sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — Sekretessen i 1 § avgränsas av ett rakt skaderekvisit och gäller således endast om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående till honom eller henne lider men om uppgifterna i ärendet röjs. En annan relevant sekretessbestämmelse är 28 kap. 4 § OSL som reglerar sekretess i ärenden om arbetsskadeförsäkring. Sekre- tesskyddet tar här sikte på enskildas affärs- och driftförhållanden och avgränsas av ett rakt skaderekvisit. Reglerna för behandling av personuppgifter finns i 114 kap. SFB och personuppgiftslagen. Alla som omfattas av socialförsäkringen finns i de register för vilka är personuppgiftsansvarig. Av 114 kap. 18-22 §§ SFB framgår att direktåtkomst får medges i vissa fall till socialförsäkringsdatabasen. och får ha direktåtkomst till databasen för särskilt angivna ändamål, men den är då förbehållen de personkategorier som på grund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång till uppgif- terna. och vissa organ för handläggning av pensioner medges direktåtkomst. CSN, arbetslöshetskassorna och socialnämnder medges också direktåtkomst för vissa särskilda ändamål. omfattas av uppgiftsskyldigheten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssyste- men. I förordning (1980:995) om skyldighet för och att lämna uppgifter till andra myndigheter SOU 2017:37 Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk finns ytterligare bestämmelser om uppgiftsskyldighet för För- säkringskassan. Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdssystemen har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. ansvarar för frågor som rör uppehållstillstånd, arbetstillstånd, visering, mottagande av asylsökande, återvändande, medborgarskap och återvandring i enlighet med förordningen (2007:996) med instruktion för . är således den myndighet som prövar ansökningar från personer som vill arbeta, studera eller bosätta sig i , komma på besök, söka skydd undan förföljelse eller ha svenskt medborgarskap. Migrations- verket handlägger också frågor om bistånd till asylsökande m.fl. Utbetalningar till enskilda uppgick till drygt 1,6 miljar- der kronor där den största delen avsåg dagersättning.6 I sammanhanget bör också nämnas att det inom finns tre ID-enheter som startade i form av en enhet . En- heterna har en nationell funktion och är uppdelade i två dokument- enheter och en biometri/analysenhet. Dokumentverksamheten ansvarar för att hjälpa övriga enheter med kvali- ficerade äkthetsbedömningar av dokument, exempelvis pass och andra identitetshandlingar. inkom cirka 800 handlingar, inkom 11 000 och drygt 60 000. 6 , Årsredovisning 2015 , och särskilt inhämtade uppgifter från . Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Handläggningen av ärenden hos regleras dels av de allmänna bestämmelserna i förvaltningslagen, dels av bestämmelser i 13 kap. utlänningslagen, UtlL. De materiella reglerna om uppehålls- rätt, uppehållstillstånd och arbetstillstånd finns i UtlL och utlän- ningsförordningen, UtlF. De materiella reglerna om bistånd till asylsökande finns i lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Som stöd för handläggningen av utbetalningar finns Migrations- verkets föreskrifter, rättschefens instruktioner och en handbok i migrationsärenden. I ärendehanteringssystemet finns ett inbyggt handläggningsstöd och på intranät finns ytter- ligare stödmaterial. Särskilda bestämmelser om sekretess I 37 kap. OSL finns de mest centrala sekretessreglerna till skydd för enskild i verksamhet. Enligt 1 § första stycket i kapitlet gäller sekretess, utöver vad som följer av 21 kap. 5 § OSL, i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om en enskilds personliga förhållanden. Med verksamhet för kontroll över utlänningar avses inte bara förvaltningsärenden om t.ex. visering, uppehållstillstånd, arbetstill- stånd, avvisning eller utvisning, utan också kontrollåtgärder och annan löpande tillsyn. Skaderekvisitet i första stycket är omvänt och innebär en presu- mtion för sekretess. Av paragrafens andra stycke framgår att sekre- tess gäller i verksamhet för kontroll över utlänningar också för upp- gift i en anmälan eller utsaga av en enskild. Genom det raka skade- rekvisit som är uppställt i andra stycket gäller sekretessen endast om det kan antas att fara uppkommer för att den som lämnat uppgiften eller någon närstående till denne utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Av paragrafens tredje stycke fram- går att sekretess inte gäller för en myndighets beslut i ärenden, men att skälen dock kan hållas hemliga. Sekretess gäller även enligt 37 kap. 2 § OSL, i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, för uppgifter som avses i 37 kap. 1 § Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk och 21 kap. 5 § OSL och som en myndighet fått enligt avtalet. De sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 15–27 § och 28 § första stycket OSL får inte tillämpas i strid med avtalet. I 37 kap. 6 § OSL finns också vissa sekretessregler till skydd för enskilds personliga förhållanden inom informationssystemet för viseringar (VIS) samt Schengens informationssystem (SIS). Handläggningen av dagersättningar i verksam- het omfattas av bestämmelserna i 26 kap. OSL. Den sekretess som gäller inom kommunens socialtjänst, socialtjänstsekretessen, inne- fattar enligt en uttrycklig bestämmelse i 26 kap. 1 § OSL även ären- den om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar. Socialtjänst- sekretessen avgränsas med ett omvänt skaderekvisit och kan inte brytas med hjälp av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL. behandling av personuppgifter regleras i utlän- ningsdatalagen (2016:27), UdL, och i utlänningsdataförordningen (2016:30), UdF. Lagen och förordningen trädde i kraft och gäller om inte annat anges i stället för personuppgiftslagen. Utlänningsdatalagen gäller vid behandling av personuppgifter i och utlandsmyndigheternas verksamhet som rör utlänningars inresa i , i en stat som ingår i Europeiska unionen, i en stat som är ansluten till Europeiska ekonomiska samarbets- området eller i , utlänningars vistelse eller arbete i och utresa eller avlägsnande från , statusförklaring, mot- tagande av asylsökande och andra utlänningar, bistånd och stöd till utlänningar, svenskt medborgarskap, statlig ersättning för kostnader för utlänningar, bosättning av utlänningar, eller utfärdande av rese- handlingar. Lagen gäller också vid behandling av personuppgifter i verksamhet som rör utlänningars inresa och vistelse i och utresa eller avlägsnande från om verk- samheten inte utgör brottsbekämpande verksamhet. När en person blir aktuell i ett ärende hos läggs en dossier upp. I denna samlas alla uppgifter i ärendet och eventuella senare ärenden som rör samma individ. Alla uppgifter i individens ärenden lagras i den centrala utlänningsdata- basen () som är den centrala databasen inom . Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Till CUD är ett antal applikationer med olika funktioner kopplade, t.ex. för ärendehandläggning. CUD innehåller samtliga Migrations- verkets enheters ärendehantering av bl.a. asylprövningar, tillstånds- ärenden, medborgarskapsärenden, diarieföring, mottagning av asyl- sökande och bosättning av utlänningar. Databasen innehåller således ett antal olika register, t.ex. för ärendehandläggning, fingeravtryck och bidragshantering. I 19 § UdL anges att direktåtkomst till personuppgifter hos endast får medges , Säkerhets- polisen, utlandsmyndigheterna, , Pensionsmyndig- heten, , och i vissa fall en part eller en parts ombud eller biträde för personuppgifter i partens ärende. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § RF meddela ytterligare föreskrifter om begränsningar av direktåt- komst enligt första stycket, och föreskrifter om behörighet och säkerhet vid sådan åtkomst. I 8–13 §§ UdF anges i vilken utsträck- ning direktåtkomst kan medges. omfattas av uppgiftsskyldigheten i lagen om under- rättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Enligt 7 kap. 7 a § UtlF ska underrätta Skatte- verket om att en utlänning som är folkbokförd i och som haft tidsbegränsat uppehållstillstånd inte från det att tillståndet löpt ut ansökt om förlängning av tillståndet. Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdssystemen har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk uppdrag framgår av förordningen (2009:1173) med instruktion för . I myndighetens uppgif- ter ingår bl.a. att administrera och betala ut den allmänna pensionen samt betala ut bostadstillägg för pensionärer och efterlevandestöd. I myndighetens uppdrag ingår också att ge såväl generell som indivi- duell information om pensionen. betalade ut i inkomst- och premiepension. Utöver detta betalade myndigheten ut garantipension med 16 miljarder, inkomstgrundad efterlevande- pension med 13 miljarder, bostadstillägg med 9 miljarder och äldre- försörjningsstöd med . Totala utbetalningar för uppgick alltså till . I 110 kap. SFB anges att reglerna gäller ärenden som avser förmåner enligt balken och att de gäller för och i vissa fall även för (2 och 3 §§). I upp- drag ingår att administrera sådana förmåner som regleras i social- försäkringsbalken under avdelningen för förmåner vid ålderdom (53 kap. 5 § SFB), förmåner till efterlevande (75 kap. 5 § SFB) och ärenden om bostadstillägg (93 kap. 5 § andra stycket SFB). Det gäller allmän ålderspension i form av inkomstgrundad ålderspension och garantipension, särskilt pensionstillägg till allmän ålderspension och äldreförsörjningsstöd. Särskilda bestämmelser om sekretess I 28 kap. 1–5 §§ OSL finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskildas uppgifter hos bl.a. . Den mest centrala bestämmelsen (1 §) omfattar skydd för uppgifter om en- skildas hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som före- kommer i vissa särskilt angivna ärenden bl.a. i ärende enligt lagstift- ningen om allmän pension. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen i 1 § avgränsas av ett rakt skaderekvisit och gäller således endast om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående till honom eller henne lider men om uppgifterna i ärendet röjs. En annan relevant sekretessbestämmelse är 28 kap. 4 § OSL som reglerar sekretess i ärenden om arbetsskadeförsäkring eller del- pensionsförsäkring. Sekretesskyddet tar här sikte på enskildas affärs- och driftförhållanden och avgränsas av ett rakt skaderekvisit. Reglerna för behandling av personuppgifter finns i 114 kap. SFB och personuppgiftslagen. Frågan om person- uppgiftsansvarets fördelning mellan och Pensions- myndigheten diskuterades tämligen ingående i lagstiftningsärendet rörande personuppgiftsbehandling i verksamhet inom socialför- säkringens administration, numera reglerad i 114 kap. SFB. Enligt kapitlets 6 § är en myndighet inom socialförsäkringens administ- ration personuppgiftsansvarig för ”den behandling av personuppgifter som den utför”. Detta innebär att och Pensions- myndigheten har ett myndighetsgemensamt personuppgiftsansvar. I förarbeten anförde regeringen att det inte var ändamålsenligt att i lag i detalj specificera vem som skulle vara personuppgiftsansvarig för alla de olika typer av behandlingar som kunde tänkas förekomma inom socialförsäkringens administration. Detta gällde särskilt de mer komplexa förhållanden som rådde vid myndighetsgemensam använd- ning av de stora register som ingår i socialförsäkringsdatabasen (prop. 2002/03:135 s. 52–53). Personuppgiftsansvaret kom därmed att fördelas genom en regel av mer övergripande karaktär som tog sikte på den myndighet som utför en viss behandling. omfattas av uppgiftsskyldigheten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk I förordning (1980:995) om skyldighet för och att lämna uppgifter till andra myndigheter finns vidare bestämmelser om uppgiftsskyldighet för Pensions- myndigheten. Skyldighet att anmäla misstänkta brott mot välfärdssystemen har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. Det finns 290 kommuner i . Av 2 kap. 1 § SoL framgår att varje kommun svarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Kommunerna har tillsammans med staten ett delat huvudmanna- ansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kommunen har ett basansvar för insatsen personlig assistans och måste bl.a. alltid stå beredd att ge personlig assistans eller ett ekonomiskt bidrag till skäliga kostnader för att enskilda ska kunna ordna insatsen på annat sätt (prop. 1992/93:159 s. 73). Assistansersättning enligt socialförsäkrings- balken (51 kap.) kan fås för kostnader för sådan personlig assistans som avses i LSS. En förutsättning är att behov av sådant stöd för de grundläggande behoven uppgår till i genomsnitt mer än . Assistansersättningen är i huvudsak statlig men kom- munen ersätter de 20 första timmarna. Frågor om socialtjänst handläggs vid kommunernas förvaltnings- enheter som lyder under varje kommuns socialnämnd eller annan nämnd som svarar för det praktiska och politiska arbete som regleras av socialtjänstlagen. Målet med är som framgår av 1 kap. 1 § SoL att på demokratins och solidaritetens grund främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnads- villkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Verksamheten ska också bygga på respekt för männi- skors självbestämmanderätt och integritet. Av 4 kap. 1 § SoL framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. fick 226 511 hushåll i ekonomiskt bistånd . Totalt betalade kommuner ut . De materiella reglerna om ekonomiskt bistånd finns i socialtjänst- lagen och i socialtjänstförordningen (2001:937). I 11 kap. SoL finns bestämmelser om ärendens handläggning. Där framgår också lagens förhållande till förvaltningslagen. Särskilda bestämmelser om sekretess Bestämmelser om sekretess inom finns i 26 kap. OSL. Enligt 26 kap. 1 § OSL gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Skaderekvisi- tet är omvänt vilket innebär en presumtion för sekretess. Med social- tjänst jämställs bl.a. ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar. I lagen (2001:454) och förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom finns bestämmelser som ska tillämpas när personuppgifter behandlas inom . Med socialtjänst avses bl.a. verksamhet enligt lagstiftningen om social- tjänst och den särskilda lagstiftningen om vård utan samtycke av unga eller av missbrukare. Enligt 6 § lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten får personuppgifter behandlas om behandlingen är nöd- vändig för att arbetsuppgifter inom ska kunna utföras. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Personuppgifter får även behandlas för uppgiftsutlämnande som föreskrivs i lag eller förordning. Vilka uppgifter som får behandlas framgår av 7 § samma lag. Person- och samordningsnummer, käns- liga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser får behandlas om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för verk- samheten. I de fall som behandlingen av personuppgifter inte regle- ras närmare av lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten gäller i stället personuppgiftslagen. Någon bestämmelse som möjliggör direktåtkomst för nu berörda myndigheter finns inte (se Datainspektionens beslut , dnr 876-2010, och beslut , dnr 543-2011). I 12 kap. 10 § SoL finns en bestämmelse om uppgiftsskyldighet. Där framgår att ska lämna ut uppgifter om någon vistas i ett hem för vård eller boende, om till exempel domstol eller Polis- myndigheten begär uppgiften för ett särskilt fall. Andra exempel på uppgiftsskyldighet för kommunerna finns i 14 kap. 7 § SoL och 24 f § LSS. Skyldighet att anmäla misstänka brott mot välfärdssystemen Kommunerna har enligt 6 § bidragsbrottslagen en skyldighet att göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. I finns 21 länsstyrelser indelade efter län. Enligt 1 § för- ordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion ska länsstyrel- serna verka för att nationella mål får genomslag i länet som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Läns- styrelsen ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsöver- gripande och inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. ska vidare främja länets utveckling och noga följa tillståndet i länet Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk samt underrätta regeringen om dels det som är särskilt viktigt för regeringen att ha vetskap om, dels händelser som inträffat i länet. ska vidare ansvara för de tillsynsuppgifter som riks- dagen eller regeringen har ålagt den. Länsstyrelserna ansvarar för att betala ut lönegaranti till anställda i företag som går i konkurs eller genomgår företagsrekonstruktion. Utbetalningar görs efter konkursförvaltarens, rekonstruktörens eller beslut om vilka personer som ska få lönegaranti. Ärendena handläggs på sju länsstyrelser, nämligen länsstyrelserna i , , , Västra Göta- lands, , och . handlade länsstyrelserna 19 728 ärenden om statlig lönegaranti och totalt utbetalades 1 . Länsstyrelsernas uppdrag gällande den statliga lönegarantin framgår i huvudsak av lönegarantilagen (1992:497) och lönegarantiförord- ningen (1992:501). Ärendehandläggningen hos länsstyrelserna görs i huvudsak med stöd av förvaltningslagen. När det gäller ärendehandläggningen är det i de flesta fall kon- kursförvaltaren som säger upp arbetstagarna och hanterar frågan om lönegaranti (se 11 och 15–16 §§ lönegarantilagen). Sker ett konkursförfarande med bevakning ska konkursförvaltaren bevaka klara fordringar för arbetstagarens räkning och underrätta läns- styrelsen om sådana fordringar som kan omfattas av garantin, lik- som när de blivit utdelningsgilla. Vid konkurs utan bevakning eller vid företagsrekonstruktion fattar förvaltaren respektive rekon- struktören beslut om en fordran ska betalas av lönegarantin. För- valtaren respektive rekonstruktören ska sända en underrättelse om beslutet till . Sedan fordran förfallit till betalning är det som betalar ut garantibeloppet till arbetstagaren (22–23 §§ lönegarantilagen). Enligt förarbetena till lönegarantilagen kan ledning för konkursförvaltarens handläggning sökas i förvaltningslagen (prop. 1991/92:139 s. 32). Den behandling av personuppgifter som sker i samband med löne- garantiutbetalningar hos länsstyrelserna görs med stöd av reglerna i personuppgiftslagen och personuppgiftsförordningen (1998:1191). Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Några särskilda bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen som tar sikte på uppgifter vid ärendehandläggningen av lönegaranti finns inte. Inte heller har länsstyrelserna någon författningsreglerad skyldighet att anmäla misstänka brott vad avser nu aktuell brottslig- het. ska enligt 1 § förordningen med instruktion för Skatte- verket fastställa och ta ut skatter, socialavgifter och andra avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. handlägger t.ex. utbetalningar i samband med skattereduktion för hushållsarbete (rot- och rutavdrag). Som hushållsarbete räknas även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av en bostad.7 Beskattnings- verksamheten utgör en egen verksamhetsgren inom . handlägger cirka fyra miljoner ärenden om skatte- reduktion för hushållsarbete och skattereduktion medgavs med cirka 18 miljarder kronor.8 Av regleringsbrevet framgår att målet för beskattningsverksamhet är att skatter och avgifter ska fastställas så att skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen (skattefelet) blir så liten som möjligt. Skillnaden mellan fastställda belopp och betalda belopp (uppbördsförlusterna) ska minimeras. Ärendehandläggningen styrs i huvudsak av bestämmelserna i lag (2009:194) om förfarande vid skattereduktion för hushållsarbete. De materiella bestämmelserna finns i 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL. 767 kap. 13 a § IL. 8Skatteverket, Årsredovisning 2015 , s. 39, och Skatter i Sverige- Skattestatistisk årsbok 2015, s. 30. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk Särskilda bestämmelser om sekretess Sekretess för den enskilde i beskattningsverksamhet regleras bl.a. i 27 kap. 1–2 §§ OSL. Sekretessen är absolut. Enligt 27 kap. 1 § första stycket OSL gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Av andra stycket samma paragraf följer att sekretess bl.a. gäller i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet, SdbL, för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. I SdbL och förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, SdbF, finns de bestämmelser som rör personuppgiftsbehandling i beskattningsverk- samheten. Lagen gäller i stället för personuppgiftslagen om inte annat anges. Bestämmelser om direktåtkomst till beskattningsdatabasen finns i 2 kap. 7–9 §§ SdbL och i SdbF. , och skattebrottsenheten får ha direktåtkomst till vissa särskilt angivna uppgifter. Av 2 kap. 8 a § SdbL framgår att en socialnämnd får ha direktåtkomst till vissa angivna uppgifter om uppgifterna behövs i ärende om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL eller i ärende om återkrav m.m. av sådant bistånd enligt 9 kap. samma lag. En socialnämnd får ha direktåtkomst när har försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnden bara kan ta del av upp- gifter om personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. beskattningsverksamhet omfattas av uppgiftsskyldig- heten i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Berörda myndigheters och arbetslöshetskassors uppdrag och regelverk I 110 kap. 34 a § SFB stadgas att på Försäkrings- kassans begäran ska lämna sådana uppgifter om personliga assisten- ter och dem som bedriver yrkesmässig verksamhet med personlig assistans som behövs för kontroll av använd- ningen av assistansersättning. Skyldighet att anmäla misstänkta brott mot välfärdssystemen Enligt 17 § skattebrottslagen (1971:69) ska förvaltningsmyndigheter som handlägger frågor om skatter eller avgifter, med vissa undantag, göra anmälan till åklagare så snart det finns anledning att anta att brott enligt lagen har begåtts.