sou · H4B321 · 2017-01-01 00:00:00 — 4För el- och värmeproduktionssystemets utveckling har optimeringar gjorts genom modellering med hjälp av den s.k. MARKAL-Nordic modellen, inklusive ett stort antal känslighetsfall. 5Ett antal gemensamma scenarioförutsättningar (energipriser, priser inom EU:s system för handel med utsläppsrätter, BNP-utveckling, befolkningsprognoser och teknikutveckling) gällde för det samlade arbetet. Det referensscenario som togs fram inom ramen för samma scenarioarbete redovisas (i en något uppdaterad version) i bilaga 2.1. 3Målscenarierna från färdplansunderlaget hamnar 70–under utsläppen 2050 I färdplansunderlaget utvecklades alltså ett antal sektorsvisa målscenarier. Dessa grupperades i två samlade målscenarier till 2050, där utsläppen i landet minskar med (Målscenario1 eller MS 1) jämfört med respektive (Mål- scenario 2 eller MS 2). Nära nollutsläpp i flera sektorer Målscenario 1 innehåller tekniska åtgärder i transportsektorn i form av successivt ökad elektrifiering och ökad biodrivmedelanvändning i kombination med åtgärder som leder till att behovet av vägtransporter dämpas redan mot 2030. Styrmedlen för denna utveckling antas införas och skärpas successivt med start . För industrin ingår tekniska åtgärder som minskar utsläppen från industrins förbränningsutsläpp samt från processutsläpp med hjälp av CCS, koldioxidavskiljning och lagring, både på fossila och biomassabaserade utsläpp. Denna utveckling genomförs –2050 i scenariot men påbörjas genom inledande investeringar i teknikutveckling . I bostadssektorn antas energianvändningen vara lägre/ per bostadsyta jämfört med och användningen av fossila bränslen huvudsakligen fasas ut . För jordbruks- sektorn ingår ett begränsat antal åtgärder som minskar utsläppen från produktion och konsumtion något. Det handlar om en ökad omfattning av rötning av stallgödsel, åtgärder som återför organogena jordar till våtmark samt åtgärder som leder till en något dämpad 6 tolkning överensstämmer med den sk. förslag till mål i SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg. efterfrågan på animaliska livsmedel, främst nötkött. Dessutom genomförs även vissa åtgärder som förstärker koldioxidupptaget i mark i scenariot genom ökad kolinbindning på (på mineraljord), fler buskar och träd på betesmark samt koldioxid- effekter genom att dikad organogen mark återförs till våtmark7. Källa: Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , uppdaterad 2015. Målscenario 1 är sammantaget den kombination av sektorsvisa scenarier som ger de lägsta utsläppen och den lägsta energiefterfrågan. I scenariot minskar dessutom utsläppen i transportsektorn i linje med den målbild (inklusive styrmedelsförstärkningar) som och utredningen 2013: 84 Fossilfrihet på väg formulerat om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, vilket leder till en snabb utsläppsminskning i sektorn. 7 De sistnämnda åtgärdstyperna sänker dock inte utsläppen från jordbrukssektorn i målscenarierna eftersom de räknas till sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, LULUCF. Både utsläppen och energianvändningen minskar I målscenario 1 minskar energianvändningen jämfört med dagens nivåer, för att därefter stabiliseras på denna nivå till 2050. Utvecklingen i transportsektorn är huvud- förklaringen bakom denna utveckling. De sammanlagda utsläppen av växthusgaser ligger ungefär 50 respektive års nivå respektive 2050 i scenariot. Utsläppen 2030 härrör främst från industriprocesser, jordbrukssektorn, viss avfalls-, kol, torv och naturgasförbränning inom el- och fjärrvärmetillförsel, från transportsektorn samt arbetsmaskiner, se figur 3 nedan. Kvarvarande utsläpp härrör främst från jordbrukssektorn, processutsläpp från industrin (CCS- teknik på befintliga anläggningar bedöms inte kunna ta bort utsläppen helt), metan och lustgasutsläpp från förbrännings- processer samt från övrig hantering av organiska substanser i olika delar av samhället (avloppsreningsverk, rötning, lösningsmedel) men även från förbränning av (plast)avfall. Eftersom införandet av CCS-teknik även delvis omfattar förbränning av biobränslen, bio- CCS, kompenseras kvarvarande utsläpp delvis i scenariot. Jordbrukssektorns utsläpp består främst av metan från djur- produktion och lustgas från kvävetillförsel och kväveomvandling i mark. Köttproduktionen har stor betydelse. Men även med förändrade konsumtionsmönster kan det vara svårt att komma ned till noll i utsläpp från jordbrukssektorn. importerar dessutom en allt större del av de livsmedel som har störst klimatpåverkan. I scenarierna antas att denna utvecklingstrend bryts, genom att behåller dagens självförsörjningsgrad för den här typen av livsmedel även . Källa: Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , uppdaterad 2015. Färre sektorer når nära-nollutsläpp i detta scenario jämfört med målscenario 1 Målscenario 2 är inriktat mot att nå låga utsläppsnivåer enbart med hjälp av tekniska åtgärder i transportsektorn och genom övergång till el för industrins bränsleanvändning sent . För industrins processutsläpp minskar växthusgasutsläppen med hjälp av vätgas/ elektrolys medan CCS-teknik inte introduceras. I jordbrukssektorn genomförs enbart vissa tekniska åtgärder i produktionen i detta scenario. Energianvändningen minskar svagt jämfört med dagens nivåer Elanvändningen inom industrin, transporter och bostäder/ lokaler är högre i detta scenario jämfört med målscenario 1. Trots den högre elefterfrågan i målscenario 2 blir skillnaden i utsläpp från el- och fjärrvärmesektorn mellan de två scenarierna liten. referensscenariot hamnar utsläppen från denna sektor på en låg nivå. Efterfrågan på el och andra energislag hamnar högre i målscenario 2 jämfört med målscenario 1. Den sammanlagda energianvändningen minskar ändå svagt i MS 2 jämfört med dagens nivåer , trots att elanvändningen ökar. Det beror på att en övergång till eldrift i stället för förbränningsmotordrift i bilar effektiviserar energianvändningen. Även är efterfrågan på energi något lägre på grund att användningen av el- och elhybrider antas ha börjat slå igenom i bilparken . Kvarvarande utsläpp i detta scenario härrör från delar av processindustrin (pga. av avsaknaden av CCS-teknik), transport- sektorn och jordbrukssektorn. 3.3Resultat från målscenario 1 och 2 Källa: Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp , egen bearbetning. Bioenergianvändningen ökar från dagens nivåer på omkring till mellan 160–i både MS1 och MS2. Det motsvarar en användning på mellan 15–17 MWh/capita och år. Användningen av biodrivmedel ökar från dagens nivå på drygt till respektive både i MS 1och MS 2. 4Finns det anledning att revidera scenariobedömningarna? Resultat från sekretariatets genomgång av målscenario 1 har miljömålsberedningens sekretariat med stöd av handläggare vid och gått igenom scenarioantagandena och bedömningarna för målscenario 1 till 2030 (med fokus på utsläppen utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter) respektive 2050 (utsläppen från alla delar av ekonomin) för att se om det kan finnas anledning att revidera dessa på någon punkt. Utgångspunkten för genomgången var att uppdatera scenarioresultaten och bedöma om det skulle kunna finnas ytterligare tekniska åtgärdspotentialer kopplade till möjliga styrmedelsskärpningar som skulle kunna bidra till ytterligare lägre utsläpp jämfört med tidigare scenariobedömningar. värderades också om det även kunde finnas anledning att justera tidigare gjorda scenariobedömningar i motsatt riktning. Genomgången gav följande resultat. Bedömningar till 2030: Svårare att nå den lägsta scenarionivån har relativt uppdaterat sitt klimatscenario till 2030 och 20508 (scenariot ingår i målscenario 1). Denna uppdatering användes i sekretariatets genomgång. I det nya klimatscenariot ökar användningen av biodrivmedel något till 2030 som trafikarbetet med personbilar är något högre jämfört med det tidigare klimatscenariot, vilket sammantaget leder till att utsläppen minskar i samma takt som . Klimatscenariot för transportsektorn till 2030 behöver dock även värderas utifrån följande förändringar i omvärldsutvecklingen; (i) ser, , ut att få en betydligt mer omfattande befolkningsökning även jämfört med de prognoser använde i sina uppdaterade klimatscenarier, (ii) den tekniska potentialen för hållbart framställda biodrivmedel i till 2030 kan behöva sänkas jämfört med de bedömningar hade att utgå ifrån när de uppdaterade sitt scenario9, (iii) introduktions- takten för nya bränslesnålare bilar har sjunkit som (iv) persontrafikarbetet på väg stigit något . Utan betydligt skärpta styrmedel på flera områden kommer klimatscenariot för transportsektorn till 2030 inte vara möjligt att nås. Potentialen för en snabbare elektrifiering mot 2030 kan vara något större än den som antagits i klimatscenario (och i målscenario 1) men en sådan utveckling är även den beroende av att ytterligare styrmedelsskärpningar införs. Eftersom potentialen för hållbara biodrivmedel sänkts till 2030 och antas fullt ut utnyttjas för transporter och arbetsmaskiner i målscenariot finns inte utrymme för ytterligare ökningar i övriga sektorer mot 2030. Utsläppen från energitillförsel och industri utanför den handlande sektorn bedömdes , vid sekretariatets genomgång, kunna minska något ytterligare till 2030 till följd av införda och skärpta styrmedel (sänkt nedsättning av koldioxid- skatten för icke-handlande sektorn) jämfört med bedömningen i 8Trafikverket (2014). kunskapsunderlag och klimatscenario för energi- effektivisering och begränsad klimatpåverkan. Publikationsnummer 2014: 137. 9Börjesson P (2015). Biomassapotential från svenskt skogs- och jordbruk – uppdaterade uppskattningar. Miljö- och energisystem . det tidigare målscenariot, men det handlar sammantaget om relativt små utsläppsminskningar. Bedömningar till 2050: Åtgärder utanför energisektorn kan sänka utsläppen ytterligare Bedömningen att transportsektorn kan nå nollutsläpp till 2050 kvarstår trots ovan nämnda utveckling som kan påverka utfallet . Arbetsmaskinerna bedöms även de kunna nå nollutsläpp pga. att möjligheterna för elektrifiering och biodrivmedelsintroduktion bedöms vara större än tidigare (potentialerna för hållbart framställda biodrivmedel bedöms vara högre på jämfört med potentialerna till 2030). Även det fossila plastavfallet från avfallsförbränning antas kunna fasas ut på så här lång sikt. Även ”övriga utsläpp” från t.ex. militär användning av fossila drivmedel och lösningsmedelanvändning bedöms kunna nå lägre nivåer, nära nollutsläpp, jämfört med tidigare bedömningar. Utsläppen från småskalig vedeldning bedöms också kunna sänkas jämfört med tidigare scenariobedömningar. För att åtgärderna ska kunna genomföras ställs dock krav på ytterligare eller skärpta styrmedel (beredningen återkommer till dessa i betänkande två). Utsläppen från jordbrukssektorn bedöms behöva höjas i det uppdaterade scenariot i proportion med den större befolkningsmängd till 2050 som nya befolkningsprognoser från SCB visar10. En mycket stor osäkerhet i sammanhanget är bedömningen av hur omfattande självförsörjningsgraden för livsmedel kan komma att bli på , och hur de framtida produktionssystemen inom jordbrukssektorn kan komma att utvecklas i . Målscenario 1, se ovan, förutsätter ungefär samma nivå på importen av livsmedel till 2050 som har haft . Det är inte i linje med de bedömningar som säger att det, även med en begränsad framtida klimatpåverkan, kan komma att bli svårt att upprätthålla jordbruksproduktion i särskilt utsatta delar av världen med stor vattenbrist. Den svenska livsmedelsproduktionen behöver 10 SCB (2015). framtida befolkning 2015–2060. Demografiska rapporter 2015:2. dessutom bli mer konkurrenskraftig, enligt intentionerna i det pågående arbetet med en svensk livsmedelsstrategi, och öka i omfattning. Denna utveckling förutsätts dock ske på ett hållbart sätt så den inte ger upphov till stora ökningar av växthusgasutsläppen eller annan miljöpåverkan i det uppdaterade målscenariot. Sammantaget leder dessa förändrade scenariobedömningar till att utsläppen (inklusive bio-CCS) hamnar under 1990-års nivå i stället för på i det tidigare målscenariot. Utan bio-CCS hamnar utsläppen under 1990-års nivå. Figuren nedan illustrerar ett av resultaten från ovan nämnda uppdatering av målscenario ett. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Egen bearbetning med uppdaterade målscenariobedömningar. För att nå ännu lägre utsläppsnivåer (utan att användningen av bio- CCS skalas upp ytterligare) behöver framför allt utsläppen inom industrin och jordbrukssektorn minska ytterligare. Det förutsätter beteendeförändringar och större teknikgenombrott som går utöver de vi känner . Förändringar som gör att det blir möjligt att avsevärt begränsa de relativt diffusa utsläppen av lustgas och metan från jordbruksmark och gödselhantering och dessutom minska produktionen av nötkött- och mejeriproduktioner till låga nivåer. Dessutom kan produktionen och användningen av vissa basmaterial behöva minska betydligt (cement, järn- och stål) och ersättas av nya material. I scenarierna ovan är det främst utsläppen från processindustri, men också utsläppen från avfallsförbränning som minskar sent, –2050. För att nå 85 procents utsläppsminskning , utan bio-CCS, som föreslås av beredningen (se kap. 4), behöver främst dessa teknikförändringar ske i något snabbare takt. 5I nordiska energiteknikscenarier minskar utsläppen från energisystemet redovisade IEA tillsammans med energiforskningsråd regionala lågkolsscenarier för energisystemet i . Arbetet med NETP-scenarierna utvecklas vidare under 201611. Tre huvudtyper av scenarier utvecklades i . I fyragraders-scenarierna (4 DS) sker ingen skärpning av styrmedlen jämfört med dagens politik, varken i eller gemensamt i EU. Tvågraders-scenarierna (2 DS) för de nordiska länderna hämtades från de globala tvågraders-scenarier som IEA utvecklat till rapporten 2012. Slutligen omfattade NETP-scenarierna även ”koldioxidneutrala”, CNS (Carbon Neutral Scenarios) för . Dessa skulle svara upp mot de mål och visioner om långtgående utsläppsminskningar som formulerats i de nordiska länderna till 2050. I dessa scenarier minskar utsläppen från energisystemet med i genomsnitt . I analysen ingår internationella transporter, vilket de inte gör i färdplansunderlag. 11 ska en ny presenteras. ska en fördjupning ske när det gäller några av de största utmaningarna i genomförandet av scenarierna, ökad andel intermittent kraft i elproduktionen samt möjligheter och svårigheter med en koldioxidsnål stadsutveckling. I NETP:s 2 DS-scenarier minskar utsläppen från energisektorn i (inklusive internationella transporter) med jämfört med som de globala utsläppen minskar jämfört med . Den globala utsläppsminskningen är därmed lägre till 2050, t.ex. jämfört med den tvågradersbana som kommissionen utgått från i sina färdplansmodelleringar för EU, där de globala utsläppen i stället antas ha halverats vid denna tid12. De nordiska CNS-scenarierna framstår alltså som mer ambitiösa jämfört med vad tvågraders-modelleringen resulterar i. I NETP- rapporten konstateras att scenariot för koldioxid- neutralitet i , CNS, mer liknar utgångspunkterna för den europeiska kommissionens färdplansscenarier13. Energitillförselns omfattning minskar svagt (med ) i 2 DS och CNS-scenariot medan den ökar svagt i 4 DS jämfört med dagens nivåer. I scenarierna minskar utsläppen från elproduktion till nollnivåer och elproduktionen från framför allt vindkraft byggs ut kraftigt. Utsläppen från industriproduktion minskar med hjälp av energieffektiviseringsåtgärder och CCS- teknik. av cementanläggningarna och av järn- och stålanläggningarna är utrustade med CCS-teknik i CNS-scenariot. Bostadssektorn har genomfört omfattande effektiviseringsåtgärder och når nollutsläpp. Kvarvarande utsläpp i CNS-scenarierna härrör främst från industrins processutsläpp och från internationella och långväga godstransporter. Transporterna når låga utsläpp till följd av en omfattande elektrifiering och en ökad användning av biodrivmedel (regionen är nettoimportör av biodrivmedel i scenarierna)i kombination med åtgärder som dämpar tillväxten av transporter på väg till förmån för andra transportslag. I de följande avsnitten har resultaten för i NETP:s 2050- scenarier sammanställts och jämförs med motsvarande färdplans- scenarier från m.fl. 12Europeiska kommissionen(2011) Commission Staff Working Document Impact Assessment. Accompanying document to (COM (2011) 112 final) A roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050. Kommissionens globala ”tvågradersbana” stämmer väl med den sk. RCP 2,6 bana som togs fram inom IPCC-arbetet till AR5. 13IEA och (2013). Perspectives – Pathways to a Carbon Neutral Energy Future. /IEA, Nordic Energy Research.s .20. 6Färdplansunderlaget och Nordiska energiteknikscenarier för Sverige- underlag till målnivåer för hela ekonomin Scenarioresultaten indikerar att det är möjligt att nå en utsläppsminskning i intervallet 70–90 (95) procents utsläpps- minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med . I figuren nedan jämförs resultaten från färdplansunderlagets målscenerier med NETP-scenariomodelleringar inklusive övriga utsläpp utanför energisystemet. För att kunna göra jämförelsen har NETP-scenarierna kompletterats med scenarioresultaten för övriga utsläpp från MS 1 (CNS) respektive MS 2 (2 DS)14. Dessutom har två linjära utsläppsbanor för perioden –2050 lagts in. En som når minus och en som når minus . Källa: underlag från och 2013, egen bearbetning - 14 Utvecklingen av utsläppen från internationella transporter har tagits bort från NETP- scenarierna för att kunna jämföras med scenarierna från m.fl. I NETP:s scenariomodelleringar hamnar utsläppen respektive lägre än nivå att jämföra med MS 2 och MS 1 som hamnar på 70 respektive drygt 90 procents minskning (på minus , i uppdateringen ovan). tvågradersscenario, 2 DS, är dock, som ovan nämnts, mindre ambitiöst till 2050 jämfört med den globala utsläppsminskning som EU och de svenska scenarierna (minst) har som utgångspunkt. I NETP:s CNS-scenario minskar utsläppen snabbare till 2040 jämfört med färdplansunderlagets MS1 scenario. Det beror på att CCS-teknik tillämpas tidigare i CNS-scenariot och i högre utsträckning inom el- och värmesektorn jämfört med målscenariot från färdplansunderlaget, se avsnittet nedan om scenarioresultaten för den handlande sektorn. Scenariobanorna mot minus följer motsvarande linjära bana ganska väl. Utsläppsbanan i målscenario 1 är inte linjär, resultatet beror i stället av antagandena om en relativt snabb utsläppsminskning i transportsektorn och en relativt sen minskning av utsläppen inom industrin. Resultaten från de fyra scenarierna tillsammans indikerar att ett mål till 2050 för de svenska utsläppens minskning för att uppnå en netto-noll-vision i ett intervall mellan minus 70–relativt 1990 skulle kunna nås. Den genomgång som sekretariatet gjort av antagandena i målscenario 1 visar dessutom att det skulle kunna vara möjligt att nå ytterligare något närmare noll 2050, förutsatt att CCS-teknik på biobränslen kompenserar för delar av utsläppen, se ovan. På väg mot 2050 kan etappmål sättas upp för utvecklingen av de samlade utsläppen i landet baserade på scenarioresultat. Ett alternativ till att basera etappmål och utsläppsbudgetar på (osäkra) scenarioresultat är att utgå från en bestämd målnivå 2050 och från detta mål härleda en sammanlagd utsläppsbudget vid en genom- snittlig linjär utsläppsminskning över hela tidsperioden till 2050- målet på det sätt som gjorts i de två linjära utsläppsminsknings- banorna (linjär 70 och linjär 90) i figuren ovan. Men det kan även bedömas vara mer lämpligt att formulera separata etappmål för utsläppen som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter respektive utsläppen som inte omfattas av systemet. Underlag från scenarioresultat för sådana eventuella etappmål presenteras i följande avsnitt. 6.1Scenarioresultat för utsläppen uppdelade på utsläpp inom EUs handelssystem respektive utsläpp som inte omfattas av systemet 6.2Scenarier för utsläppen utanför handelssystemet Scenarierna indikerar att ett etappmål om inhemska utsläppsminskningar på minus 45–jämfört med (motsvarar minus 50–jämfört med ) skulle kunna nås för utsläppen utanför systemet för handel med utsläppsrätter . Ett etappmål till 2030 för utsläppen utanför den handlande sektorn behöver stämmas av mot en eventuell konkretisering av inriktningen mot en fossilbränsleoberoende fordonsflotta till 2030 och kommande bindande EU-åtagande för samma utsläpp inom . Ett ambitiöst kommande EU-åtagande för (i förhållande till de målnivåer som modellerats inom EU) för den icke-handlande sektorn till 2030 (på minus 40 procents minskning relativt 2005) är (något) mer i linje med scenario- banorna mot långsiktiga 2050-mål än de mindre ambitiösa mål på omkring minus som också modellerats. När utsläppsscenarierna delas upp i utvecklingen för verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (dvs. el- och fjärrvärmeproduktionsanläggningar och stora delar utsläppen från industrin) respektive de utsläpp som inte omfattas av systemet (dvs. övriga sektorer och utsläpp utom utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markandvändning och skogsbruk, LULUCF) blir skillnaderna mellan de olika scenarierna större. nationella klimatmål och EU-åtagande till 2020 enligt Effort Sharing Decision (ESD) omfattar utsläppen utanför EUs system för handel med utsläppsrätter. När kommissionen nu har föreslagit strukturella förändringar av handelssystemet och ett ramverk för energi- och klimatpolitiken till 2030 tar form har länderna inom EU valt att fortsätta fördela ut ansvaret för utsläppsminskningar mellan medlemsländerna för de utsläpp som inte omfattas av handelssystemet (ESD). Utvecklingen av utsläppen utanför EU-ETS (ESD) blir då av särskilt intresse för en svensk målbana som även ansluter till mål till 2020. Källa: Egen bearbetning av underlag från och 2013. I tabellen nedan redovisas minskningarna i procent för de olika målscenarierna . Figuren nedan sätter även MS 1 och MS 2-scenariot från färdplansunderlaget i relation till hur utsläppen utanför den handlande sektorn (med 2013–omfattning) har utvecklats samt jämför scenarierna med åtagande inom EU för perioden –2020 och ett potentiellt åtagande till 2030. I figuren har också ett scenario med linjär minskning lagts in. Källa: Egen bearbetning av underlag från . De kraftiga minskningarna till 2030 i framför allt MS 1 förklaras, som tidigare nämnts, av hur transportsektorn antas utvecklas i scenariot. Även i MS 2 och NETP-scenarierna är det minskningen av utsläppen i transportsektorn som påverkar den sammanlagda utvecklingen av respektive scenario. Även i dessa scenarier minskar utsläppen till 2030 relativt kraftfullt i transportsektorn. Det finns några faktorer som är centrala för om scenarierna ska kunna bli verklighet. Det handlar om hur den faktiska teknik- utvecklingen, t.ex. hur utvecklingen av olika typer av ”ultralåg- emitterande” supermiljöbilar som t.ex. elbilar lyckas, hur den fortsatta introduktionen av biodrivmedel utvecklas, vilken effekt en ny inriktning av samhällsplaneringen och en annan inriktning på investeringarna i infrastruktur får i praktiken. Dessutom påverkar ekonomins utveckling, befolkningsutvecklingen samt hur människors beteenden förändras . Den genomgång som sekretariatet gjort av scenarioantagandena indikerar att de allra lägsta målnivåerna kan vara svåra att nå utan mycket kraftfulla styrmedelsförändringar. Analysen av utvecklingen i transportsektorn till 2030 bygger delvis på styrmedelsanalys men även på en analys av åtgärds- potentialer. Det potentiella gapet till ett tänkt etappmål 2030 behöver uppdateras, kopplas till styrmedelsförändringar som kan vara aktuella att införa i närtid och förändrade antaganden om utvecklingen i referensscenariot, inklusive känslighetsanalyser.