sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — Bioekonomi är alltså inte bara den ekonomi som kan kopplas till den gröna primärproduktionen i jord- och skogsbruket utan alla Politisk bakgrund och närliggande begrepp värdecykler som bygger på biologiskt material som kan återföras till kretsloppet. Inte minst den svenska skogsindustrin och jordbruksnäringen lyfter fram detta begrepp som en positiv bild av den egna verksam- heten och dess potential för cirkularitet och hållbarhet. När regeringen definierade sina strategiska samverkansprogram, valde man att kalla ett av dem ”biobaserad och cirkulär ekonomi”. Se kapitel 6.1.5. Enligt en rapport från Tillväxtanalys och SCB svarar bioekono- min för av BNP och av exporten.16 Den relativt sett större exportandelen beror framför allt på att den svenska skogsindustrin till stor del producerar för export. Den svenska bioekonomins utveckling – statistik och analys. 7Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen Cirkulär ekonomi står högt på dagordning i inter- nationella organisationer som EU, , G7 och G20. Flera ledande industriländer fokuserar på cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet, däribland , , och . har satt upp målsättningen att bli världsledande inom cirkulär ekonomi. De länder som leder utvecklingen har gemensamt att satsningen drivs ur ett näringspolitiskt och ekonomiskt perspektiv lika mycket som ur ett miljöpolitiskt. var tidigt med att införa ett utvidgat producentansvar och besluta om grundläggande principer för omställning till det som då kallades ett kretsloppsanpassat samhälle. Svensk industri betraktas ofta som relativt resurseffektiv. Men är det andra länder som strategiskt lyfter fram cirkulär ekonomi som ett centralt tema i samhällsutvecklingen. Det gäller inte bara inom EU utan också ledande industriländer utanför , liksom flera viktiga inter- nationella organisationer. har effektivitet och presenterat presenterades bland annat en arbetat med teman kring resurs- en rad rapporter. policyguide för resurseffektivitet. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen beskriver också hur det pågår ett perspektivskifte bland medlemsländerna i riktning mot cirkulär ekonomi.1 –2018 kommer att vidareutveckla sitt arbete med cirkulär ekonomi inom tre av sina kompetens- områden: vetenskap, teknik och innovation, miljö, samt handel. Det gäller till exempel biobaserade och cirkulära värdekedjor, effektivt nyttjande av biomassa, makroekonomiska fördelar med cirkulär ekonomi, samt en studie av export- och importhinder för återvinningsbara metaller.2 På initiativ av tog det dåvarande G83, samarbetet mellan världen största ekonomier, upp resurseffektivisering på agendan vid toppmötet i 2004 under devisen 3R – reduce, reuse, recycle. (Se vidare om , kapitel 7.2.4). Det ledde senare fram till en handlingsplan för 3R under det japanska G8-ordförandeskapet 2008, den så kallade 3R Action Plan.4 Under tyskt ordförandeskap 2015 lanserade G7 , ett öppet forum för erfarenhetsutbyte och spridande av best practice. Under G7:s toppmötet bekräftade ledarna för världens största ekonomier på nytt betydelsen av ökad resurseffektivitet för miljö, klimat, hållbar utveckling och konkurrenskraft. Resurs- effektivitet är en fast punkt på agendan för G7. Vid ett an- knytande miljöministermöte i beslöts om ett antal initiativ som bland annat syftar till att utvidga sam- arbetet till tillväxtekonomier utanför G7. Miljöministrarnas deklara- tion binder ihop det japanska 3R-konceptet med EU:s begrepp ”resource efficiency”.5 Science, Technology and Innovation Outlook , . 2Presentation av sekretariat vid permanenta representation till . 3Nuvarande G7, då inte längre ingår i samarbetet. 3R Action Plan, G8 Environment Ministers Meeting 2008. 5G7, 2016. Framework on Material Cycles. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen innehar ordförandeskapet i det bredare G20-samarbetet där resurseffektivitet också är en del av det tyska ordförandeskapsprogrammet.6 antog en resolution med en 15-årig agenda för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling benämnd Agenda 2030.7 Bland agendans 17 mål finns flera med kopplingar till cirkulär och resurseffektiv ekonomi. Se närmare i kapitel 8 om implementering av Agenda 2030. lanserade 2007 Panel, IRP. IRP består av ledande forskare på området och har till uppdrag att ta fram oberoende och vederhäftiga vetenskapliga analyser med relevans för policy vad gäller hållbart brukande av naturresurser. IRP:s rapporter är bland annat ett av underlagen för policyarbetet inom , G7 och andra inter- nationella organ. I en av IRPs övergripande rapporter konstateras att det är nödvändigt med åtgärder för ökad resurseffektivitet i världsekonomin för att det inte ska bli omöjligt eller mycket dyrt att uppnå de mål som världssamfunden satte året innan vid klimatmötet i och antagandet av Agenda 2030.8 En rad andra FN-organ arbetar med agendor för hållbar kon- sumtion och produktion, grön ekonomi och närliggande teman. 6Presentation av representant för tyska regeringen vid permanenta representation till . 7Transforming our world: The 2030 Agenda for Sustainable Development A/RES/70/1. 8International Resource Panel. Resource Efficiency: Potential and Economic Implications, Summary for Policymakers. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen presenterades paket om cirkulär ekonomi. Paketet innehåller två delar: en handlingsplan9 med åtgärder som kommissionen avser vidta under sin mandat- period () och ett förslag om revidering av sex direktiv10 på avfallsområdet. Handlingsplanen innehåller initiativ för att på- verka produkters hela livscykel: från design och konsumtion till avfallshantering och marknaden för återvunna material. Sedan handlingsplanen presenterades har kommissionen bland annat antagit en ny arbetsplan för ekodesigndirektivet –2019, med fokus på cirkulära designaspekter som hållbarhet, reparerbarhet, upp- graderbarhet, demonterbarhet, information och möjlighet att åter- använda och återvinna. Kommissionen har aviserat att den bland annat ska presentera en strategi för plast i den cirkulära ekonomin och en utvärdering av hur regler om kemikalier, produkter och avfall kan fungera bättre tillsammans. Förslagen om ändrade avfallsdirektiv, som kommissionen presenterade som en del av paketet om cirkulär ekonomi, väntas antas av och rådet . Förslagen innebär bland annat höjda mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av kommunalt avfall och för förpackningsavfall samt bindande mål för att minska deponering av hushållsavfall.11 Redan i EU:s långsiktiga tillväxtstrategi som antogs av 2010 utgör ”Ett resurseffektivt ” ett av sju huvudinitiativ.12 I paketet om cirkulär ekonomi uttrycker kommissionen att övergången till en mer cirkulär ekonomi är en nödvändig del i EU:s arbete för att utveckla en hållbar, koldioxidsnål, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin. 10Förslagen avser ändringar i direktiv /98/EG om avfall, direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, direktiv /31/EG om deponering av avfall, direktiv /53/EG om uttjänta fordon direktiv /66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och direktiv /19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter. Circular Economy: Commission delivers on its promises, offers guidance on recovery of energy from waste and works with EIB to boost investment, (MEMO/17/105). Ett resurseffektivt – flaggskeppsinitiativ i 2020- strategin. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen Kommissionen skriver ”Här finns möjligheten att omvandla ekonomin och skapa nya och hållbara konkurrensfördelar för . Den cirkulära ekonomin kommer att stimulera EU:s konkurrenskraft genom att skydda företagen mot problem på grund av knappa resurser och prissvängningar och genom att skapa nya affärsmöjligheter och innovativa, mer effektiva sätt att producera och konsumera. Den kommer att skapa lokala arbetstillfällen på alla kompetensnivåer och öppna för social integration och sam- manhållning.”13 De nordiska ländernas samarbete inom cirkulär ekonomi sker främst under Nordiska ministerrådets arbetsgrupp för avfall, Nordiska avfallsgruppen, NAG. Gruppen har som målsättning att driva på övergången mot en cirkulär ekonomi och har genomfört ett flertal projekt. 2015 arrangerade NAG en workshop med närings- livsrepresentanter, forskare, politiker och myndigheter i syfte att kartlägga cirkulära affärsmodeller inom områdena textilier, mat, möbler, elektronik och bygg- och rivningsavfall.14 Karläggningen avslutades med en rapport15 till de nordiska länderna med rekom- mendationer om styrmedel. Vidare har NAG tagit fram flera rapporter inom ramen för projektet ”Nordic textile reuse and recycling committment”16 som syftar till att främja återanvändning och materialåtervinning av textilier. Se mer om projektet i kapitel 19.2.2. har också finansierat ett treårigt projekt för att ta fram cirkulära kriterier till det nordiska miljömärket Svanen. Sådana kriterier kan handla om att produkter ska ha en lång livslängd och vara återanvändbara. Projektet har initierats till följd 14http:///Miljoarbete-i-samhallet/EU-och-internationellt/EUs- miljooarbete/Cirkular-ekonomi/nordiskt-samarbete-for-cirkular-ekonomi/ Moving towards a circular economy – successful Nordic business models, ANP 2015:771. 16http:///Nyheter-och-pressmeddelanden/Pressarkiv/Nyheter- och-pressmeddelanden-2015/Nordisk-certifiering-av-textilinsamling-testas-/ Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen av Europeiska kommissionens nya mätsystem för produkters fotavtryck. Den finska regeringen har satt upp målet att ska vara en världsledare i cirkulär ekonomi. Den finska framtidsorganisation har i samarbete med regeringen och en lång rad aktörer presenterat en ambitiös vägkarta för att nå det målet. Över tusen personer från olika samhällsaktörer har deltagit i konsultationerna. Den finska planen har i sin första version fem fokusområden: hållbara livsmedelssystem, skogsbaserade kretslopp, tekniska kretslopp, transporter och logistik samt gemensam nationell hand- ling.18 I en genomgång av andra länders aktiviteter hävdar SITRA att vägkarta är unik genom att den både tar ett strategiskt grepp och jobbar med konkreta insatser för konkreta resultat. Man menar att har andra länder gjort ettdera, antingen övergripande mål utan uppföljning eller begränsade aktiviteter inom enskilda områden utan ett större sammahang. vill bli världsledande genom att göra båda delar. var en av de första länderna att besluta om en strategi för ökad resurseffektivitet, ProGress, . Strategin förnyas och ProGressII19 antogs alltså 2016. ProGress bygger på fyra principer: Att kombinera ekologisk nödvändighet med ekonomiska möjligheter, innovationsstöd och socialt ansvar. 17http:///sv/aktuellt/nyheter/med-svanen-mot-en-cirkulaer-ekonomi besökt . Leading the Cycle, Finnish road map to circular economy 2016-2025. 19Federal Ministry for the Environment, Nature Conservation, and Nuclear Safety. Efficiency Programme II – Programme for the sustainable use and conservation of natural resources. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen Att se globalt ansvar som ett huvudfokus för nationell resurs policy. Att gradvis göra ekonomi och produktion i mindre beroende av primära resurser genom att utveckla och expandera en cirkulär ekonomi. Säkra en långsiktigt hållbar resursanvändning genom att leda samhället mot kvalitativ tillväxt. Det tyska strategidokumentet innehåller också en del intressanta fakta, som till exempel att kapitalstocken av naturresurser i sam- hället (i form av byggnader, vägar och annan infrastruktur, pro- dukter etc.) växer med ungefär och invånare i . Det betyder alltså att inhemsk produktion och import vida överstiger export och återföring av material till naturen. Den tyska strategin drivs av en grundläggande syn på resurs- effektivisering som en strategisk faktor för innovation, tillväxt och konkurrenskraft. En annan viktig ambition är att göra den tyska ekonomin mindre beroende av råmaterialimport, vilket också speglas i en nationell råvarustrategi20 (för mineraler) och en policystrategi för bioekonomi21. Som delvis framgår av avsnitt 7.1 hör också till de länder som driver frågor om cirkulär ekonomi och resurseffektivitet på den internationella dagordningen. var troligen det EU-land som tidigast och tydligast anammade begreppet cirkulär ekonomi och satsar nu på att sälja in landet som en ”circular hotspot”.22 Programdokumentet för cirkulär ekonomi, ”From waste to resource” 23 beskrivs som en del av den nederländska regeringens strategi för grön tillväxt. Regeringen beskriver tre mål för omställningen till cirkulär ekonomi: Upprätthålla naturkapitalet, förbättra försörjnings- The German Government’s raw materials strategy. National Policy Strategy on Bioeconomy. 23Van Afval Naar Grondstof, , Parliamentary Paper 33043, No.28. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen tryggheten och stärka den holländska ekonomin. Man framhåller att styrkan i konceptet cirkulär ekonomi är att ingen av dessa tre mål kan ses eller uppnås separat. En cirkulär ekonomi som enbart fokuserar miljö eller ekonomi kan inte förverkligas. Regeringen ser vinster i termer av minskade materialkostnader, ökad syssel- sättning, minskad klimatpåverkan, minskad naturresursanvändning och mindre användning av mark och vatten. fokuserar regeringen på en accelererad agenda för cirkulär ekonomi inom fem nyckelområden: Plast, byggnader och byggnadsmaterial, elektronik och sällsynta metaller, hushålls- avfall samt biomassa och livsmedelsindustri. Också europeiska städer satsar på cirkulär ekonomi. Inte minst framhåller staden som en pionjär inom cirkulär eko- nomi och har tagit fram en rapport med en vision för en cirkulär stad.24 Som ett väl utvecklat industriland med en stor befolkning på liten yta och begränsade egna naturresurser har det varit naturligt för att tidigt arbeta med resurseffektivitet. Detta sägs också bottna i en japansk kultur av att inte låta saker förslösas, ofta uttryckt som mottainai. Det moderna begrepp som använt, och även lanserat internationellt, är 3R- Reduce, Reuse, Recycle. (Se avsnitt 7.1.2.) De tre R:en är prioriterade i den ordningen och liknar därmed EU:s avfallshierarki. har gått igenom liknande faser som många europeiska länder. Först uppstod brist på utrymme för soptippar varpå sopförbränning blev en allmänt använd metod. visade sig dock allvarliga miljöproblem med till exempel spridning av dioxiner. Det ledde dels till åtgärder för att komma tillrätta med utsläppen men också mer sofistikerade, cirkulära strategier som 3R. Även om undvikande, reduce, ligger högst i prioritet uttrycker företrädare för den japanska regeringen i samtal med utredningen att de framför allt varit framgångsrika med det tredje steget, 24 TNO, Circle Economy, FABRIC. Circular , A vision and action agenda for the city and metropolitan area. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen att återvinna, recycle25. Undvikande och återanvändning har visat sig svårare att omsätta i policy och konkreta resultat. Även på det sättet liknar den japanska erfarenheten och . har en ramlagstiftning för ett samhälle med cirkulära materialflöden26 som kompletteras med femåriga policy- planer. Nästa plan ska beslutas och kommer att fokusera de två förta R:en, reduce och reuse, undvikande och återanvändning. Det japanska arbetet med 3R har inte enbart drivits som en miljö- fråga utan har starka inslag av näringspolitik och försörjnings- trygghet. är till exempel ansvarigt för avfallslag- stiftningen medan närings- och , , ansvarar för lagstiftningen om återvinning.27 har inte bara lyft 3R i G7- och FN-sammanhang utan också skapat ett asiatiskt, regionalt samarbete för 3R, The Regional 3R Forum in . Det motiveras i grunden av att vill dela med sig av sina kunskaper och erfarenheter till tillväxtekonomier i , men också av möjligheten att exportera japansk teknik och kunnande för 3R och avfallshantering. Frågor om försörjningstrygghet blev väldigt konkreta i när omkring införde restriktioner för export av vissa sällsynta jordartsmetaller, av allt att döma som en reaktion på kon- flikter länderna emellan kring öar i . De sällsynta jordartsmetallerna som nästan enbart utvinns i är viktiga för delar av den högteknologiska industrin i , bland annat för bilindustrins produktion av motorer för eldrift. Det plötsliga försörjningsproblemet ledde till intensiva utvecklingsprojekt för att hitta lämpliga substitut och öka återvinningen. Den japanska regeringen har som på andra områden arbetat i nära samarbete med näringslivet vad gäller 3R. Regeringen har bland annat gjort frivilliga överenskommelser med näringslivet som satt upp egna mål och tagit fram indikatorer för att följa utvecklingen. Om företagen inte lever upp till dessa överenskommelser, finns hotet om lagstiftning från regeringen. 25Samtal med , MoE, och industri- och handelsministerium, METI, i samband med studieresa, . Act for Establishing a , Act no. 27Det finns sex sektorslagar som berör återvinning av elektronik, förpackningar, hus- hållsapparater, fordon, byggmaterial och livsmedel. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen har tvekat inför att styra med miljörelaterade skatter eller avgifter. Konsument- erna måste till exempel betala en återvinningsavgift när de lämnar elektronikavfall för återvinning, en ordning som trots allt verkar fungera. Såväl den japanska regeringen som näringslivet tycks ha en jäm- förelsevis långsiktig och strategisk syn på resursfrågorna. Exempelvis har regeringen konstaterat att den snabba tillväxten av solceller i landet kommer att skapa en topp vad gäller omhändertagande av använda solpaneler inom ett par årtionden och börjat planera för detta. I utredningens samtal med japanska forskare framhålls att de ledande biltillverkarna i redan nu tänker i termer av att sälja en mobilitetsfunktion, inte bilar. producerade 2011 av allt stål i världen och av all cement. Den stora primärproduktionen betydde också att landet använde mer råvaror än alla de 34 medlemsländerna i gjorde tillsammans.28 Det förtjänar att påpekas att en del av allt detta material används för produkter som konsumeras i andra länder, inte minst inom . Kvarstår dock att det ohållbara i den linjära ekonomiska utvecklingen blir allra tydligast i . Regeringen möter allt fler protester mot den dåliga miljösituationen i landet. har lanserat bredare och mer ambitiösa mål för en mer cirkulär ekonomi än något annat land. 2005 publicerade ett dokument som erkände de miljömässiga och ekonomiska problemen med landets stora resursanvändning och pekade ut cirkulär ekonomi som den primära vägen att hantera problemet. Den kommande femårsplanen (2006–2010) fick ett helt kapitel om cirkulär ekonomi och 2008 stiftades en lag för främjandet av cirkulär ekonomi. 2013 presenterade en nationell strategi för cirkulär ekonomi, den första i sitt slag i världen.29 28Mathews, J., , H. Lessons from , Nature, Vol. 531, s. 440–442. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen Det faktum att varit tidiga med att utveckla policy för cirkulär ekonomi illustreras också av att ungefär hälften av alla vetenskapliga artiklar i världen som berör begreppet cirkulär ekonomi på ett eller annat sätt handlar om dess tillämpning i Kina.30 Implementeringen av dessa övergripande principer har i ett första skede framför allt gjorts genom särskilda National Eco Industrial Parks. 2013 fanns 22 sådana godkända eko- industriparker.31 Dessa pilotsatsningar är av en helt annan skala än i och kan göra skillnad även för den nationella bilden. En enda park kan innehålla flera tusen företag. Omkring hälften av tillverkningsindustri beräknas ligga i industriparker eller sär- skilda exportzoner. Det är svårt att få en samlad bild av resultaten av ambitiösa planer. Data är osäkra och ofta gamla. Officiella siffror visar på betydande effektivitetsförbättringar som den totala resursanvändningen och miljöpåverkan fortsätter att öka på grund av den snabba tillväxten. Avståndet mellan ambitioner och genomförande är fortsatt stort. Det råder dock ingen tvekan om att ledning menar allvar med att vilja genomdriva stora förändringar. Jämfört med den europeiska diskussionen har cirkulär ekonomi i en större tyngdpunkt på industriella flöden och industriell symbios medan EU tenderar att betona effekter i konsumtions- ledet. Företrädare för den kinesiska regeringen förklarar det med att på många sätt klarat av problemen med utsläpp från stora punktkällor medan måste klara av allt , från industriutsläpp till effekter av masskonsumtion.32 Att cirkulär ekonomi är en central strategi för framgår om inte annat av att den inte hanteras av utan av det mäktiga tidigare planministeriet, NDRC33, och . I den nu gällande 13:e femårsplanen (2016–2020) har ambitionen 30Lieder, M., , A. Towards circular economy implementation: a comprehensive review in context of manufacturing industry, 115(2016) 36-51. 31Jingyang, L. Policy and progress of circular economy development in , , presentation från workshop , 151203. 32Samtal med bland andra Mr. , Vice President , (), . 33National Development and Reform Commission. Cirkulär ekonomi högt på den internationella dagordningen gått från pilotsatsningar till att göra cirkulär ekonomi till en genomgående, bred strategi där mål fördelas mellan regioner och organisationer. Företrädare för regeringen beskriver helt enkelt att cirkulär ekonomi nu är tillväxtmodell. 8Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi saknar strategi eller handlingsplan för cirkulär eko- nomi. Det pågår dock en stor mängd aktiviteter, initierade av politik, forskning och näringsliv med koppling till cirkulär ekonomi. Det som saknas är ett övergripande sammanhang och ett ramverk för alla aktiviteter. Målstyrningen på miljöområdet har starkt betoning på miljökvalitetsmål för den svenska naturen. De övergripande näringspolitiska målen saknar å andra sidan tydligt håll- barhetsperspektiv. En satsning på cirkulär ekonomi kan skapa en brygga mellan närings- och miljöpolitiken och bli en viktig motor för genomförandet av väsentliga delar av FN:s Agenda 2030, generationsmålet och klimatpolitiken. 8.1Politiska mål med koppling till cirkulär ekonomi miljöpolitik utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmålen och det så kallade generationsmålet, beslutade av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Generationsmålet är ett inriktningsmål för miljöpolitiken medan de 16 miljökvalitetsmålen är mål för tillståndet i miljön, som till exempel ”Bara naturlig försurning” eller ”Myllrande våtmarker”. Mycket aktivitet i – men utan samlad strategi Till vart och ett av miljökvalitetsmålen hör ett antal så kallades pre- ciseringar. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitets- målet och det miljötillstånd som ska uppnås. En av tio preciseringar under målet God bebyggd miljö handlar om hushållning med energi och naturresurser: ”Användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används.” De allra flesta preci- seringarna av miljökvalitetsmålen handlar också om tillståndet i miljön. Det gäller även den absoluta majoriteten av de 102 indika- torer som används för uppföljning.1 Regeringen har vidare antagit sammanlagt 24 etappmål inom områdena biologisk mångfald, farliga ämnen, luftföroreningar och avfall samt för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. På avfallsområdet finns två etappmål. Det ena handlar om mål för biologisk behandling och energiåtervinning av matavfall. Det andra är ett mål vad gäller återanvändning och återvinning av rivningsavfall.