sou · H5B326 · 2017-04-03 00:00:00 — BIBA tog också fram en vägledning för försäkringsbranschen mot bakgrund av utvecklingen inom del- ningsekonomi, som ställer nya krav på försäkringsprodukter. Vägledningen utgörs av en sextonsidig broschyr, som förklarar vilka utmaningar delningsekonomin innebär för försäkringsbransch- en. Den ger också praktiska råd till försäkringsföretag utifrån kon- kreta scenarier vid delning av bil, bostad samt verktyg och kom- petens. I vägledningen pekas bl.a. på vilka konkreta frågeställningar som användare möter när det gäller ansvar och vad försäkringar i allmänhet omfattar och inte omfattar, vilka specifika förutsättning- ar som finns vid delning av bil, bostad, verktyg och kompetens och hur dessa kan hanteras. I bereds f.n. ett förslag till lag om delningsekonomi.30 Syftet med den nya lagstiftningen är att främja delningsekonomin i genom att tillhandahålla system för marknadskontroll av delnings- ekonomiska plattformar och för skatteuppbörd. Vidare införs genom lagen ett nytt inkomstslag, inkomst av delningsekonomi, i Delningsekonomi i vår omvärld kombination med en lägre beskattning av sådana inkomster . I artikel 1 framgår också att staten genom lagen till- handahåller instrument för att säkerställa öppenhet, rättvis beskatt- ning, effektivare konkurrens och konsumentskydd i en bredare be- märkelse. Lagförslaget innehåller inga civilrättsliga bestämmelser som regelerar rättsförhållandet mellan användarna. Lagen fokuserar sna- rare på plattformsföretagens uppträdande och hur skatteuppbörd ska ske i delningsekonomin. Bland annat föreslås att företag som tillhandahåller delningseko- nomiska plattformar ska registreras i ett nationellt, transparent re- gister. Även allmänheten ska ha tillgång till registret. Det italienska övervakar efterlevnaden av lagen och godkänner företag för registrering i registret. Det innebär en typ av auktorisa- tionsförfarande där företagen ansöker om registrering och Kon- kurrensverket godkänner sökanden för registrering. Som underlag för beslutet ligger bl.a. företagens policydokument och de villkor som företaget avser att tillämpa i förhållande till användarna. Vidare krävs att alla penningtransaktioner görs via elektroniska betalningssystem och att plattformarna har funktioner för identi- tetskontroll av användarana, så att inte falska profiler förekommer. I skattetekniska avseenden innebär lagförslaget att inkomster från delningsekonomiska transaktioner, som sker via en registrerad och godkänd plattform, beskattas med en fast skattesats om upp till ett belopp om under inkomståret. Inkomster som överstiger detta belopp beskattas med en drygt dubbelt så hög skattesats i inkomstslaget ”tjänst”. Inkomster av delningsekonomi beskattas således i ett nytt inkomstslag och redovisas i en särskild sektion i deklarationsblanketten. De registrerade plattformsföre- tagen ska, enligt lagförslaget, också vara skyldiga att innehålla preli- minär skatt på delningsekonomiska inkomster och att betala in skatten till . Utbetalning till användare sker då med av- drag för preliminär skatt och kontrolluppgifter ska lämnas på samma sätt som gäller för arbetsgivare. Lagförslaget innehåller också regler till skydd för privatlivet, de- finitioner av ”användardata” och bestämmelser om överföring och radering av sådana data. Dessutom ska företagen i delningsekono- min rapportera in data till den officiella italienska statistikmyndig- heten, som ska följa delningsekonomins utveckling och effekter. Delningsekonomi i vår omvärld Företag som inte följer lagen kan förpliktas att betala straff- avgifter. konkurrens- och konsumentverk, Australian Competi- tion & Consumer Commission, har på sin webbplats ett avsnitt om delningsekonomin, där myndigheten bland annat belyser fördelar och risker för konsumenterna samt ger information om konsumen- ternas rättigheter.31 Här ges också råd till privatpersoner vid an- vändning av tjänster i delningsekonomin och överträdelser av kon- kurrens- och konsumentlagstiftningen kan anmälas till myndigheten elektroniskt. Myndigheten har också publicerat riktlinjer för att underlätta för aktörer som driver plattformar i delningsekonomin att efterleva de krav som ställs i konkurrens- och konsumentskyddslagstiftningen i Australien.32 De amerikanska delstaterna har ett betydande mått av självbestäm- mande. Det innebär att delstatliga åtgärder för att främja eller reg- lera delningsekonomin kan förekomma. I har t.ex. både delstatliga och lokala regleringar och restriktioner införts för uthyr- ning av privatbostäder mot bakgrund av stor bostadsbrist och då tillfällig uthyrning börjat ytterligare begränsa tillgången till bostäder för permanenta bostadsändamål. På federal nivå gjorde konkurrens- och konsumentmyn- dighet, (), en analys av delningsekonomin och dess konsekvenser i ett konkurrens- och kon- sumenträttsligt perspektiv. Processen var omfattande, med en hel- dagsworkshop och en därpå följande öppen konsultation, som gav 31Konsumentinformation på webben från konkurrens- och konsumentverk 32Platform Operators in the Sharing Economy – A guide for complying with the compe- tition and consumer law in , & Consumer Commission, 2016 Delningsekonomi i vår omvärld över 2 000 inspel. publicerades en rapport med FTCs slutsatser.33 I rapporten slås fast att delningsekonomin innebär fördelar för konsumenterna. Det gäller inte minst genom den omvandling av bo- stads- och transportmarknaderna som delningsekonomin leder till, där konsumenterna kan skapa nya värden utifrån befintliga tillgång- ar. FTC konstaterar också att den nya konkurrensen från delnings- tjänster kan medföra lägre priser för konsumenterna och öka både kvalitet och utbud inom olika varu- och tjänsteområden. Frågan om hur delningsekonomin ska regleras besvaras enligt FTC på två olika sätt. I den ena ståndpunkten betonas vikten av att alla aktörer inom en sektor, t.ex. transportsektorn, ska ha samma reg- leringar, dvs. ett ”level playing field”. I den andra ståndpunkten be- tonas vikten av låga instegsbarriärer, för att konsumenterna ska kunna dra nytta av nya, innovativa affärsmodeller. De som företräder detta synsätt menar också att lagstiftaren bör undersöka om det konsu- mentskydd, som utformats för den traditionella ekonomin, är eller bör vara tillämpligt för tjänsterna inom delningsekonomin. FTC förordar inte tydlig endera ståndpunkten, men uppmanar till fort- satt diskussion. De problemställningar, möjligheter och utmaningar som delnings- ekonomin kan medföra, inte minst från ett användarperspektiv, har uppmärksammats, förutom i också i och . Av de nordiska länderna är det främst dessa som, såvitt utredningen funnit, inlett utredningar och förberett policyåtgärder i ett natio- nellt perspektiv. Den danska regeringen lägger stor vikt vid delningsekonomin, och Skatteminister har i intervjuer betonat att ”ska vara ett ”” för delningsekonomin”. 33 The “Sharing Economy” - Issues Facing Platforms, Participants & Regulators, FTC Staff report, . Delningsekonomi i vår omvärld 2015 inleddes ett arbete med att ta fram en strategi för den danska delningsekonomin. I strategin ska i första hand generella frågor, som beskattning och konsumentskydd, behandlas. I den helhetsplan för ett starkare som presenterades aviserades bland annat att en digital inrapporterings- lösning med automatisk skatteinbetalning för privatpersoner som utför mindre tjänster ska utvecklas.34 Vidare aviserade regeringen höjda avdrag för uthyrning av permanentbostäder, rum och fritids- hus. Den danska regeringen har också aviserat att ett generellt skatte- avdrag för delningsekonomiska aktiviteter ska utredas. Syftet med detta är att öka produktiviteten genom högre utnyttjande av ledig kapacitet samt att ge medborgarna fler valmöjligheter och lägre priser. Den danska regeringen planerar att i statsbudgeten reservera för detta avdrag. Finansiering ska ske genom de skatteintäkter som kommer in genom den automatiserade skatteinbetalningen. I ett partnerskap med det danska Näringslivs- och tillväxtmini- steriet blir Aarhus nationell försökskommun . Särskilt fokus kommer att riktas mot att möta de kapacitetsutmaningar för boende och transport, som förväntas uppstå då Aarhus under också är europeisk kulturhuvudstad. Aarhus stad har formulerat sex principer för detta arbete, bland vilka märks fungerande kon- kurrens mellan nya och etablerade aktörer samt fokus på säkerhet och konsumentskydd, bland annat genom att ta tillvara de möjligheter för transparens och konsumentupplysning som digitaliseringen er- bjuder.35 Danskt arkitekturcentrum, som är ett partnerskap mellan danska regeringen och stiftelsen , har i samarbete med Erhvervs- styrelsens fond för grön omställning initierat projektet . Där- utöver ingår sju kommuner som har mellan 27 000 och 1 300 000 invånare som partners i projektet. Syftet är att främja spridningen av delningsekonomiska verksamhetsmodeller och att dela resurser mellan offentliga aktörer, företag och medborgare. 34Faktablad om den digitala inrapporteringstjänsten deleoekonomi.pdf 35Webbplats om delningsekonomi och försökskommunsprojektet på Smarta Aarhus. Delningsekonomi i vår omvärld fokuserar på att koppla ihop lokala nyckelprojekt med forskning och expertis, för att bidra till att utveckla och sprida befintliga, goda lösningar i såväl stad som på landsbygd.36 ingick de tre partierna i den ombilda- de danska regeringen det så kallade 2016. Avtalet utgör en typ av regeringsprogram och en grundval för den nuvaran- de regeringens arbete. Av avtalet framgår att den strategi för del- ningsekonomi, som påbörjades , kommer att läggas fram under 2017.37 Som en del i detta arbete har det danska regerings- kansliets innovationsenhet, MindLab, på Närings- och tillväxtmini- steriet i uppdrag att arbeta med delningsekonomin i ett konsument- skydds- och användarperspektiv.38 MindLab är en verksamhet som arbetar utifrån användarcentrerade metoder för att bistå i utveck- ling av policy och offentlig verksamhet. Vidare avser regeringen att presentera ett förslag till genomgång och utveckling av konsumentskyddslagstiftningen i syfte att göra reglerna enklare för konsumenterna och minska bördan av regel- verken för näringsidkarna. Det finns dock inte någon explicit kopp- ling mellan strategin för delningsekonomin och översynen av kon- sumentlagstiftningen i regeringsprogrammet.39 Slutligen har regeringen i avtalet också aviserat att den ”ønsker en deregulering af taxilovgivningen, som kan fremme innovation og skabe konkurrence i erhvervet på priser og bedre service”. Innova- tion inom området ska bland annat leda till ett bättre utnyttjande av personbilar med positiva effekter på trängsel och miljö. Ett lag- förslag ska därför läggas fram med syfte att främja konkurrensen på marknaden för persontransporter genom att begränsningarna av antal tillåtna körningar i taxinäringen upphör och genom teknik- neutrala krav på kontroll och konsumentskydd. Vidare ska omotive- rade inträdesbarriärer i taxibranschen tas bort. 36Danskt Arkitekturcentrums webbsida om Deleby 37Se , s. 23. 39Se , s. 23. Delningsekonomi i vår omvärld tillsatte den norska regeringen en utredning med upp- drag att utreda bl.a. hur delningsekonomin kan bidra till ett bättre resursutnyttjande. Utredningen ska även se över behovet av att för- ändra konsumenträtt och konsumentskydd utifrån en bedömning av ansvarsförhållanden mellan konsumenter, plattformar och leve- rantörer i delningsekonomin. Konsument- och användarperspektivet är aktuellt i flera delar av utredningen, men ett separat kapitel ägnas åt konsumentfrågorna. Huvudfokus är hur konsumenternas tillit till delningstjänster kan säkerställas, dels genom de mekanismer som plattformarna själva ställ- er upp i form av garantier, försäkringslösningar, lösningar för iden- tifiering, betalning och bakgrundsinformation, dels genom brukar- omdömen och rankningar. Den norska konsumentombudsmannen har en generell dialog med och tillhandahåller vägledning för e-handelsbranschen kring vad som behövs för att leva upp till de konsumenträttsliga aspek- terna. Även delningsplattformarna ingår i denna dialog. Huvudfrågan för utredningens analys av förutsättningarna för konsumenterna är behovet av tydlighet i huruvida leverantören av en tjänst är privatperson eller näringsidkare, eftersom detta får kon- sekvenser för hur det konsumenträttsliga skyddet kan tillämpas. I uttolkningen av detta utgår utredningen från EU-lagstiftningens och den norska marknadsföringslagens principer om vinstmotiv, storlek på omsättning, frekvens i verksamheten och huruvida det rör sig om vidareförsäljning av varor eller tjänster.40 Utredningen ska också belysa vilket ansvar plattformarna kan ha för användarna fullgör sina åtaganden mot varandra. Utredningen lämnade sitt betänkande i februari 2017.41 Förutom förslag som direkt avser att förbättra för användarna, läggs också vissa generella förslag samt förslag inom skatte- och arbetsmarknads- områdena. Ett generellt förslag är att inrätta en allmän webbaserad informationsportal för delningsekonomi, där ämnen som skatte- frågor, arbetsgivaransvar och konsumentskydd behandlas. 40Telefonintervju med , Seniorrådgivare vid Forbruker-, rettig- hets og likestillingsavdelingen på Barne- og likestillingsdepartementet. 41Betänkande av Delingsøkonimiutvalget, NOU 2017:4. Delningsekonomi i vår omvärld ska rikta sig till alla aktörer, inte minst enskilda användare av del- ningsekonomiska plattformar. I den del som specifikt gäller användarna föreslås att Forbruker- rådets tjänst med medling i konsumenttvister utökas till att avse även tvister mellan privatpersoner, som uppstått vid delningsekonomiska transaktioner. kan rådet endast medla i tvister i konsumentförhållanden, dvs. mellan konsumenter och näringsid- kare. Ett sådant utvidgat uppdrag kan, enligt den norska utred- ningen, bidra till att öka överblicken av marknaderna inom delnings- ekonomin. Vidare föreslås att en förstärkt dialog med branschen kring branschstandarder och best pratice inleds som ett sätt att åstad- komma ett tydligare ansvar från plattformarnas sida för information om den legala statusen på de användare som erbjuder nyttigheter via plattformarna. Om en sådan dialog inte kan komma tillstånd före- slås att de norska myndigheterna inom det konsumentpolitiska om- rådet tar fram vägledningar för företagen bl.a. mot bakgrund av de krav som ställs i den marknadsrättsliga lagstiftningen. 7.5Utvecklingslinjer med relevans för policyutveckling i delningsekonomin Avslutningsvis finns i detta sammanhang anledning att beröra några tendenser och utvecklingslinjer som kan vara relevanta när t.ex. länder utvecklar policies för delningsekonomin. En allmän utgångs- punkt är här att delningsekonomins infrastrukturer, såsom betal- ningstjänster och plattformar i hög grad är internationella. En annan utgångspunkt är att ny teknik kan erbjuda nya sätt att skapa trygg- het för användarna. Det gäller även om de tjänster och nyttigheter som förmedlas i regel är lokalt förankrade. 7.5.1Plattformskooperativ – när användare blir ägare Som en reaktion på tillväxten av stora plattformar, som t.ex. Uber och Airbnb, har också en kritisk rörelse uppstått.42 Sådana plattfor- mar har i många fall en dominerande ställning på de lokala, geo- 42 Se t.ex. och samt ett av flera exem- pel på aktuella konferenser i ämnet economy-role-place-cooperative-platforms/2016/11/28 Delningsekonomi i vår omvärld grafiska marknaderna för förmedling av korttidsuthyrning och per- sontransporter med bil. Kritikerna menar att affärsmodeller och styrformer kan behöva utvecklas, så att det värdeskapande som plattformar genererar kan fördelas på ett mer rättvist sätt.43 I korthet handlar det om att användarna av en plattform också görs till delägare och delaktiga i beslut om hur plattformen drivs, prissätter sina tjänster etc. Tanken är att värdeskapandet på så vis kommer fler till gagn och att tjänsterna utvecklas på ett mer använ- darorienterat sätt. Företeelsen brukar beskrivas i termer av platt- formskooperativ. Teknikutvecklingen kring så kallade blockkedjor förs ofta fram som ett instrument för att åstadkomma sådana mer kooperativa delningsekonomiska modeller. 7.5.2Blockkedjan – tillit utan mellanhänder Som framgått i det föregående är frågan om hur trygghet och tillit ska kunna skapas och öka i delningsekonomiska relationer aktuell i många länder. Många menar också att blockkedjetekniken kommer att ha en stor inverkan på dessa utmaningar, och kan påverka eko- nomi och samhälle långt mer än delningsekonomin i sig. Blockkedjetekniken innebär att transaktioner blir möjliga utan traditionella mellanhänder såsom banker, revisorer och centrala in- stitutioner. Det är ett nytt medium för värde, där vem som helst kan få tillgång till vilken värdebärare som helst, såsom aktier, obliga- tioner, pengar, digitala tillgångar, kontrakt, licenser eller digitala nyck- lar. Till och med identiteter och röster kan överföras, lagras och hanteras säkert och privat. Med blockkedjeteknik kan digitala nycklar kopplas till fysiska ting och därigenom möjliggöra delande av materiella resurser såsom lägenheter utan dagens delningsplattformar som t ex Airbnb.44 Ursprunget till blockkedjetekniken är utvecklingen av internet, öppen källkod, kryptering och fildelningsteknik. Blockkedjan är byggd för att vara omöjlig att korrumpera, dess transaktioner är 43Scholz, T. (2016). Platform Cooperativism: Challenging the Corporate Sharing Economy. /scholz_platformcooperativism21.pdf 44Se Slock.it som är en lösning baserad på blockkedjeteknik som kan användas för delande av materiella resurser. Delningsekonomi i vår omvärld oåterkalleliga och tidsprotokollet som lagras i kedjan kan förhindra historieförfalskning. Tillit etableras i detta sammanhang alltså inte genom en tredje part, utan genom intelligent kod och en masskonsensus i ett decentra- liserat nätverk. Detta förutses medföra stora konsekvenser för inter- mediärer, oavsett om dessa är banker, domstolar, myndigheter eller delningsplattformar.45 Genom att kombinera blockkedjeteknik med plattformskoopera- tiv uppstår nya möjligheter till värdeskapande i delningsekonomin, där skala och rättmätig avkastning för användarna går att åstad- komma på helt nya sätt. LaZooz och ArcadeCity är två exempel där lösningar för persontransporter, som är byggda på blockkedjeteknik med en kooperativ struktur, utforskas.46 Andra exempel på konkreta tillämpningar av blockkedjeteknik med relevans inom delningsekonomi är modeller för att ge använ- dare kontroll över sina data såsom arbete med digitalt med- borgarskap. Det finns än så länge inga bindande EU-rättsakter som direkt avser att reglera verksamheter i delningsekonomin. Däremot har delnings- ekonomins framväxt uppmärksammats av kommissionen i ett antal policydokument inom ramen för arbetet med att åstadkomma en effektivare inre marknad, i synnerhet den digitala inre marknaden. Kommissionens meddelanden, som refererats inledningsvis, be- lyser både möjligheter och farhågor i fråga om rättigheter och skyl- digheter för delningsekonomins aktörer. Där ges också rättslig och politisk vägledning till myndigheter och marknadsaktörer. Exem- pelvis ska ny lagstiftning bara övervägas när det finns ett specifikt 45 Texten bygger på två artiklar: 1)To Government To Our Identities everything-from-banking-to-government-to-our-identities/ - 16acd7eb65d9 2)Blockkedjan förändrar och sänker trösklar 46 Se och Delningsekonomi i vår omvärld lagstiftningsbehov och syftet med lagen inte kan åstadkommas på annat sätt. Målet är en balanserad och hållbar utveckling av delningsekono- min. Mot bakgrund av det inre marknadsperspektivet är det i första hand de kommersiella möjligheterna med en ökad delningsekonomi som står i kommissionens fokus. Internationell handel ska främjas och handelshinder undanröjas. Emellertid kännetecknas de nyttig- heter som förmedlas i delningsekonomin i regel av, i ett geografiskt perspektiv, starkt begränsade lokala marknader. Ett undantag ut- görs av förmedling av tillfälligt boende. Plattformarna däremot kan i många fall rikta sig till användare i många länder. Den internationella utblicken visar att få länder, än så länge, genomfört systematiska nationella åtgärder för att främja eller, vid behov, reglera delningsekonomin. Däremot finns flera exempel på städer i olika världsdelar, som genomfört sådana samlade åtgärder i form av aktionsplaner eller liknande. Dessa kan involvera många aktörer och även invånarna i städerna. Det förekommer också exem- pel på reglering på eller regional nivå, t.ex. inom mark- naden för uthyrning av privatbostäder. Bland de Europeiska länder som kommit längs i att analysera delningsekonomins funktion och effekt och genomföra åtgärder bör och framhållas. Även i finns, genom organisationen , ett utvecklat samarbete med en lång rad samhällsförträdare såsom kommuner, städer, staten finans- sektorn och försäkringsbolag i syfte att främja en positiv utveck- ling. De franska åtgärderna avser bl.a. ny lagstiftning, t.ex. den införda ”loi Numérique”.47 Där stadgas bl.a. att del- ningsplattformar måste tillämpa tydliga och lättillgängliga allmänna villkor. Lagen innebär också att offentliga dokument och data ska tillgängliggöras via internet ”i ett format som lätt kan återanvändas”. Detta inkluderar källkod från programvara och algoritmer, som används i behandling av data inom offentlig förvaltning, exempelvis vid beräkning av inkomstskatt. Vidare infördes i en regel om att plattformar ska vara skyldiga att skicka en årlig summering av genererade intäkter till sina användare. Slutligen bör noteras en regel som innebär att även privatpersoner ska betala sociala avgifter och registrera sig som näringsidkare om de haft in- Delningsekonomi i vår omvärld komster över vissa nivåer. För uthyrning av bostad, via en platt- form som Airbnb, gäller t.ex. . Vid uthyrning av bil, båt, gräsklippare m.m. gäller , som motsvarar . De nationella åtgärderna i avser i huvudsak inte ny lagstiftning. Ett undantag är dock de nya skatteavdrag, som in- förts med syfte att främja delningsekonomiska transaktioner. I stället används i första han åtgärder som informationsinsatser, kva- litetsmärkning av delningsekonomiska plattformar och, i brist på specialanpassade författningsregler, standardiserade hyreskontrakt vid privatuthyrning av bostäder. Det är exempel på åtgärder som i praktiken förutsätter att en fungerande branschorganisation för delningsekonomiska plattformar har bildats. Så är också fallet i , där SharingEconomyUK spelar en viktig roll bl.a. i samband med kvalitetscertifiering av del- ningsekonomiska plattformar. I bereds f.n. ett lagförslag som innebär reglering och stat- lig registrering av delningsekonomiska plattformar. Lagen innebär också att plattformarna ska vara skyldiga att dra av den användarnas preliminära skatt, som följer på inkomster av delningsekonomiska transaktioner. Denna skatt redovisas i ett nytt inkomstslag och är, intill en brytpunkt om , lägre än skatten på andra tjänsteinkomster i . Utredningen har inte funnit något exempel på att lagstiftning införts eller övervägts i syfte att reglera rättsförhållandet mellan användarna i delningsekonomin. Däremot finns, som framgått, exem- pel på lagstiftning som reglerar plattformarnas verksamhet och vissa användarrelaterade företeelser, såsom kontrolluppgifter och skatte- avdrag. Det tycks också vara så att länderna tills vidare prövar om befintliga marknadsrättsliga regler kan tillämpas på de företag som driver verksamhet med plattformar i delningsekonomin. De nordiska länderna har inte kommit lika långt. Här är del- ningsekonomin och dess olika användaraspekter f.n. föremål för utredning och förslag. Termen delningsekonomi är , enligt utredningens erfarenheter, ganska okänd i befolkningen. Flera alternativa termer, med delvis divergerande betydelse, används också. Redan på första raden i reger- ingens direktiv (Dir 2015:136) finns begreppet ”den s.k. delnings- ekonomin”.