sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Bestämmelsen i 18 kap. 5 § tredje stycket RB om att vardera parten ska bära sin kostnad om inte annat avtalats gäller när parterna förlikts. Det ansågs att det kunde uppstå tvekan om och i så fall hur bestämmelsen skulle tillämpas i ett ärende om verkställighet. Det infördes därför en bestämmelse i som tar sikte på när parterna når en samförståndslösning i verkställighetsärendet. Av den bestämmelsen framgår att om ärendet avskrivs på grund av att parterna har nått en samförståndslösning, får rätten besluta att var- dera parten ska betala sin rättegångskostnad (21 kap. 13 § FB). 15.8.4Hur har reformen om verkställighet fallit ut? Statistik om antalet inkomna verkställighetsmål/verkställighetsärenden Den statistik som vi hämtat in från avser antalet inkomna verkställighetsmål/verkställighetsärenden enligt 21 kap. FB –2015. Diagram 15.1 Antalet inkomna verkställighetsmål/ärenden –2015 Inkomna mål/ärende Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Av tabellen framgår att antalet inkomna verkställighetsmål låg om- kring 800–900 fram till och med . Därefter minskade antalet inkomna ärenden något för att ligga på den lägsta nivån . Därefter har antalet verkställighetsärenden successivt ökat. Antalet inkomna verkställighetsärenden har ökat med cirka 10 pro- cent . En majoritet av de advokater som deltagit vid våra hearingar har ansett att reformen har fallit väl ut i den här delen. Någon har menat att processen blivit tandlös eftersom frågan om verkställighet faller när ett nytt mål påbörjas. Advokater har ansett att reglerna om rättegångskostnader i en del fall är problematiska (för ett mer utvecklat resonemang, se nedan). Det fanns en bred enighet bland domare om att det är positivt att verkställighetsärendena numera handläggs i tingsrätt. Detta har enligt deras uppfattning lett till att allt färre ansöker om verk- ställighet. Domare har angett att det vanligtvis kommer in ett nytt mål med interimistiska yrkanden i samband med ärendet om verk- ställighet. Sammanträdena sätts då ut efter varandra. Målet med interimistiska yrkanden sätts ut först. Efter att de interimistiska yrkandena prövats, faller verkställighetsärendet efter- som det bakomliggande beslutet ersätts av ett nytt beslut om vård- nad, boende eller umgänge. Några domare har dock uppgett att det förekommer att verkställighetsärendet blir en repris av huvudför- handlingen i vårdnadsmålet. Sammanträdet kan då pågå som huvudförhandlingen gjorde och samma vittnen hörs. Många domare har påpekat att bestämmelserna om rättegångs- kostnader är problematiska i verkställighetsärendena. Som exempel har nämnts när tingsrätten har utsett en medlare och medlaren lyckas få en förälder att följa domen. Det rör sig då egentligen inte om en samförståndslösning, även om ärendet skrivs av med hänvisning till Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge en ”överenskommelse”, och det skulle vara rimligt att motparten får ersätta sökanden för dess rättegångskostnader. Problem uppstår också när de faktiska förhållanden som ligger till grund för en ansökan, eller till grund för ett bestridande av en ansökan, förändras under handläggningen av ärendet. En boende- förälder som inte medverkar till umgänge kan ha haft goda skäl för detta när en ansökan från umgängesföräldern gavs in till domstolen men när förhållandena ändras finns det skäl för verkställighet. Om- vänt kan situationen vara den att umgängesföräldern vid ansöknings- tillfället har haft goda skäl för sin ansökan, men situationen föränd- ras under handläggningens gång så att verkställighet inte framstår som lämpligt då domstolen avgör ärendet. I dessa fall kan ett beslut om att ersätta motpartens rättegångskostnader framstå som oskäligt. Några domare har påpekat att det finns flera bestämmelser i 21 kap. FB som i det närmaste är att betrakta som obsoleta, t.ex. 2 § som hänvisar till ledamot, suppleant eller tjänsteman i socialnämnden som medlare och 10 § andra stycket, som handlar om polisens möjlig- heter att vidta omedelbara åtgärder om ett barn vid brådskande situationer. Polisen ska enligt lagtexten också göra en anmälan till rätten som ska pröva om åtgärden ska bestå. Det har ifrågasatts om detta någonsin händer i praktiken. Det är också oklart hur rätten i så fall ska hantera en sådan anmälan. Det har påpekats att många bestämmelser om verkställighet inte sågs över vid reformen . Många har ifrågasatt behovet av nämndemäns medverkan vid av- görande av verkställighetsärenden. 15.8.5Våra överväganden om reformen angående verkställighet Vår bedömning: Reformen som innebar att verkställighetsmålen flyttades från de allmänna förvaltningsdomstolarna till de allmänna domstolarna har fallit väl ut. Det finns dock behov av att under- söka vissa frågor närmare och av en generell översyn av bestäm- melserna om verkställighet. Bestämmelserna om rättegångskost- nader leder i vissa fall till orimliga resultat. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Antalet inkomna verkställighetsärenden har visserligen ökat men inte i samma utsträckning som antalet inkomna vårdnadsmål (se av- snitt 6.6). Våra kontakter med advokater och domare talar för att den praktiska hanteringen av verkställighetsärenden har underlättats sedan handläggningen flyttades till allmän domstol. Vårt intryck är att verkställighetsärenden överlag handläggs på ett mer effektivt sätt . Det finns dock fortfarande ärenden som tenderar att bli en repris av vårdnadsmålet. Ett särskilt problem som har framförts är att rättegångskostnaderna i vissa fall är problematiska, en upp- fattning som vi delar. Vi har funnit behovet av en kompletterande bestämmelse om fördelningen av rättegångskostnader så stort att vi föreslår en ändring i den delen, vilket vi återkommer till. Under arbetets gång har vi också uppmärksammats på att bestäm- melserna om verkställighet på många punkter behöver ses över och moderniseras. Det har också ifrågasatts om nämndemän behöver medverka vid avgörande av verkställighetsärenden. Vår uppfattning är att även andra frågor bör undersökas närmare, t.ex. om barnets rätt att komma till tals och om barnets rätt att få del av information behöver stärkas i verkställighetsprocessen (se avsnitt 11.2). Vi har dock inte haft möjlighet att utreda de angivna frågorna eller att göra en mer genomgripande översyn av bestämmelserna om verkställighet inom ramen för vårt uppdrag. 15.8.6Det behövs en kompletterande bestämmelse om fördelning av rättegångskostnader i vissa fall Vårt förslag: En ny bestämmelse om fördelningen av rättegångs- kostnader ska införas. Bestämmelsen ska göra det möjligt att, om det finns särskilda skäl, fördela rättegångskostnaderna mellan parterna efter vad som är skäligt. Det är tydligt att det behövs en form av ventil för fördelningen av rättegångskostnader. För att komma till rätta med problemet före- slår vi att det införs en bestämmelse som ger möjlighet att, om det finns särskilda skäl, fördela rättegångskostnaderna mellan parterna efter vad som är skäligt. Bestämmelsen innebär att domstolen, om en situation uppkommer som leder till ett orimligt resultat enligt de bestämmelser som gäller för fördelningen av rättegångskostnader Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge , ges en stor frihet att fördela rättegångskostnaderna efter förhållandena i det enskilda fallet. Exempel på när särskilda skäl kan föreligga är om en förälder, som utan bärande skäl, motsatt sig verkställighet slutligen går med på att barnet får träffa den andra föräldern i enlighet med avgöran- det, eller i stort sett enligt detta men med någon mindre avvikelse. Föräldern har då till slut agerat på ett sätt som han eller hon redan från början borde ha gjort och det är skäligt att han eller hon får betala rättegångskostnaderna i ärendet. Ett annat exempel på sär- skilda skäl kan vara om de faktiska förhållandena som legat till grund för en ansökan, eller till grund för ett bestridande av en ansökan, förändrats under handläggningen av ärendet. I ett sådant fall kan en skälig fördelning innebära att vardera part ska betala sin rättegångs- kostnad. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att den ska ge förutsättningar att fördela rättegångskostnaderna mellan parterna på ett rimligt sätt. Bestämmelsen kan bidra till en större benägen- het att följa meddelade domslut. På så sätt kan en verkställig- hetsprocess undvikas, vilket gynnar barnet. 15.9.1Vilken kompetens ska utredaren ha? Familjerätten fyller en viktig roll i handläggningen av vårdnads-, boende- och umgängesmål. De upplysningar och utredningar som redovisas till domstolen tjänar som viktiga underlag för rättens av- göranden. För att beslutsunderlaget till domstolen ska bli så bra som möjligt är utredarens kompetens givetvis mycket viktig (jfr t.ex. prop. 2005/06:99 s. 59). I socialtjänstlagen anges att uppgifter ska utföras av personal med lämplig utbildning och erfaren- het (3 kap. 3 § SoL). Vad som avses med lämplig utbildning och erfarenhet regleras inte i lag. I förarbeten till bestämmelsen under- stryks att frågan om kompetens och kunskapsutveckling är av cen- tral betydelse. Det betonas också att det är av stor vikt att sam- hällets utbildningssatsningar följer de nya krav som verksamheter i ständig förändring kräver (prop. 1996/97 s. 48). Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge I allmänna råd om socialnämndens ansvar för vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge32 ges råd om vilken kom- petens som personal bör ha. I råden anges att personalen bör ha yrkeserfarenhet inom områdena vårdnad, boende och umgänge för att självständigt arbeta med att lämna upplysningar till rätten eller utreda och lämna förslag till beslut. Det framgår vidare att personalen utöver detta bör ha kunskaper om lagstiftning och praxis inom det familjerättsliga området, kriser och konflikter som kan förekomma i samband med separationer och problemen med våld, hot och missbruk samt psykisk ohälsa i familjen. om vårdnad, boende och umgänge33 tar också upp utredarens kompetens. I handboken anges att utredningar av god kvalitet ställer krav på erfarenhet av socialt arbete samt kun- skap och kompetens vad gäller barn, vuxna och relationer och kun- skap om makt och våld i nära relationer (s. 208 och 209). I hand- boken anges också att det är viktigt att utredaren har kunskap och erfarenhet av samtal med barn, förhandling och konflikthantering. Det är också viktigt att utredaren har kunskap om makt och våld i nära relationer (s. 209). En jämförelse kan göras med de kompetens- krav som finns för de som genomför barnavårdsutredningar. I 3 kap. 3 a § SoL ställs krav i fråga om behörighet för dem som utför vissa arbetsuppgifter inom barn- och ungdomsvård. Enligt den paragrafen krävs handläggare som avlagt svensk socio- nomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan. 15.9.2Kompetens- och behörighetskrav för domare Frågor som rör domares kompetens att handlägga vårdnadsmål har diskuterats i olika sammanhang. lagstiftningsarbete ut- talades t.ex. att det självfallet är viktigt att domare som handlägger vårdnadsmål har den kompetens och erfarenhet som krävs för att handlägga vårdnadsmål. Även vårdnadskommitté behand- lade frågan om domares kompetens. Den föreslog en bestämmelse i lag om att domare som handlade ett vårdnadsmål skulle vara särskilt utsedda av domstolen (SOU 2005:543 s. 286). 33Vårdnad, boende, umgänge. – stöd för rättstillämpning och handläggning inom familjerätt. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge paralleller till regelverket som gäller ungdomsmål. Särskilda behörig- hetskrav fanns, och finns fortfarande, för domare som prövar ung- domsmål, dvs. brottmål där en tilltalad inte fyllt . Enligt 25 § första stycket lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska, om det inte möter hinder, mål i tingsrätt och hov- rätt mot den som inte har fyllt handläggas av lagfarna domare som särskilt har utsetts av domstolen att handlägga sådana mål. Det- samma ska gälla i fråga om nämndemän som anlitas för tjänstgöring i sådana mål. Tanken med bestämmelsen har varit att åstadkomma en specialisering av ungdomsbrottmålen genom en koncentration till vissa domare. Kommittén menade att de skäl som anfördes för specialisering i ungdomsmål34 också gjorde sig gällande för mål om vårdnad, boende och umgänge och verkställighetsärenden. Inför vårdnadsreformen 2006 betonades även i propositionen att det är nödvändigt att domare som handlägger mål om vårdnad, bo- ende och umgänge och verkställighetsärenden har den kompetens och erfarenhet som krävs. Bl.a. behövs kunskaper om barns utveck- ling och förmåga att sätta det enskilda barnet i fokus och analysera vilka följder olika beslutsalternativ kan få för barnet. Det under- ströks att domaren alltid ska ha ett barnperspektiv. Det framhölls vidare att det på olika håll pågick flera projekt för att öka kompe- hos domare i handläggningen av familjemål. De positiva effek- terna av specialisering borde tas tillvara men de organisatoriska för- utsättningarna varierade mellan domstolarna. Det ansågs bl.a. därför att det var mest ändamålsenligt att låta domstolarna själva bestämma om sin organisation och någon bestämmelse om specialiserade domare infördes inte (prop. 2005/06:99 s. 69). JO har i ett beslut år 201635 konstaterat att de regler om behörig- hetskrav för domare som handlägger ungdomsmål aldrig fått något riktigt genomslag och att skälen för en koncentration har ifråga- satts. Med hänvisning till detta och med beaktande av hur tings- rätternas organisation numera ser ut har JO i samma beslut uttalat att det finns skäl att avskaffa regeln om koncentration i ungdoms- målen. JO överlämnade därför ett exemplar av sitt beslut till Justitie- departementet. 34En specialisering ansågs bl.a. höja kvaliteten på handläggningen och underlätta utbildnings- insatser (jfr prop. 2000/01:56 s. 21 och 22). 35Beslut , Dnr 6615-2015 och 282-2016 (initiativärenden efter inspektioner på tingsrätter). Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Det finns inte några särskilda utbildningar för nyutnämnda domare och det finns inte några obligatoriska kurser för domare. Alla domare erbjuds samma utbildning.36 Det är som har an- svar för all kompetensutveckling som riktar sig till ordinarie domare och som gäller domarens juridiska kompetens. har också ansvaret för de centrala notarie- och fiskalsutbildningarna samt för utbildningarna för föredragande och beredningsjurister.37 Inom ramen för fiskalsutbildningen ingår utbildning i familjerätt38. ger ut en kurskatalog. I detta avsnitt görs en kortfattad presentation av de kurser som finns i utbildnings- katalogen för år 201739 och som har särskild betydelse för familjemål. Kurserna riktar sig främst till ordinarie domare men majoriteten av kurserna är öppna också för domare som inte har en ordinarie tjänst.40 På basnivå finns grundkurserna Familjerätt I och II. Den första kursen behandlar handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge från det att målet kommer in till domstolen till dess att dom eller slutligt beslut meddelas. Kursen behandlar bl.a. konflikthan- tering, överenskommelser, riskbedömningar och verkställighet. Kurs- en ger också en inblick i handläggningen hos familjerätter och om- bud. Målet är bl.a. att deltagare ska förstå hur relevanta frågor för måltypen hänger samman samt ha de verktyg som behövs för att kunna handlägga mål och ärende på ett ändamålsenligt sätt. Kurs II har särskilt fokus på barnet i rättsprocessen. Särskild vikt läggs vid vad som kan anses vara barnets bästa. En inblick ges också i social- nämndens arbete med bl.a. yttranden, vårdnads-, boende- och um- gängesutredningar samt barnavårdsutredningar. 37http:/// Om-Sveriges-Domstolar/Arbeta-i-Sveriges-Domstolar/ Kompetensutveckling// (hämtat ). 38Kursmomentet familjerätt ingår i den fjärde och åttonde kursen i fiskalsutbildningen. Kursen riktar sig till fiskaler som tjänstgjort ungefär i tingsrätt och behandlar bl.a. handlägg- ning och barns utveckling och behov (uppgift från , kurskatalog 2017, s. 161 och 165). 40Kursen Domarrollen är enbart öppen för ordinarie domare (kurskata- log 2017 s. 20). Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge en barnläkare om barns utveckling. Målet är att deltagare ska förstå barnets situation i en vårdnadstvist och ha hållpunkter för vad som kan vara barnets bästa i en sådan situation. Deltagare ska också känna till hur socialnämnden arbetar med olika utredningar. En annan kurs som ges på basnivå är kursen Psykisk sjukdom. Kursen behandlar bl.a. olika beroendemekanismer, psykiska sjukdomar och person- lighetstörningar. Målet är att ge grundläggande kunskaper om centrala begrepp rörande psykisk sjukdom och personlighetsstörningar samt att ge deltagare verktyg för att kunna bedöma de skattningsinstru- ment som finns i mål och ärenden. På fördjupningsnivå finns kursen Barnet i rättsprocessen. Kursen tar ett samlat grepp om de intressekonflikter som kan uppstå när parallella processer pågår om ett barn. Kursen sätter barnets rättig- heter och villkor i fokus. Målet är att ge en fördjupad förståelse för och kunskap om vad som händer i de olika processerna och om bar- nets villkor och rättigheter i dessa för att med bibehållet fokus på barnets bästa kunna hantera de problem som uppstår vid handlägg- ningen av mål. Kursen I hederns namn är en annan kurs på fördjup- ningsnivå. Grunderna i hedersrelaterad problematik behandlas och begreppet hedersrelaterat våld och förtryck diskuteras och proble- matiseras. Målet är att ge fördjupade kunskaper om hederskulturens grundläggande strukturer och på så sätt ge en ökad förståelse för vad det kan innebära att handlägga ett mål med hedersrelaterade fråge- ställningar. På fördjupningsnivå finns också kursen Internationell familjerätt. Kursen behandlar lagval och domstols behörighet i inter- nationella familjemål. Kursen belyser också mångkulturella frågor som kan komma upp i familjemål med internationell anknytning, t.ex. hedersrelationer. Målet är att deltagarna ska få fördjupade kun- skaper om lagar och förordningar som gäller på området och förstå de mångkulturella inslag som finns vid handläggning av familjemål med internationell anknytning. En ny kurs på fördjupningsnivå katalog är Vägval i mål om vårdnad, boende och umgänge. Kursen behandlar olika handläggningsformer i familjemål. Syftet med kursen är att ge deltagarna fördjupade kunskaper om dels situationen för barn som far illa i konflikter föräldrarna emellan, dels arbetet med att kontinuerligt välja väg mellan att försöka nå en hållbar sam- förståndslösning och att avgöra målet genom dom. En annan kurs som bör nämnas i sammanhanget är kursen Domarrollen. Kursen som riktar sig enbart till ordinarie domare, består av fyra steg, och ges på Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge bas- och fördjupningsnivå. Kursen syftar till att höja domares kom- petens i frågor som är centrala för domare i sin roll som makt- utövare och som ordförande. fanns en kurs som tog upp frågan om föräldrar i kris, men den kursen har utgått. Domarrollen, delkurs B, innehåller dock ett inslag som handlar om vilka mekanismer som styr särskilt utsatta människor.41 anordnar återkommande speciella utbildnings- dagar för domare med särskilt intresse för familjemål, så kallade Familjerättsdagar. Kursen som vanligtvis hålls en gång riktar sig till såväl erfarna som oerfarna domare. Kursen tar upp aktuella frågor inom familjerätten och syftar till att ge fördjupade kunskaper inom området. Enligt uppgift från () och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF)har vanligen familjerättssekreterare med tillsvidareanställning en socio- nomutbildning. Det finns dock också familjerättssekreterare som är jurister eller har annan utbildning. FSR och MFoF ser ett växande problem med att rekrytera socionomer. Av uppgifterna framgår att det pågår en stor generationsväxling av familjerättssekreterare. Till följd av denna är många som arbetar som familjerättssekreterare unga och utan längre erfarenhet av arbetet. Det blir också vanligare att familjerättssekreterare slutar sina tjänster . Det finns ett problem med kontinuiteten i verksamheten. FSR menar att problemet att hitta kompetent personal är störst i små kommuner. I sådana kommuner tvingas man ibland att frångå sina krav på utbild- ning och erfarenhet. FSR och MFoF har uppgett att det också är svå- rare att genomföra en utredning jämfört med tidigare. Målen tenderar att röra alltmer komplicerade förhållanden där uppgifter om våld är vanligt. Det är inte heller ovanligt att någon i familjen kommer från ett annat land. I många mål finns någon förälder som har skyd- dade personuppgifter. Detta är exempel på omständigheter som inne- bär att det ställs höga kompetenskrav på utredare. 41 Uppgift från . Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Det finns ingen motsvarighet till för familje- rättssekreterare. Varje kommun ansvarar för kompetensutvecklingen för kommunens familjerättssekreterare. Detta innebär att möjligheter- na till utbildning varierar på olika håll i landet. FSR ger grundkurser i vårdnads-, boende- och umgängesutredningar och har även en gene- rell översiktskurs i familjerätt. Dessa utbildningar är utformade för att passa nyblivna familjerättssekreterare. För att få gå en sådan kurs krävs högskoleutbildning, exempelvis socionomutbildning. Det för- utsätts också att man arbetar med familjerätt inom . Kurserna ges 1–/år och omfattar 2–vardera. Kurs- erna är alltid fulltecknade och räcker inte platserna till alla som anmält sig.42 erbjuder kurser (15 högskolepoäng) i samarbetssamtal/familjemedling och vårdnadsutredningar. Det finns också ett fåtal privata aktörer som erbjuder kurser för t.ex. sam- arbetssamtalsledare. 15.9.4Kompetensutveckling – några exempel på verksamheter för en effektiv och ändamålsenlig handläggning På olika håll i landet pågår ett aktivt arbete vid tingsrätter och familje- rätter för att öka kompetensen kring familjemål. Arbetet syftar också till att handlägga målen på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt. Nedan beskrivs exempel på några sådana pågående verk- samheter. Texten bygger på uppgifter som vi fått av olika aktörer som vi varit i kontakt med under utredningens gång. Exempel på några pågående specialiseringsverksamheter Vid hanterar man familjemål på utvalda avdel- ningar. Några domare vid som vi samtalat med tror att detta har lett till att kompetensen har höjts. Kontakterna med familjerättssekreterare har också ökat. På har man inskrivet i arbetsordningen att det ska finnas en familje- 42 Enligt uppgift från FSR. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge domare på varje avdelning. Familjedomare har ett särskilt ansvar för familjemålen och verkställighetsärendena. Familjedomare ska bl.a. kontinuerligt följa upp beredningen av familjemålen (drivningsansvar) och handlägga särskilt omfattande och komplicerade vårdnadsmål. De ska också se till att fiskaler inte tilldelas mål som kräver särskild erfarenhet. Familjedomare ska också hålla sig uppdaterade på rätts- området och fungera som en kunskapskälla för kollegor. är exempel på en domstol som bildat en s.k. familjemålsgrupp. Gruppen består av ordinarie domare och hand- läggare som har särskilt intresse av måltypen. Varje avdelning har ut- sett sin domare och domstolshandläggare som ingår i gruppen. Med jämna mellanrum träffas familjemålsgruppen och diskuterar olika frågeställningar och arbetsmodeller. Gruppen har också regelbundet möte med familjerätterna i domsagan. Sådana möten ger möjlighet till kunskapsutbyte mellan de olika verksamheterna och leder ofta till en ökad förståelse för varandras arbete. Vid Attunda tingsrätt har man utsett en kvalitetsansvarig rådman för familjemålen. I har en rådman utsetts som ämnesansvarig inom humanjuridik. Det står domare och domstolar fritt att anordna nätverk.