sou · H5B333 · 2017-04-25 00:00:00 — Kritik riktades också mot att ett särskilt system för uthyrning av egen bostad leder till ett mer komplicerat regelverk samt att det var tveksamt om för- delarna med förslaget skulle överväga nackdelarna.1 Utredningen ska utreda frågor om privatpersoners uthyrning av bostäder och bedöma hur en lämplig avvägning mellan parternas intressen bör göras när privatpersoner hyr ut bostäder. I det ingår att överväga om hyresgästernas ställning bör stärkas. En utgångs- punkt ska vara att hyreslagen ska innehålla samtliga bestämmelser om privatpersoners uthyrning av bostäder. Författningsförslag ska därför avse hur hyreslagen bör ändras, om lagen om uthyrning av 1 Se prop. 2012/13:1 utg. omr. 18 s. 65. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. egen bostad upphävs. Utredningen ska sträva efter att reglerna ska vara så enkla som möjligt. Hyreslagens terminologi och systematik bör följas, om inte vägande skäl talar för motsatsen. fick i uppdrag att göra en uppföljning av lagen om uthyrning av egen bostad, varvid verket skulle fokusera på att inhämta information om marknadens funktionssätt. har redovisat sitt uppdrag i rapporten2 Andrahandsmarknaden: hyror, utbud och institutioner, där analyser av hyresnivåer och omsättning på marknaden har stått i fokus. Resultatet av uppföljning redovisas i sammandrag nedan jämte uppgifter som utredningen har inhämtat om utveck- lingen sedan lagen om uthyrning av egen bostad trädde i kraft. har även bedömt behovet av att reglera frågan om deposi- tion för att skapa en tryggare ställning för hyresgästen vid uthyr- ning av privatpersoner.3 Utredningen har även övervägt dessa frågor. 5.2Gällande rätt avseende privatpersoners uthyrning av bostäder 5.2.1Tillämpningsområdet för lagen om uthyrning av egen bostad För att lagen ska vara tillämplig fordras att ett hyresavtal, som avses i 1 § hyreslagen föreligger, att upplåtelsen inte sker i upplåtarens näringsverksamhet samt att upplåtelsen ska avse en bostadslägenhet för annat än fritidsändamål. Upplåtelsen får inte vara upplåtelse av en hyresrätt i andra hand. Vidare gäller att om fler än en lägenhet upplåts, gäller lagen endast den första upplåtelsen. Av lagens över- gångsbestämmelser följer att lagen inte är tillämplig på avtal som har ingåtts före ikraftträdandet.4 Av 1 § första och andra stycket hyreslagen framgår att ett hyres- avtal utmärks av att det ska vara fråga om upplåtelse av ett hus eller del av hus, avse en total nyttjanderätt och ske mot ersättning. Upp- låtaren kan vara såväl en fysisk som en juridisk person. 2Boverkets , utbud och institutioner, 2015:39. 3Boverkets rapporter Ett svenskt system med depositionsbetalningar vid uthyrning av egen bostad, 2013:21 och Etableringshinder på bostadsmarknaden, 2014:33. 4I övergångsbestämmelserna nämns avtal som ingåtts före ikraftträdandet. Regeln torde även avse även den situationen att ett hyresförhållande inletts före ikraftträdandet. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. är det emellertid främst för fysiska personer som lagen om uthyr- ning av egen bostad har betydelse. Lagen är inte gällande om upp- låtelsen sker i upplåtarens näringsverksamhet. Vad som menas med näringsverksamhet har inte närmare definierats i lagtexten. I förarbetena till bestämmelsen anfördes dock att den som upp- låter lägenheter i sådan omfattning att han eller hon som hyresvärd omfattas av hyresförhandlingslagen (1978:304) får anses göra det i en näringsverksamhet.5 Den som regelmässigt hyr ut fler än två bostadslägenheter anses enligt nämnda lag för hyresvärd. I den situationen inräknas inte bostad för fritidsändamål eller lägenhet som kan anses utgöra del av upplåtarens bostad. Detta utesluter inte att en person som upplåter färre lägenheter än tre i vissa fall ska anses göra det i näringsverksamhet. När det är fråga om upplåtelser i sådan mindre omfattning får frågan om det är en näringsverksam- het bedömas med beaktande av samtliga omständigheter. Av bety- delse är om upplåtelsen sker för att ge vinst eller för att undvika kostnader för dubbla boenden. Är det t.ex. fråga om en lägenhet som ägs för att upplåtas indikerar det att uthyrningen ingår i en näringsverksamhet. Upplåtelsernas varaktighet och verksamhetens omfattning i övrigt ger också ledning. Ett exempel är att en bostads- rättsförening som upplåter en bostadsrättslägenhet med hyresrätt anses göra det i näringsverksamhet.6 I enlighet med definitionen i 1 § tredje stycket hyreslagen avses med bostadslägenhet en lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Det innebär t.ex. att lagen om uthyrning av egen bostad gäller även vid upplåtelse av möblerat och omöblerat rum. Att lägenheten upplåts för annat än fritidsändamål tar sikte på syftet med upplåtelsen, inte bostadens karaktär. Lagen om uthyrning av egen bostad gäller inte när en hyresgäst upplåter en hyreslägenhet i andra hand. I undantaget för upplåtelse i andra hand ryms även vidare underupplåtelser. Det har hävdats att lagen är tillämplig när en hyresgäst hyr ut en del av lägenheten till en inneboende.7 Något stöd för att så skulle vara fallet finns emellertid 5Enligt 1 § hyresförhandlingslagen anses med hyresvärd den som för annat ändamål än fritids- ändamål regelmässigt hyr ut mer än två bostadslägenheter, vilka ej utgör del av upplåtarens bostad. 2012/13:1, utg. omr. 18, s. 76. 7Se /Thomssons kommentar till lagen, 2013. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. inte i lagens förarbeten8. De vanligaste upplåtelserna, som lagen gäller, är när bostadsrättslägenheter, egna hem och ägarlägenheter hyrs ut av innehavaren, antingen till viss del eller i sin helhet. Om någon upplåter flera lägenheter, gäller lagen endast den första upplåtelsen. För en senare upplåtelse gäller i stället hyreslagen. En senare upplåtelse påverkas inte av att en tidigare gjord upplåtelse, för vilken lagen gäller, upphör. Om en lägenhet redan tidigare är upplåten enligt hyreslagens regler, kan inte en ny upplåtelse ske en- ligt lagen om uthyrning av egen bostad. Vad parterna har avtalat i fråga om lagens tillämplighet saknar betydelse. Det är de faktiska förhållandena som läggs till grund för en rättslig bedömning av lagens tillämplighet (jfr hyreslagen). När endast en del av en bostad upplåts, t.ex. ett möblerat rum, utgör rummet en lägenhet i hyresrättslig mening. Om flera rum hyrs ut till olika hyresgäster, gäller lagen endast upplåtelsen av det rum som först hyrs ut.9 Lagen om uthyrning av egen bostad innehåller få regler i jämförelse med hyreslagen. Utgångspunkten är att hyreslagens regler gäller när inte lagen om uthyrning av egen bostad innehåller avvikande bestämmelser. Eftersom avvikande bestämmelser saknas i många frågor, ska stora delar av hyreslagen tillämpas även vid uthyrning enligt lagen om uthyrning av egen bostad. Bland annat gäller be- stämmelserna i hyreslagen om lägenhetens skick och hinder i hyres- rätten (9–18 §§) och om hyresrättens förverkande (42–44 §§) även för sådana upplåtelser. I de frågor där det finns avvikande bestäm- melser i lagen om uthyrning av egen bostad tillämpas inte hyreslag- ens bestämmelser. Som närmare kommer att framgå av det följande finns i fråga om hyrestid och uppsägning (3–5 §§) och förlängning av hyresavtalet för bostadslägenheter (45–52 §§) i princip inget ut- rymme att tillämpa hyreslagens bestämmelser. Hyreslagen i dessa delar kan dock få betydelse om parterna avtalar om att någon viss bestämmelse ska gälla. När det gäller prövning av hyran och andra 2012/13:1, utg. omr. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. hyresvillkor (54–55 d §§) finns inget utrymme att tillämpa 55 § första stycket hyreslagen om skälig hyra, eftersom 4 § lagen om uthyrning av egen bostad avviker från denna. Lagen om uthyrning av egen bostad innehåller inte bestämmelser om alla frågor som kan uppkomma vid en tvist. Hyreslagens be- stämmelser får t.ex. tillämpas i fråga om hyresnämndens prövning av en tvist om andra hyresvillkor än hyran (55 § sjunde stycket). Regeln i 55 e § hyreslagen om bl.a. återbetalning av hyra kan inte tillämpas när uthyrning skett enligt lagen om uthyrning av egen bostad. Det följer av att paragrafen förutsätter att hyran ska fastställas till skäligt belopp enligt 55 § första stycket hyreslagen, vilket inte är fallet vid upplåtelse enligt lagen om uthyrning av egen bostad. Vissa av bestämmelserna i hyreslagen utgår från att hyran ska fastställas med hjälp av lägenhetens bruksvärde (se t.ex. 18 d §). Dessa bestäm- melser saknar i praktiken relevans vid den typ av upplåtelse som lagen om uthyrning av egen bostad avser. Det sägs i lagen om uthyr- ning av egen bostad inte något om uppsägningens form eller del- givning. I dessa frågor är alltså hyreslagen tillämplig. Även när det gäller hyresavtalets tid finns särregler i lagen om privat- uthyrning. Parterna är fria att reglera hyrestiden, som kan vara be- stämd på eller obestämd. Har hyrestiden inte bestämts i hyresavtalet, gäller avtalet . Hyresavtal som gäller för bestämd tid upphör att gälla vid hyrestidens slut. Någon uppsägning krävs inte för att avsluta ett sådant hyresförhåll- ande. Hyresgästen har inte någon rätt till förlängning av avtalet, om parterna inte avtalar annat. Om hyresgästen med hyresvärdens goda minne bor kvar i en lägenhet sedan ett avtal löpt ut kan parterna dock i vissa fall anses ha träffat ett avtal om förlängning av hyres- avtalet (jfr 3 § tredje stycket 2 hyreslagen angående förlängning av avtal i vissa fall). Hyresgästen har alltid rätt att säga upp avtalet så att det upphör att gälla vid månadsskifte som inträffar tidigast från uppsägningen. Hyresvärden har å sin sida rätt att säga upp avtalet att upphöra att gälla vid månadsskifte som inträffar tidigast från uppsägningen. Detta gäller även uppsägning i för- Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. tid av tidsbestämda avtal. Villkor om en längre uppsägningstid för hyresgästen eller en kortare uppsägningstid för hyresvärden är utan verkan (2 §). Bestämmelserna är således tvingande till förmån för hyresgästen i den delen. Parterna är i övrigt fria att komma överens om att längre uppsägningstid ska gälla eller om att hyresvärden inte ska ha rätt att säga upp en tidsbestämt avtal . Särskilda bestämmelser gäller om hyresrätten är förverkad enligt 42–44 §§ hyreslagen. Hyresvärden har enligt de bestämmelserna rätt att säga upp avtalet för upphörande på grund av förverkande. På samma sätt är hyresgästen oförhindrad att enligt allmänna rättsregler säga upp avtalet för upphörande på grund av grovt avtalsbrott från hyresvärdens sida. 5.2.4Hyrans storlek och andra villkor för upplåtelsen Hyressättningsmodellen i privatuthyrningslagstiftningen är annor- lunda än vid all annan hyressättning. Det preciseras i lagtexten att kapitalkostnaden beräknas som en skälig avkastningsränta på bosta- dens marknadsvärde. Parterna kan inte avtala om andra villkor än de som anges i lagen om privatuthyrning om dessa villkor är till nackdel för hyresgästen, eller den som har rätt att träda i hyresgästens ställe. Reglerna i lagen om uthyrning av egen bostad är således tvingande till hyresgästens förmån. Om hyresvärden eller hyresgästen vill att hyresvillkoren ska ändras ska han eller hon skriftligen meddela motparten detta. Kan en över- enskommelse därefter inte träffas, har den som sänt meddelandet rätt att hos hyresnämnden ansöka om ändring av hyresvillkoren. ska vid tvist om hyran fastställa den till ett be- lopp som inte påtagligt överstiger kapitalkostnaden och driftskost- naderna för bostaden under förutsättning att en lägre hyra inte följer av avtalet. Tvister om hyrans storlek löses oberoende av lägen- hetens bruksvärde. Frågan om hyran är skälig enligt 55 § hyreslagen saknar betydelse. Utgångspunkten för prövningen är vad parterna avtalat om hyran. Om hyran påtagligt överstiger summan av kapitalkostnaden och driftskostnaderna för bostaden, ska den på ansökan av hyresgästen sättas ned så att den inte längre överstiger denna nivå. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Kapitalkostnaden beräknas med utgångspunkt från en objektiv bedömning av bostadens marknadsvärde. Att lägenheten förvärvats till ett visst pris ger i många fall en god indikation om bostadens marknadsvärde. Saknas en sådan indikation, får en jäm- förelse göras med vad liknande lägenheter överlåtits för.10 På bostadens marknadsvärde beräknas en skälig avkastnings- ränta. Räntan har ingen koppling till bostadsägarens faktiska ränte- kostnader, utan är en uppskattad kostnad för att ha kapitalet bun- det i bostaden. Om hyresvärden lånat pengar för att köpa bostaden eller inte saknar betydelse. Den uppskattade räntekostnaden utgör kapitalkostnaden i bestämmelsens mening. Den närmare gränsen för vilken avkastningsränta som kan anses skälig får enligt förarbetena bedömas i rättstillämpningen. En rikt- punkt som anges är dock att en hyra som grundas på en avkastning ett par procentenheter över referensränta, bör vara acceptabel. En rimlig utgångspunkt är att räntan, för att ge tillräcklig stabilitet, inte bestäms efter hur marknadsräntorna rör sig på kort sikt. Den bör i stället följa mer långsiktiga utvecklingstendenser.11 Till den beräknade kapitalkostnaden läggs driftskostnader för bostaden. Driftskostnaderna innefattar nödvändiga kostnader för att inneha bostaden i det skick den hyrs ut. Det kan t.ex. handla om kostnader för el och vatten och avgift till bostadsrättsförening. Hyresvärden har även rätt att tillgodoräkna sig viss ersättning för slitage av möbler, om lägenheten hyrs ut möblerad. I fråga om driftskostnader avses de faktiska kostnaderna. Inget hindrar att parterna gör en uppskattning av dessa. I de fall ett så- dant antagande leder till en alltför hög hyra kan den dock komma att sättas ned av hyresnämnden. Vid prövning av hyran för möblerat eller omöblerat rum får hyres- nämnden göra en uppskattning av kostnaderna för den uthyrda delen av bostaden. Upplåts t.ex. en mindre del av en bostad, kan en hyra som beräknats på en större del av marknadsvärdet för bosta- den ofta inte anses godtagbar. Även hyresvärden får begära att hyresnämnden ska fastställa hyran till en viss nivå. Hyresvärdens möjlighet att begära hyres- prövning har betydelse bl.a. om parterna är oense om vilken hyra 2012/13:1 utg. omr. 18 s. 78. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. Hyresvärden kan då begära att hyresnämnden ska fastställa hyran till den hyresnivå som han eller hon anser följer av avtalet. Ett bifall förutsätter att den hyra som hyresvärden begär fastställd inte överstiger den högsta tillåtna hyran. Om ansökan om villkorsändring däremot grundas på att den avtalade hyran är för låg, ska den ogillas.12 Vid tvister beträffande andra hyresvillkor än hyran tillämpas 55 § sjunde stycket hyreslagen som stadgar att villkor som hyres- värden eller hyresgästen har ställt upp ska gälla i den mån det är skäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständig- heterna i övrigt. Beslut om ändring av hyresvillkoren beslut om ändring av hyresvillkoren anses som ett avtal om villkor för fortsatt förhyrning (5 § lagen om uthyrning av egen bostad). ska som huvudregel besluta att de ändrade villkoren gäller från den dag då ansökan kom in till hyres- nämnden. Det kan i vissa fall finnas skäl för hyresnämnden att välja en senare tidpunkt. Ett exempel är när hyresgästen gjort en ansö- kan hos hyresnämnden utan att ge hyresvärden tillfälle att svara på hyresgästens meddelande eller i övrigt utan befogad anledning väg- rat att försöka lösa tvisten. När hyresnämnden ändrar villkoren för ansökan, ska den förplikta hyresvärden att återbetala hyra som han eller hon till följd av hyresnämndens beslut kan ha tagit emot för mycket (55 d § åttonde stycket hyreslagen). Till skillnad från det som gäller enligt 55 e § hyreslagen finns ingen möjlighet för hyresgästen att få tillbaka hyra som avser tiden före ansökan hos hyresnämnden. Den paragrafen är inte tillämplig, eftersom den utgår från att hyran be- stäms vid en skälighetsbedömning. 12 Se Hyresnämndens i beslut i ärende nr 1860-14. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. 5.2.5Tillstånd för privatuthyrning av bostad Husägare har full frihet att själva bestämma om de vill hyra ut sina hus. Detsamma gäller ägare till ägarlägenheter (lägenheter inom ägar- lägenhetsfastigheter).13 Utgångspunkten är även att bostadsrätts- havare ska ha stor frihet att upplåta sina lägenheter i andra hand för att bo någon annanstans. Friheten är emellertid inte oinskränkt. I 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614) anges att en bostads- rättshavare ska lämnas tillstånd om denne har skäl för upplåtelsen och föreningen inte har någon befogad anledning att vägra sam- tycke. I förarbetena till bestämmelsen ges exempel på vanliga situa- tioner där ett tillstånd kan ges.14 Tillstånd kan enligt dessa uttalan- den komma i fråga när bostadsrättshavaren vill studera eller arbeta på annan ort, vistas utomlands eller på annan ort i landet, vårda en anhörig eller sammanbo med någon på prov. Tillstånd kan t.ex. också lämnas när den som förvärvar en bostads- rätt vill upplåta lägenheten under en övergångstid för att kunna av- sluta en tjänst eller liknande. En sådan situation är när en bostads- rätt förvärvas inför en pensionering. I vissa fall kan även skäl som hänför sig till hyresgästen vara godtagbara. Det kan t.ex. komma i fråga att lägenheten upplåts till en närstående för att bereda honom eller henne en bostad. Vissa omständigheter kan inte motivera en upplåtelse. Enbart bostadsrättshavarens vilja att tillgodogöra sig hyra för lägenheten är inte ett gångbart skäl för tillstånd. Detta får betydelse vid köp eller innehav av en bostadsrätt i rent spekulativa syften. Mot bostadsrättshavarens skäl att upplåta lägenheten i andra hand ska vägas om föreningen har befogad an- ledning att vägra samtycke. Tillstånd ska begränsas till . Frågan om tillstånd avgörs i första hand av bostadsrättsföreningens styrelse. Om bostadsrätts- havaren inte får det sökta tillståndet kan hyresnämnden pröva frågan. Tillstånd behövs oavsett om lägenheten hyrs genom lagen om privat- uthyrning eller om det är hyreslagen som gäller. har det blivit allt vanligare att bostadsrättshavare, hyresgäster och ägare till en- och tvåfamiljshus upplåter sina bostä- 2008/09:91 s. 1. 2013/14:142 s. 21 f. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. der till företrädesvis turister . Kontakter mellan upplåtare och hyresgäst skapas bl.a. med hjälp av olika sajter på Internet, exempelvis Airbnb. Upplåtelserna är till sin natur korta och varar vanligtvis endast i sträck. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet kan upplåta- ren behöva inhämta tillstånd från antingen hyresvärd eller bostads- rättsföreningen. Att få tillstånd till kortare andrahandsuthyrning kan vara svårt om uthyrarens enda skäl för uthyrning är att tillgodo- göra sig hyra för som lägenheten står outnyttjad. Hyresnämn- den har vid prövning om tillstånd för upplåtelse av bostadsrätts- lägenhet i andra hand funnit att bostadsrättsföreningen haft befo- gad anledning att vägra samtycke till uthyrning till ett flertal olika personer under olika antal nätter av cirka en månad (se hyresnämndens i beslut i ärende nr 8741-15). 5.2.6Betalningstidpunkt för hyra och förskottshyra En av de viktigaste prestationerna i hyresavtalet är hyresgästens skyldighet att betala hyran. Som utgångspunkt är parterna fria att avtala om tidpunkt när betalning ska av hyra ska göras. Bestämmel- serna om bostadshyra i hyreslagen innebär emellertid en stark be- gränsning av denna avtalsfrihet. Enligt 20 § första stycket andra meningen hyreslagen behöver bostadshyresgäst bara betala näst- kommande månadshyra i förskott och det ska göras senast den sista vardagen . Undantag görs för betalningstidpunkten den första månadshyran, vilken parterna får avtala fritt om. Hyres- gästen har alltid rätt att göra gällande den i lag angivna ordningen och gör sig således inte skyldig till något kontraktsbrott genom att hävda sin rätt avseende betalningstidpunkt. Regeln i 20 § första stycket andra meningen hyreslagen innebär att en hyresvärd egentligen inte har något utrymme att kräva att hyresgästen erlägger mer än en månadshyra i förskott. Det är dock vanligt förekommande på andrahandsmarknaden att hyresvär- den som ett villkor för att träffa ett hyresavtal kräver att hyresgästen erlägger ett antal månadshyror i förskott.15 15 Se bl.a. rapporter Etableringshinder på bostadsmarknaden, rapport 2014:33, Ett svenskt system med depositionsbetalningar vid uthyrning av egen bostad, rapport 2013:21 och Andrahandsmarknaden: hyror, utbud och institutioner, rapport 2015:39. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. 5.2.7Deposition och krav på förskottshyra som säkerhet för förpliktelser i bostadshyresförhållanden Vid tecknande av hyresavtal förekommer det att hyresvärden ställer krav på säkerhet för fullgörandet av hyresavtalets förpliktelser. Kravet kan beroende på omständigheterna i det enskilda fallet vara mer eller mindre långtgående. är det begränsat till att avse endast hyresbetalningarna. I andra fall kan det gälla alla förpliktelser som följer av hyresavtalet. I 28 a § hyreslagen finns en regel om pant och borgen beträff- ande bostadshyresavtal. Paragrafen föreskriver att ”Är pant eller borgen ställd till säkerhet för att ett avtal om hyra av en bostads- lägenhet fullgörs, får pantsättaren eller borgensmannen säga upp sitt åtagande att upphöra att gälla vid det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen, dock tidigast till en tidpunkt som infaller från det att åtagandet började gälla. Ett villkor som inskränker pantsättarens eller borgensmannens rätt en- ligt denna paragraf är ogiltigt.” Regleringen i hyreslagen innebär nödvändigtvis inte att hyres- värdens möjlighet att kräva säkerhet är inskränkt till pant eller borgen. I praktiken förekommer andra former av säkerhet såsom deposition av vissa penningbelopp och förskottshyra. I olika sam- manhang diskuterats såväl tillåtligheten som lämpligheten av att använda dessa institut i hyresförhållanden. En fråga som aktualiseras är om användandet av förskottshyra riskerar att komma i konflikt med den tvingande bestämmelsen i hyreslagen 20 § om att hyres- gästen alltid har rätt att, med undantag för första hyran, betala en- dast en månadshyra i förskott. Vidare aktualiseras frågeställningen om en av hyresvärden begärd säkerhet som kläs i termer av deposi- tion i stället för pant, därigenom undgår tillämpningen av de tving- ande bestämmelserna i 28 a §. Hyresrättsutredningen16 tog upp frågan om krav på säkerhet, deposition av visst penningbelopp eller förskottshyra i olika former. Som exempel på situationer då borgen förekom angavs borgens- förbindelser från föräldrar eller andra, när ungdomar utan egna arbetsinkomster hyrde en lägenhet. Likaså förekom det att allmän- nyttiga företag begärde säkerhet för hyresbetalningen vid uthyrning 16 Se SOU 1981:77 Hyresrätt 3. Privatpersoners uthyrning av bostäder m.m. på orter med mycket rörlig arbetskraft. Krav på säkerhet kunde i sådana fall enligt utredningen normalt sett anses helt legitimt. Vid sidan av sådana beskrivna säkerheter förekom enligt Hyres- rättsutredningen att hyresvärdar i ökande utsträckning ställde krav på deposition som säkerhet för skyldighet som hyresgästen kunde ådra sig. Det kunde gälla skadestånd för vanvård av lägenheten eller liknande. Ett krav på sådan deposition kan naturligtvis i enskilda fall vara befo- gat med hänsyn till omständigheterna. I seriös fastighetsförvaltning torde depositionen sättas in på särskilt konto och hyresgästen få ränta på beloppet. Rent generellt är det emellertid inte önskvärt att hyres- värdarna tar upp depositioner av hyresgästerna.