sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — 62Hochadel, J. m.fl. (2013). Prevalence of sleep problems and relationship between sleep problems and school refusal behavarior in school-aged children in children’s and parent ratings. Bauducco, S.V. m.fl. (2015). Too tired for school? The effects of insomnia on absenteeism. 63http:///sida/artikel.aspx?programid=1637&artikel=6163349 En hög grad av datoranvändande framställs ibland som en orsak till frånvaro, men det rapporteras inte som en riskfaktor i den samlade internationella litteraturen. Sannolikt kan datoranvändande för vissa individer leda till problem, såsom att eleven vänder och stannar hemma från skolan. Ett barn som är långvarigt hemma från skolan kan också ha en hög grad av datoranvändande i brist på annan sysselsättning, men utan att det utgör grundproblemet. Det är därför viktigt att bedöma funktionen i beteendet innan man sätter in insatser. För vissa elever kan datoranvändandet vara en brygga över till skolan, medan det för andra behöver ersättas med andra aktiviteter som fyller samma funktion, men som blir mer konstruktiva för individen. 6.6.6Bristande självförtroende och stukad självkänsla Vid problematisk frånvaro är det vanligt med bristande självkänsla eller självförtroende. Detta kan både bidra i utvecklingen mot pro- blematisk frånvaro, men även bli en effekt av frånvaro. Människor föds inte med dåligt självförtroende eller låg självkänsla, utan den kommer av erfarenheter individen har gjort. Det är därför oprecist att ta upp detta som en riskfaktor. kan bristande självför- troende och dålig självkänsla ha ett förklaringsvärde i arbetet med att åtgärda frånvaro. Genom att inte delta i skolan och utföra det skolarbete som klass- kamraterna gör får eleven inte erfarenhet av att klara uppgifter och det kan urholka tron på det egna jaget. Det är viktigt att eleven tror på sin förmåga att klara en uppgift, s.k. self-efficacy, vilket delvis är ett resultat av att eleven upplever att hen har klarat tidigare uppgifter. Den här faktorn åtföljer andra riskfaktorer och är sällan en grund- orsak till frånvaro, men desto viktigare att komma åt i arbetet med att hjälpa eleven till en meningsfull skolgång. utvärde- ring av metoder mot mobbning64 visade t.ex. att mobbning och kränkningar urholkar de utsatta barnens självkänsla. Självförtroendet undergrävs ytterligare hos mobbade elever genom att de har färre kamrater jämfört med icke-mobbade skolkamrater. 64 (2011). Utvärdering av metoder mot mobbning. Sociala faktorer innefattar familj- och kamratrelationer samt samhälls- faktorer. Föräldrar kan ha svårigheter som leder till en bristande förmåga att stöda sina barns skolgång. Svårigheterna kan bero på olika faktorer, t.ex. missbruk, psykisk ohälsa, kognitiva svårigheter, funktionsned- sättning, kriminalitet eller våld i familjen. Sammantaget är elever som har ett bristande stöd i sin hemmiljö en utsatt grupp som löper risk att utveckla frånvaro. Psykiska besvär eller missbruk hos föräldrar innebär en stor på- verkan på skolgången.65 En studie som gällde elever i årskurs 9 visar att så många som stannar hemma från skolan minst för att ta hand om sin förälder eller av oro för en för- älder som har missbruksproblem eller psykisk sjukdom.66 Man oroar sig ständigt för föräldrarna. Men det finns inte utrymme att må dåligt i skolan. Om man vaknar och mår dåligt kan man inte gå till skolan.67 Föräldraresursen hos den som har en psykisk sjukdom kan bli för- svagad och innebära svårigheter att stötta eleven med läxor och andra skolrelaterade uppgifter samt hålla rutiner kring sovtider och upp- stigning. Dessa faktorer har betydelse för skolnärvaro. Föräldrar med en funktionsnedsättning kan ha svårigheter att stötta sitt barn i skolrelaterade rutiner, vilket kan påverka barnets närvaro i skolan. En faktor som också har betydelse för närvaro är föräldrarnas inställning till skolan och engagemang i barnets skolgång, t.ex. i läxor, att gå på möten i skolan och att se till att barnet kommer i säng och kommer upp och iväg till skolan.68 Även konflikter i 65Hjern, A. m.fl. (2013). Barn som anhöriga: Hur går det i skolan? 66Uppgiften ingår i en debattartikel skriven av forskare, och anhörig- organisationer, /debatt/barn-till-missbrukare-tvingas-hjalpa-sina-foraldrar/, publicerad . 67Utredningens möte med Maskrosbarn . 68Kearney, C. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A contemporary review. familjen kan bidra till problematisk frånvaro.69 Omfattande från- varo kan i sin tur slita på familjerelationer. Man har också sett en högre förekomst av frånvaro hos elever med en ensamstående för- älder.70 Det kan vara svårt att bemöta en kraftfull problematik som frånvaro om föräldraresursen är försvagad, t.ex. genom en svag ekonomi eller om föräldern är ensam med att gå på möten kring från- varon, eller ensam med bekymren även i psykologisk mening. Två föräldrar som delar på bördan blir starkare. Det finns internationell forskning som visar att låg inkomst i familjen och arbetslöshet har ett positivt samband med problema- tisk frånvaro.71 Dessa samband gäller dock inte nödvändigtvis i en svensk kontext, utan kan vara beroende av skolsystem, socialförsäk- ringssystem osv. Det finns svenska studier på skolk som endast har visat på små skillnader mellan föräldrars utbildningsnivå och arbete och före- komsten av ströfrånvaro, med undantag för pojkar i årskurs nio med en hög nivå av ogiltig frånvaro, där en stor andel hade föräldrar med låg utbildningsnivå.72 Frånvaro kan vara önskad av vårdnadshavare, fastän den inte är det av barnet eller ungdomen. Så kallad föräldrastödd frånvaro hand- lar om att barnet hålls hemma, uppmuntras att vara hemma eller för- bjuds att delta i vissa lektioner. Det finns många olika förklaringar till det här föräldrabeteendet. I vissa fall är föräldrastödd frånvaro tydlig, som vid ideologiska skäl eller när vårdnadshavarna håller barnet hemma för att skolmiljön uppfattas som skadlig för barnet. Föräldrastödd frånvaro kan ingå i en hedersrelaterad problematik som kan innebära förbud att delta i simundervisning, sexualundervis- ning och utflykter.73 Det kan också vara mer osynligt som t.ex. om vårdnadshavaren har besvär av ångest eller depression och signalerar till barnet att vara hemma. 69Kearney, C. (2008). An interdisciplinary model of school absenteeism in youth to inform professional practice and public policy. 70Sundell, K. m.fl. (2005). Elever på vift. Vilka är skolkarna? 71Kearney, C. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A contemporary review. 72Sundell, K. m.fl. (2005). Elever på vift. Vilka är skolkarna? 73TRIS – tjejers rätt i samhället är en ideell organisation /na-vidare-1/ Frånvaro som går under beteckningen skolk är ofta förknippad med normbrytande beteende och i vissa länder eller stater är skolk för- enat med böter för vårdnadshavare.74 Exempel på normbrytande beteenden är att bryta mot normer och regler som t.ex. att snatta, stjäla, åstadkomma skadegörelse, rymma hemifrån eller ljuga. Skolk är inte enbart förknippat med ett normbrytande beteende, utan kan förekomma som depression, inlärningssvårigheter och skol- faktorer som bristande motivation för skolan.75 I en undersökning som genomfördes av stad76 in- gick elever i årskurs 9 och år 2 i gymnasieskolan. Undersökningen visar på att elever som skolkar i större utsträckning uppvisar ett normbrytande beteende och riskfaktorer än elever som inte skolkar (i undersökningen användes kriminalitet, skol- och familjesituation, psykisk hälsa och droganvändning som mått). Normbrytande bete- ende kan både vara en orsak till och en konsekvens av frånvaro. En individ som missbrukar alkohol, droger eller mediciner kan få svårt att koncentrera sig och kan vara trött och kognitivt påverkad, vilket i sig försvårar närvaro eller att vara närvarande under lektion, utan att eleven egentligen har för avsikt att vara frånvarande. Skolk kan sägas vara en individfaktor, men kan ofta också ha ett samband med den sociala kontexten. Skolk som normbrytande bete- ende har ofta samband med sociala problem. I fall där frånvaro ut- gör en del av ett normbrytande beteende är det viktigt att detta upp- märksammas så att rätt hjälp kan ges. Påverkan från kamrater kan bidra till ströfrånvaro, vilken senare kan leda till långvarig frånvaro.77 Gemenskapen med jämnåriga är viktig. Framför allt på högstadiet kan den här gemenskapen väga tyngre för elever än följsamheten mot normer och regler. 74Gentle-Genitty, C. m.fl. (2015). Truancy: A look at definitions in the and other territories. 75Egger, H. m.fl. (2003). School refusal and psychiatric disorders: A community study. 76Stockholm Stad (2014). Risker med skolk. Olovlig frånvaro bland elever i årskurs nio och gymnasiet år 2, baserat på resultat från . 77Arvidsson, M. m.fl. (2012). ”Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting”. Hur fungerar arbetet mot skolfrånvaro i ? kamrater kan vara större på en elev som har tendens till normbry- tande beteende. Forskningen är inte helt tydlig vad gäller sociala omgivningsfaktorer och sambandet till frånvaro. Det finns studier som visar att frånvaro är vanligare i bostadsområden där det finns en socioekonomisk utsatthet78 och att frånvaron är större i storstäder.79 vet vi på individnivå att frånvaro kan förekomma i alla familjer, oavsett socioekonomisk situation. 6.8En skola med hög närvaro och elever som når kunskapskraven – mer forskning behövs Utredningen har haft ambitionen att undersöka i vilken utsträck- ning forskning om frånvaro, eller studier på andra frågor där från- varo inkluderas som utfalls- eller sambandsmått pågår. Det finns inget samlat nätverk eller centrum för de här frågorna och det har varit svårt att få fram uppgifter. För att få ökad kunskap om hur närvaro kan främjas och från- varo förebyggas skulle närvaro behöva ingå som sambandsmått i studier på skolresultat. Det behövs också forskning på pedagogik som främjar närvaro. Forskning om frånvaro och närvaro skulle kunna användas för att förbättra både skolans arbetsmiljö och mål- uppfyllelse. Statistik om förekomsten av olika riskfaktorer för frånvaro sam- las inte in på nationell nivå och därför blir det angeläget att sådana uppgifter ingår i forskning och i andra undersökningar. Utred- ningen konstaterar att det finns forskning om riskfaktorer för från- varo, men att mer och uppdaterad forskning behövs. Det behövs svenska studier om riskfaktorer för frånvaro som utgår från en enhet- lig nationell och internationell definition av problematisk frånvaro. 78Lyon, A.R. & Cotler, S. (2007). Toward reduced bias and increased utility in the assess- ment of school refusal behavior: The case for diverse samples and evaluations of context. 79Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Frågor som behöver undersökas är exempelvis: Varför är vissa elever nästan aldrig frånvarande från skolan? Vad utöver skolplik- ten gör att elever är i skolan? I en översikt av skolan som arbetsmiljö beskrivs t.ex. en studie av vad elever ser som en drömskola.80 I svaren framkommer följande: –det finns en naturlig och vänskaplig kontakt mellan elever och lärare –större valfrihet när det gäller upplägg av undervisning och akti- viteter –mer sysselsättning på lediga stunder och att håltimmar inte före- kommer. I en annan svensk rapport81 rapporteras att flickor är i skolan i större utsträckning än pojkar, fastän de inte vill. Det behöver undersökas hur elever har det, oavsett om de är i skolan eller inte och det be- hövs forskning på vad som främjar närvaro genom undersökningar med elever som är i skolan. Det är inte ovanligt att forskningsstudier om elevers hälsa och välmående genomförs inom skolan med hjälp av enkäter. Det finns en risk att resultaten inte är representativa om en grupp elever fak- tiskt inte befinner sig i skolan. Det behövs dessutom kontinuerliga mätningar av förekomsten av frånvaro, inte minst för att få infor- mation om hur stor andelen elever är som kan vara frånvarande när forskningsstudier genomförs i skolan. 80Jönsson, (1990). Temagruppen Unga till arbete. (2010). 10skäl till avhopp. 81Häggqvist, S. (2000). Ett mått på elevers arbetsmiljö? 7 Skolmiljöns betydelse för närvaro Utredningen har i uppdrag att undersöka hur värdegrundsarbete, t.ex. trygghet och studiero, kan främja närvaro och förebygga frånvaro. Utredningen har valt att studera frågeställningen med ett fokus på skolmiljön. Elevers utbildning ska utformas så att alla elever till- försäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Skolmiljö eller skolklimat har central betydelse för arbetet med att främja när- varo samt förebygga och åtgärda frånvaro.1 Med skolmiljö avser utredningen relationen mellan elever och skolpersonal, mellan elever samt skolans regler och arbetsmiljö. Skol- miljön innefattar även skolans värdegrundsarbete. I kapitlet behandlas skolmiljö på en generell nivå. I följande kapitel, Närvaroarbete, fokuseras mer specifika faktorer med betydelse för närvaro. Kapitlet inleds med en beskrivning av värdegrund och värde- grundsarbete inom utbildningen. Därefter redogör utredningen för betydelsen av elevernas inflytande och delaktighet samt regleringen av detta. Utredningens förslag och bedömning som avser elevskydds- ombud presenteras i anslutning till detta. Därefter behandlas trygghet och studiero samt arbetet för att förebygga kränkningar, diskrimi- nering och trakasserier i skolan. Avslutningsvis presenteras utred- ningens överväganden. Enligt skollagen ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan män- 1 Thapa, A. & , J. (2013). A review of school climate research. Skolmiljöns betydelse för närvaro niskor.2 I skollagen görs också en särskild koppling till FN:s konven- tion om barnets rättigheter när det gäller barnets bästa.3 De grund- läggande värderingarna konkretiseras närmare i läroplanerna.4 Skolan har i uppdrag att förmedla både kunskaper och värden. Arbetet med värdegrunden är ett övergripande uppdrag för alla som arbetar i skolan, vilket ska genomsyra hela verksamheten såsom orga- nisation, undervisning, möten och aktiviteter. Skolan har i uppgift att förbereda elever för ett framtida liv som aktiva samhällsmedborgare. Att ge elever kunskaper och värderingar som möjliggör ett aktivt samhällsdeltagande är både ett uppdrag gentemot varje enskild elev, men också ett samhällsuppdrag i stort. Enligt Skolverket5 kan värde- grundsarbetet beskrivas utifrån perspektiven; om, genom och för. Barn och elever ska få kunskaper om mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa kunskaper får de genom ett demokratiskt arbetssätt där barns och elevers inflytande och delaktighet är centrala. Elevernas demokratiska kompetens utveckas då för vår gemensamma framtida demokrati. Demokratiska förmågor utvecklas i möten med andra, genom samtal och i relationer. Ett tillåtande klimat, tillitsfulla rela- tioner och att ingen kränks är förutsättningar för en god skolmiljö. Det finns studier som visar att arbete med att förbättra skolmiljön leder till ökad närvaro.6 I utredningens enkät (bilaga 3) om elevhälsans arbete med frånvaro framkommer att skolmiljön ses som viktig när det gäller att främja närvaro samt förebygga och åtgärda frånvaro. Återkommande teman i svaren är att skolornas värdegrundsarbete har stor betydelse: En positiv – och väl förankrad värdegrund på skolan och en äkthet i att sakna eleverna då de inte är i skolan. Vi måste ringa eleven och störa/ sakna dem och välkomna dem till skolan. Många svarande betonar att stor vikt behöver läggas vid värdegrunds- frågor; trivsel, arbetsro, ett gott likabehandlingsarbete, elevinflytande och delaktighet. De svarande anser att det behövs ett gott klassklimat, 21 kap. 5 § skollagen. 31 kap. 10 § skollagen. 4Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskole- klassen och fritidshemmet i vissa fall, Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för same- skolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall och Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. 5www.skolverket.se/skolutveckling/vardegrund 6Se t.ex. Osher, D. m.fl. (2014). Avoid simple solutions and quick fixes: Lessons learned from a comprehensive districtwide approach to improving student behavior and school safety. Skolmiljöns betydelse för närvaro trygghet samt goda relationer i skolan och en nolltolerans mot mobb- ning och kränkande behandling. Det bör finnas arbetsro på lektioner, respekt för varandras olikheter samt tydlighet och struktur på lektio- ner och raster. 7.2Olika aspekter av skolmiljön som kan främja närvaro och förebygga frånvaro Nedan beskriver utredningen betydelsen av goda relationer mellan elever och mellan elev och lärare, samt elevernas delaktighet och inflytande för att främja närvaro. I avsnittet beskrivs även betydel- sen av stimulans och stöd för elevernas lust att lära samt lärarnas arbetsmiljö. En aspekt av skolmiljö eller skolklimat är relationen mellan elever och skolpersonal. Alla människor vill uppleva tillhörighet och känna sig inkluderade. Speciellt i tonåren är positiva relationer med kam- rater och lärare viktiga och dessa relationer är starkt kopplade till psykisk hälsa.7 Goda relationer mellan elever och skolpersonal och mellan elever samt trygghet och studiero och elevers delaktighet präglar en skolmiljö som främjar inlärning. I utredningens enkät till elevhälsan (bilaga 3) nämns vuxennärvaro bland eleverna som viktig och att t.ex. rastvärdar kan främja närvaron i skolan. Skolan behöver arbeta med relationsskapande aktiviteter. Vi har ingen problematisk frånvaro på vår skola. Våra elever har extremt hög närvaro. Utifrån ett mer allmänt perspektiv anser jag att relatio- nerna som finns för eleven i vardagen är en avgörande faktor. De positiva relationerna minskar frånvaro tillsammans med extra anpassningar i undervisning, miljö etc. som är specialpedagog och lärare, och som är lärare, skriver i sin rapport ”Kanske bara prata med dem …” att den forskning de tagit del av visar att goda relationer och ett gott socialt klimat är en förutsättning för att förebygga lång 7 Temagruppen unga i arbetslivet (2013). 10 orsaker till avhopp. 379 unga berättar om av- hopp från gymnasiet. Skolmiljöns betydelse för närvaro Författarna menar att det i grunden handlar om att alla vuxna på skolan ser skoldagen som ”elevtid” och att eleven alltid är i fokus. Detta är ett förhållningssätt snarare än en samling åtgärder. Deras erfarenhet visar att en vuxen som sitter i elevcafeterian och läser tidningen skapar ett bättre lugn och en större trygghet än en personal som vandrar runt som rastvakt.8 Lärare som engagerar sig i eleverna och visar att de bryr sig är viktiga för elevernas närvaro.9 Mentorn kan vara den personen. Men sen så kände jag att jag orkar inte. Och fick jag skolarbete hem. Och det löste sig till slut. För att den här mentorn då, hon tog tag i det […] Såna lärare borde det finnas mer av.10 Springe (2009) och (2014) ser mentorn som en garant för att kunna förhindra elevers frånvaro. Vidare skriver om vikten av att få tid för att kunna vara . Författaren lyfter fram hur en skola arbetar med mentorskapet, vilket innebär att träffar eleverna för att stärka dem och skapa en relation. Utmaningar och stöd för lust att lära Det främjande arbetet handlar bland annat om att skapa motivation och lust att lära. Lärarna ska se till att alla elever, både elever som behöver särskilda utmaningar och elever som behöver särskilt stöd för att klara kunskapskraven får det. I utredningens enkät till elev- hälsan uttrycker de svarande bland annat att lärarna behöver finna sätt att inkludera alla elever och strukturera undervisningen så att den också passar för elever med svårigheter i sin skolgång. Lärarnas arbetsmiljö har också betydelse för skolmiljön för elever och lärare. Om lärare har en bra arbetsmiljö som gör att de väljer att arbeta kvar ger det kontinuitet för eleverna och även för skolans arbete med att skapa en god skolmiljö. Personal som har kontakt med en elev 8Ciambriello, L. & , L. (2014). ”Kanske bara prata med dem …” – Ett utvecklings- arbete om hur skolan kan främja skolnärvaro. 9Arvidsson, M. m.fl. (2012). ”Man vill ju gå sin utbildning så att man blir någonting”. Hur fungerar arbetet mot skolfrånvaro i ? 10Axel i (2015). Välkommen till verkligheten. Skolmiljöns betydelse för närvaro och en familj kan lättare skapa en förtroendefull relation, både till eleven och till elevens vårdnadshavare, syskon eller andra familjemedlemmar. Det ökar i sin tur möjligheterna att utforma det stöd som är rätt för varje enskild elev. Lärares frånvaro har visat sig ha ett samband med elevers frånvaro.11 7.2.1Elevers inflytande och delaktighet Hur ska jag få en bra skolmiljö om man inte lyssnar ordentligt på vad jag säger?12 Arbetet med att främja närvaro behöver ske med hjälp av flera olika aktörer och eleverna behöver vara delaktiga i arbetet, vilket även betonas i allmänna råd om arbetet med att främja när- varo och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. Barns delaktighet innebär att vuxna lyssnar på barn och ung- domar och tar dem på allvar samt ger barn och unga stöd att ut- trycka sig. Det innebär också att vuxna anser att barns och ungas åsikter är betydelsefulla och låter barn och unga vara med och fatta beslut och ta ansvar.13 Elevers inflytande och delaktighet bidrar både till att främja närvaro och till att förebygga och åtgärda från- varo. Elever med erfarenhet av omfattande frånvaro framför att en viktig förutsättning för deras återgång till skolan var att de upplevt sig sedda och lyssnade på. Utredningen har inte kännedom om forskning som specifikt handlar om hur arbete med elevers inflytande och delaktighet kan främja elevers närvaro och förebygga frånvaro. Med detta sagt, vill utredningen ändå betona den centrala betydelse som elevers infly- tande och delaktighet har utifrån de intervjuer som utredningen genomfört med rektorer och elever samt enkätsvaren om elevhäl- sans arbete med frånvaro. 11Ervasti, J. m.fl. (2012). vandalism, bullying and truancy with teachers’ absence due to illness: A multilevel Analysis. 12Ebba från projektet växtkrafts expertgrupp av barn och ungdomar (2011). 13Projektet växtkraft (2011). Bättre stöd när barn och ungdomar är delaktiga. Lyssna på oss! Skolmiljöns betydelse för närvaro Forskning på studieavbrott visar att en svag skolanknytning ut- gör en risk för studieavbrott i gymnasieskolan.14 Skolanknytning handlar bland annat om hur involverad eller distanserad eleven är till skolan, utbildningen och sitt skolarbete. Elevens skolanknyt- ning är något som kan påverkas och det är viktigt att den adresseras i närvarofrämjande arbete. Utöver att elever både har rätt till och vill komma till tals, har de också mycket kunskap som de kan bidra med. Barn och vuxna kan se olika på samma sak och tycka att olika saker är viktiga. Insatser som svarar mot elevers behov gör störst nytta. Både verksamhet och personal gynnas av elevers delaktighet. För att delaktighet ska fungera i praktiken krävs att barn och ungdomar får tillräckligt med tid för att uttrycka sig. De kan också behöva stöd att uttrycka sig. Vuxna måste lyssna på barnen och ungdomarna och bekräfta att de hört, att de förstått och också visa hur de kommer att använda den kunskap de fått.15 Barn och unga är experter på hur de själva upplever sina liv. Vuxna är beroende av barns expertis om sig själva för att planering och beslut ska bli enligt barnets bästa, såsom det uttrycks i barnkonven- tionen och svensk lagstiftning – och för att få avsedd nytta. Barn och unga är å andra sidan beroende av vuxnas förmåga att förutse konsekvenser av olika beslut.16