanen för förskolan. U2017/01929/S. Utbildning för bättre etablering, Presen- tation av , och 160111. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och anpassning. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Vägen in i det svenska skolväsendet. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Arbetsförmedlingen (2016). Arbetsförmedlingens lägesbedömning av arbetet med snabbspåren. (2012). Behovet av en särskild specialpedagog- examen och specialpedagogisk kompetens i den svenska skolan (rapport 2012:11 R). Länsstyrelserna (2016).