sou · H5B388 · 2017-11-15 00:00:00 — Ungdomars möjlighet att utöva inflytande på samma villkor som andra åldersgrupper är en viktig faktor i utvecklingsarbetet, särskilt eftersom flera av de stora utmaningarna på området tydligt på- verkar ungdomars förutsättningar och möjligheter att få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. Regeringen ser mycket positivt på den verksamhet som bedrivs inom ungdomsförbunden. Det är nödvändigt att ungdomar har tydlig möjlighet att påverka utveck- lingen, särskilt på lång sikt. Det finns anledning att fortsätta utveckla ungdomsinflytandet på det minoritetspolitiska området i syfte att stärka möjligheten till inflytande och delaktighet och .  utreda hur ungdomsinflytande kan utövas. Uppdraget att kvalitetssäkra den statliga samordningen och uppföljningen Det huvudsakliga syftet med uppföljningen och samordningen på det minoritetspolitiska området är att driva på och aktivt samordna genomförandet av de i lagen om nationella minoriteter och minori- tetsspråk angivna rättigheterna och skyldigheterna i förhållande till kommunala och statliga myndigheter. Av 2 och 3 §§ förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och myndigheternas regleringsbrev följer att i län och har ett gemensamt ansvar för den statliga uppföljningen och samordningen av minoritetspolitiken. ansvarar myndigheterna för att till regeringen återrapportera en samlad bedömning av minoritetspolitikens utveckling. Hur ska samordnings- och uppföljningsansvaret se ut framöver? För att säkerställa att den positiva utveckling som kan ses både inom och utom förvaltningsområdena fortsätter på lång sikt är det nöd- vändigt att den statliga samordningen och uppföljningen bedrivs på ett aktivt och ändamålsenligt sätt. I samband med att regeringens strategi för de nationella minoriteterna antogs av gavs i och det statliga samord- nings- och uppföljningsansvaret. med denna ordning är det av stor vikt att kvalitetssäkra denna centrala del i den minoritetspolitiska strategin. Utgångspunkterna för samordnings- och uppföljningsansvaret bör fortsätta att vara de nu gällande. Uppdraget ska i denna del sam- ordnas med den del som avser prövning av beslut. analysera effektiviteten och kvaliteten i den nuvarande ordningen för statens samordning och uppföljning av området, och föreslå hur statens centrala samordning och uppföljning av mino- ritetspolitiken kan organiseras på det mest ändamålsenliga sättet. Hur kan kvalitativa beslutsunderlag säkerställas? En återkommande fråga som lyfts av internationella övervaknings- organ och företrädare för de nationella minoriteterna är behovet av statistiskt underlag för beslut. har en restriktiv syn på statistik och datainsamling i förhållande till bl.a. de nationella minoriteterna och det finns goda skäl för att vidmakthålla denna ordning. Dock kan kvalitativ frivillig datainsamling på total nivå, med utgångspunkt i respektive nationell minoritets förutsättningar och behov, möjliggöra en tydligare bild av situationen och därmed medföra mer kvalitativt beslutsunderlag. överväga behovet av åtgärder för att förbättra kvalitativa data om de nationella minoriteterna utifrån respektive minoritets förut- sättningar och behov. I uppdraget ingår inte att lämna förslag som innebär datainsamling på individnivå eller enbart baserat på vilken nationell minoritet en grupp personer tillhör. Uppdraget att överväga en möjlighet till prövning av beslut för att säkerställa efterlevnaden av rättigheter Enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och angränsande föreskrifter finns det ingen möjlighet för enskilda att överklaga beslut som fattats med stöd i dessa. Tillämpningen av lagen i förhållande till syftet med lagen följs upp av i och , men myndigheterna har inte möjlig- het att förhålla sig till enskilda beslut som fattats av kommunala och statliga myndigheter. Det saknas således möjlighet för enskilda att säkerställa att de rättigheter som tillkommer dem även uppfylls av de kommunala och statliga myndigheter som tillämpar de aktuella före- skrifterna. Detta förhållande riskerar att leda till otillfredsställande situationer för enskilda och därför finns det ett behov av att se över området. Finns det ett behov av en möjlighet till prövning av beslut? De rättigheter som genom lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och angränsande föreskrifter tillkommer de natio- nella minoriteterna ska också komma enskilda till del. Möjligheten att begära omprövning av ett beslut hos den berörda förvaltnings- myndigheten samt möjligheten att begära överprövning av beslutet i högre instans ger möjlighet för enskilda att säkerställa att rättigheter i lag och andra föreskrifter fullt ut har kommit dem tillgodo. Efter- som det fortfarande finns brister i genomförandet av lagen på natio- nell, regional och lokal nivå och skillnader i hur bestämmelser i lagen har tillämpats av olika kommuner och förvaltningsmyndigheter, finns det anledning att överväga om en möjlighet till om- och över- prövning av beslut fattade med stöd i berörd lagstiftning ska införas. analysera möjligheterna för enskilda att få sina rättigheter till- godosedda med nuvarande ordning, och analysera behovet av om- och överprövning av beslut, och om en sådan möjlighet föreslås, lämna förslag om hur detta ska regleras samt föreslå en tydlig reglering av vilka beslut som ska omfattas. Uppdraget att säkra kunskapen om de nationella minoriteterna i samhället är kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken låg hos allmänheten. Enligt en undersökning genomförd av vid och folkminnen, i och genom TNS känner en tredjedel av befolkning inte till någon av de nationella minoriteterna och ungefär samma förhållande gäller för minoritetsspråken. Liknande undersökningar har tidigare påvisat samma problembild. Undersökningen visar att av befolkningen anser att det är mycket viktigt eller ganska viktigt att samhället stöder minoriteternas språk och kulturer. En förutsättning för att efterlevnaden av rättigheterna ska kunna säkras är att kännedomen om de nationella minoriteterna och de rättigheter som tillkommer personer som tillhör en nationell minori- tet ökar. Utbildningsväsendet har en central roll i att höja kunskapen hos dem som genomgår utbildningar i olika utbildningsformer. Även radio och tv i allmänhetens tjänst har en central roll i att öka kun- skapen om de nationella minoriteterna i breda samhällslager, något som även återspeglas i sändningstillståndets krav på att program- utbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen samt som helhet präglas av folkbildnings- ambitioner. är det av betydelse att andra aktörer i sam- hället, t.ex. kulturinstitutioner, övriga medier och det civila sam- hället, bidrar till att öka kunskapen. analysera vilka aktörer som är centrala för att höja kunskapsnivån om de nationella minoriteterna och de rättigheter som tillkom- mer dem i samhället i stort, redogöra för åtgärder som har lett till goda resultat, och utreda behovet av ytterligare kunskapshöjande åtgärder. Utredaren ska analysera och redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). För- slagen ska kostnadsberäknas och utredaren ska lämna förslag till finansiering utifrån befintliga ramar. Konsekvensbeskrivningen ska även redovisa konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män när det gäller t.ex. möjligheterna att tillgodogöra sig rättig- heter som tillkommer dem såsom nationella minoriteter. Vidare ska konsekvensbeskrivningen beakta internationella åtaganden. Därtill ska konsekvensbeskrivningen göras ur ett barnrättsperspektiv utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras. Om något av förslagen i betänkandet påverkar den kommu- nala självstyrelsen ska, utöver dess konsekvenser, också de särskilda avvägningar som lett fram till förslaget redovisas särskilt. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren ska löpande samråda med företrädare för de nationella minoriteterna på nationell och lokal nivå. Utredaren ska integrera såväl ett jämställdhets- som ett ungdomsperspektiv i uppdragets genomförande. Utredaren ska vinnlägga sig om att skapa forum för en kontinuerlig dialog med berörda intressenter under utrednings- tiden, t.ex. de kommuner som ingår i förvaltningsområdena, utbild- ningsanordnare, vårdgivare och det civila samhällets organisationer. En referensgrupp med företrädare för de nationella minoriteterna och en parlamentarisk referensgrupp ska knytas till utredaren. Utredaren ska inhämta synpunkter från de myndigheter och organisationer som är särskilt berörda av de frågor som uppdraget omfattar, bl.a. , länsstyrelserna, Diskrimineringsombuds- mannen, och folkminnen, , och . Utredaren ska samråda med Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (A 2014:01), Utredningen om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03) och andra utredningar som anknyter till detta uppdrag. Om utredarens förslag förutsätter författningsändringar ska utredaren redovisa nödvändiga och fullständiga förslag till sådana. Det ingår inte i utredarens uppdrag att lämna förslag till grundlags- ändringar. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om en stärkt minoritetspolitik (Ku 2016:02) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utre- dare i uppdrag att bl.a. göra en översyn och analys av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt angränsande frågor. Med utgångspunkt i översynen, internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) ska utredningen föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter (dir. 2016:73). Uppdraget skulle enligt direktiven redo- visas . Den särskilda utredaren får nu i uppdrag att även analysera vad den finlandssvenska gruppen i har för ställning och överväga om den ska erkännas som nationell minoritet. Utredningstiden för- längs. Ett delbetänkande ska lämnas och uppdraget i övrigt ska redovisas . Finlandssvenskar i och frågan om erkännande som nationell minoritet Med finlandssvenskar avses personer boende i med svenska som modersmål samt personer med svenska som modersmål som flyttat till från och deras ättlingar. Frågan om huruvida finlandssvenskarna i bör tillerkännas ställning som nationell minoritet i har aktualiserats . Frågan berördes redan vid riksdagsbehandlingen i samband med att ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språk- stadgan). Den har även berörts i förarbetena till den nu gällande lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. har även behandlat frågan vid ett antal tillfällen. Vid behandlingen av två motioner under innevarande beslutade att tillkännage att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i (bet. 2016/17:KU16, punkt 7, rskr. 2016/17:245). Vilken ställning ska finlandssvenskarna i ha? Ramkonventionen och språkstadgan är införlivade i svensk rätt genom bl.a. lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och bestämmelser om modersmålsundervisning i skollagen (2010:800). Det finns inte någon fastslagen definition av nationell minoritet i ramkonventionen, i stället har de kriterier som tillämpas i utarbetats nationellt i samband med ratifikationen av ramkonven- tionen och språkstadgan. Därför finns det anledning att närmare överväga om den nuvarande ordningen är ändamålsenlig i förhål- lande till finlandssvenskarna i . analysera vilken ställning finlandssvenskarna i har uti- från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringens minoritetspolitiska strategi, överväga om och i så fall hur finlandssvenskarna ska ges ställ- ning som nationell minoritet i , och lämna nödvändiga författningsförslag. Ett delbetänkande ska lämnas . Delredovisningen ska bestå av analyser och förslag i syfte att stärka minoritetspolitiken inom befintligt ramverk i en- lighet med de ursprungliga direktiven. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk European Charter for Regional or Minority Languages SOU 2017:88 Bilaga 3 The member States of signatory hereto, Considering that the aim of is to achieve a greater unity between its mem- bers, particularly for the purpose of safeguarding and realising the ideals and principles which are their common heritage; Considering that the protection of the historical regional or minority languages of Europe, some of which are in danger of eventual extinction, contributes to the maintenance and develop- ment of Europe's cultural wealth and traditions; Considering that the right to use a regional or minority language in private and public life is an inalienable right conforming to the principles embodied in the United Nations International Covenant on Civil and Political Rights, and according to the spirit of vention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms; Having regard to the work carried out within the CSCE and in particular to the Final De medlemsstater i som har undertecknat denna stadga, beaktar att mål är att uppnå en ökad samman- hållning mellan dess medlemmar, särskilt för att värna om och förverkliga de ideal och principer som utgör deras gemensamma arv, anser att värnandet om historiska landsdels- och minoritetsspråk i , av vilka somliga hotar att småningom utslockna, bidrar till att upprätthålla och utveckla kulturella rikedom och traditioner, anser att rätten att använda lands- dels- eller minoritetsspråk i det privata och offentliga livet är en omistlig rättighet som stämmer överens med principerna i internatio- nella konvention om medborger- liga och politiska rättigheter och med andan i kon- vention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, beaktar det arbete som utförs av Konferensen om säkerhet och samarbete i och särskilt Act of 1975 and the document of the Meeting of 1990; slutakten från och dokumentet från Köpen- hamnsmötet , Stressing the value of inter- betonar värdet av mellankulturell miljö och flerspråkighet och anser and considering that the pro- att skydd och främjande av inte skall gå ut över de officiella should not be to the detriment of språken och behovet att lära the official languages and the need to learn them; Realising that the protection and promotion of regional or minority languages in the different coun- tries and regions of Europe repre- sent an important contribution to the of a Europe based on the principles of democracy and cultural diversity within the frame- work of national sovereignty and territorial integrity; Taking into consideration the specific conditions and historical traditions in the different regions of States, agreed as follows: Part I – General provisions Article 1 – Definitions For the purposes of this Charter: är medvetna om att skydd och främjande av landsdels- eller minoritetsspråk i olika länder och regioner i utgör ett viktigt bidrag till uppbyggandet av ett som vilar på demokratiska principer och kulturell mångfald inom ramen för nationell suveräni- tet och territoriell integritet, beaktar de särskilda förhållandena och historiska traditionerna i olika regioner av de europeiska staterna, har kommit överens om följande: Del I Allmänna bestämmelser I denna stadga avses med a) “regional or minority langua- a) ”landsdels- eller minoritets- ges” means languages that are: SOU 2017:88 Bilaga 3 i) språk som av hävd används i ett given territory of a State by visst territorium inom en stat av nationals of that State who form a medborgare i den staten, som utgör en grupp, som till antalet är the rest of the State's population; mindre än resten av befolkningen i den staten, och ii) som är annorlunda än det eller language(s) of that State; de officiella språken i den staten; it does not include either dialects det innefattar inte vare sig of the official language(s) of the dialekter av det eller de officiella State or the languages of språken i staten, eller språk som talas av invandrare, b) “territory in which the regional b) ”territorium or minority language is used” means the geographical area in which the said language is the vilket detta språk är uttrycks- mode of expression of a number medel för ett så stort antal of people justifying the adoption personer att det motiverar de of the various protective and olika åtgärder för skydd och främjande som avses i denna for in this Charter; c) ”non-territorial c) ”territoriellt obundna means languages used by natio- språk som används av med- nals of the State which differ borgare i en stat som avviker från from the language or languages det eller de språk som används av used by the rest of the State's resten av befolkningen i den staten, men som, trots att de av hävd används inom den statens territory of the State, cannot be identified with a particular area med en bestämd del av den. Bilaga 3 SOU 2017:88 Article 2 – Undertakings Each Party undertakes to apply the provisions of Part II to all the på alla landsdels- eller minoritets- spoken within its territory and språk som talas inom dess terri- which comply with the definition torium och som motsvarar defini- in Article 1. tionen i artikel 1. Vad avser vart och ett av de specified at the time of ratification, språk som anges vid ratifice- acceptance or approval, in accor- ringen, godtagandet eller godkän- Article 3, each Party undertakes to apply a minimum of förbinder sig parterna att tillämpa thirty-five paragraphs or sub- minst 35 punkter eller stycken the provisions of Part III of the del III i stadgan, däribland minst Charter, including at least three tre från vardera artikel 8 och 12 chosen from each of the Articles 8 och en från vardera artikel 9, 10, and 12 and one from each of the 11 och 13. Articles 9, 10, 11 and 13. Article 3 – Practical arrangements Artikel 3 Praktiska åtgärder specify in its instrument of rati- denna stadga skall i sitt ratifi- kations-, godtagande- eller god- each regional or minority langu- age, or official language which is less widely used on the whole or eller officiellt språk som används part of its territory, to which the mindre allmänt inom hela eller en paragraphs chosen in accordance del av dess territorium och på with Article 2, paragraph 2, shall vilket de enligt artikel 2 punkt 2 utvalda punkterna skall tillämpas. may, at any sub- En part får när som helst med- sequent time, notify the Secretary General that it accepts the åtar sig de förpliktelser som följer av bestämmelserna i varje annan provisions of any other paragraph of the Charter not already speci- fied in its instrument of ratifica- tion, acceptance or approval, or that it will apply paragraph 1 of the present article to other regional or minority languages, or to other official languages which are less widely used on the whole or part of its territory. The undertakings referred to in the foregoing paragraph shall be deemed to form an integral part of the ratification, acceptance or approval and will have the same effect as from their date of noti- fication. Article 4 – Existing regimes of protection 1.Nothing in this Charter shall be construed as limiting or dero- gating from any of the rights guaranteed by Convention on Human Rights. 2.The provisions of this Charter shall not affect any more favour- able provisions concerning the status of regional or minority languages, or the legal regime of persons belonging to minorities which may exist in a Party or are provided for by relevant bilateral or multilateral international agree- ments. punkt i stadgan som inte redan har angetts i dess ratifikations-, godtagande- eller godkännande- instrument eller att den avser tillämpa punkt 1 i denna artikel på andra landsdels- eller minoritets- språk eller på andra officiella språk som används mindre all- mänt inom hela eller en del av dess territorium. De åtaganden som avses i före- gående punkt skall anses utgöra en integrerande del av ratifice- ringen, godtagandet eller godkän- nandet och skall ha samma verkan från den dag då meddelandet läm- nades. Artikel 4 Gällande skyddssystem 1.Ingenting i denna stadga skall tolkas som en inskränkning eller försämring av någon av de rättig- heter som garanteras i den Euro- peiska konventionen om mänsk- liga rättigheter. 2.Bestämmelserna i denna stadga skall inte inverka på de gynn- sammare bestämmelser om status för landsdels- eller minoritetsspråk eller det regelverk för personer som tillhör minoriteter som kan finnas i en part eller som tillgodo- ses av bestämmelser hänförliga till bilaterala eller multilaterala inter- nationella överenskommelser. Bilaga 3 SOU 2017:88 Article 5 – Existing obligations Artikel 5 Gällande förpliktelser Nothing in this Charter may be Ingenting i denna stadga skall interpreted as implying any right tolkas ha innebörden att berättiga to engage in any activity or per- till någon verksamhet eller några form any action in contravention åtgärder som strider mot FN- of the purposes of the Charter of stadgans syften eller andra folk- the United Nations or other law, including the principle of the och territoriella integritet. sovereignty and territorial inte- grity of States. Article 6 – Information The Parties undertake to see to it that the authorities, organisations and persons concerned are infor- med of the rights and duties established by this Charter. Part II – Objectives and principles pursued in accordance with Article 2, paragraph 1 Parterna förbinder sig att tillse att berörda myndigheter, organi- sationer och personer informeras om rättigheter och skyldigheter enligt denna stadga. Del II Mål och principer enligt artikel 2 punkt 1 Article 7 – Objectives and Artikel 7 Mål och principer In respect of regional or mino- I fråga om landsdels- eller mino- rity languages, within the terri- ritetsspråk inom de territorier där tories in which such languages are sådana språk används, och i enlig- used and according to the situation het med situationen för varje of each language, the Parties shall språk, skall parterna bygga sin base their policies, legislation and politik, lagstiftning och praxis på practice on the following object- följande mål och principer: tives and principles: SOU 2017:88 Bilaga 3 a) the recognition of the regional a) erkännande av landsdels- eller or minority languages as an minoritetsspråk som uttryck för expression of cultural wealth; b) the respect of the geographical area of each regional or minority området för varje landsdels- eller language in order to ensure that minoritetsspråk för att trygga att divisions do not constitute an indelning inte utgör hinder mot obstacle to the promotion of the främjande av ifrågavarande lands- regional or minority language in dels- eller minoritetsspråk, c) the need for resolute action to c) behov av beslutsamma åtgärder för att främja landsdels- eller languages in order to safeguard minoritetsspråk i syfte att skydda d) the facilitation and/or encou- ragement of the use of regional or muntran av användning av lands- minority languages, in speech and dels- eller minoritetsspråk i tal writing, in public and private life; och skrift i det offentliga och e) the maintenance and develop- e) upprätthållande och utveckling ment of links, in the fields av förbindelser inom de områden covered by this Charter, between som omfattas av denna stadga groups using a regional or mino- mellan grupper som använder ett rity language and other groups in the State employing a language och andra grupper i samma stat used in identical or similar form, som använder ett språk som as well as the of