sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Dessa är att åtgärden ska vara ägnad att tillgodose ändamålet, åtgärden ska vara nödvändig för att uppnå ändamålet som mindre inskränkande alter- nativ saknas och den fördel åtgärden tillgodoser ska stå i rimlig proportion till den skada som åtgärden kan orsaka de berörda. Utredningens förslag innebär som framgår av avsnitt 24.14.1 att det blir straffbart att förmedla betalningar för insatser eller vinster till eller ifrån en spelverksamhet utan licens enligt spellagen. Förbudet gäller oavsett betalningsform. Detta förbud innebär dock inte någon ”utredningsskyldighet” för banker och andra betalningsför- medlare. Till förbudet är inte heller kopplat några krav på särskilda blockeringsåtgärder av betalningar till olicensierade spelbolag. Det måste därför övervägas om ytterligare åtgärder är nödvändiga. Ut- redningen har därvid funnit endast två tänkbara alternativ. I första hand är det frågan om att, likt , införa bestäm- melser som innebär en skyldighet för betaltjänstleverantörer att avvisa betalningsorders där betalkort används och där auktorisation sker genom användning av ett detaljhandelskodsystem. Det står klart att detta inte är en heltäckande lösning, bl.a. eftersom den begränsas till kortbetalningar. Det andra alternativet skulle vara att , får begära blockering av elektroniska betalningstransaktioner till och från bestämda kontonummer om dessa transaktioner rör förmedling av insatser och vinster till eller ifrån olicensierade spelbolag. Det är utredningens uppfattning att inget av dessa alternativ till- fullo tillgodoser det eftertraktade ändamålet, dvs. att helt utestänga olicensierade spelbolag i detta avseende. Utredningen anser emellertid att en blockering av betalnings- transaktioner bör prövas. Oavsett dess bristande effektivitet och den ökade börda som det innebär för betalningsförmedlarna har en sådan blockering införts i bl.a. . Att förbudet är praktiskt genomför- bart är därmed klarlagt. Det får också anses stå i rimlig proportion till den ”skada” som drabbar betalningsförmedlarna. Härtill kommer att alternativen kan sägas stå i överensstämmelse med internationella penningtvättsprinciper som innebär att särskilda hänsyn måste tas vid penningtransfereringar till icke kända kunder dvs. att det ofta finns långtgående krav på kundkännedom. Inte heller signaleffek- ten i förhållande till olicensierade spelbolag ska underskattas. Utredningen är väl medveten om den kritik som t.ex. kan komma att rikta mot förslaget. Invändningarna fram- fördes redan i samband med remissbehandlingen av Spelutredning- ens betänkande. Det bör sägas att inte heller denna utredning kan besvara alla de frågor som kan ställas i sammanhanget. Slutsatsen är ändå att betalningsblockeringar tillgodoser ändamålet och att det saknas mindre inskränkande alternativ. Enligt 18 kap. 17 § första stycket i förslaget till spellag är det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter gällande avvisning av betalningsorders där betalkort används och där auktorisation sker genom användning av ett detaljhandelskodsystem. I förslaget till för- ordning görs en koppling till det tidigare beskrivna detaljhandels- kodsystemet MCC som har en särskild kod för spel, 7995. Förord- ningsförslaget återfinns i bilaga 2. Enligt andra stycket samma paragraf får begära att betaltjänstleverantörer enligt lagen (2010:751) om betaltjänster blockera elektroniska betalningstransaktioner till och från bestäm- da kontonummer om transaktionerna avser betalningar för insatser eller vinster till eller ifrån olicensierade spelbolag. Detta är i sig en ingripande åtgärd och utredningen menar därför att Spelmyndig- heten hos domstol måste begära ett beslut om blockering av trans- aktioner till specifika kontonummer. Detta framgår av 18 kap. 18 § spellagen. Sådana mål ska prövas skyndsamt. Erfarenheter från bl.a. visar att spelbolagen i stor utsträck- ning använder sig av tredjepartsbetaltjänstleverantörer. Utredning- ens förhoppning är att de problem som aktualiserats i samband med att spelbolagen använder sig av tredjepartsbetaltjänstleverantörer, i varje fall delvis, får en lösning när kommer att utöva tillsyn även över dessa aktörer. När tredjeparts- betaltjänstleverantörer står under tillsyn kommer samma regler gälla för dem som för övriga aktörer som tillhandahåller betalningstjänst- er. Som tidigare nämnts ska det andra betaltjänstdirektivet – med undantag för ett fåtal bestämmelser som ska genomföras först vid ett senare datum – vara genomfört i nationell rätt . Utredningen har som framgått ovan lämnat förordningsförslag som rör betalningsblockering. Det är upp till regeringen att besluta om tidpunkt för ikraftträdande. När denna tidpunkt slutligen ska fastställas bör regeringen ta hänsyn till synpunkten från föreningen och föreningen gällande konkurrens- neutralitet, dvs. blockering bör implementeras av alla be- rörda parter. Utredningens bedömning är att de föreslagna åtgärderna, tillsam- mans med kravet på varningstext för vissa domänadresser (se av- snittet om Förbud mot elektronisk kommunikation till olicensierat spel), ett stärkt främjandeförbud, samt andra förstärkningar av sanktionssystemet som föreslås i detta kapitel utgör till- räckliga åtgärder för att nå kanaliseringsmålet. Detta särskilt om åtgärderna kombineras med ett i övrigt attraktivt licenssystem. 24.13.1 Straffansvar för olovlig betalningsförmedling Utredningens förslag: Den som uppsåtligen eller av grov oakt- samhet förmedlar betalningar för insatser eller vinster till eller från en spelverksamhet utan licens enligt spellagen när en sådan krävs döms för olovlig betalningsförmedling till böter eller fängelse högst . Enligt dansk rätt kombineras möjligheten att blockera kreditkorts- betalningar med en straffbestämmelse som tar sikte på betalnings- förmedlingar till och från spelanordnare utan dansk licens. Den danska spelmyndigheten ger i detta syfte rekommendationer till be- taltjänstleverantörer om vilka konton som innehas av spelaktörer som står utan en licens. Skälet till detta är att betaltjänstleveran- törerna normalt sett inte vet vilka spelaktörer som är illegala. De har heller ingen skyldighet att göra några sådana kontroller innan de förmedlar en betalning. Genom att följa rekommendationen kan betaltjänstleverantörerna undvika att förmedla betalningar till och från illegala aktörer och därmed undgå en ansvarstalan. Att en sådan rekommendation har frångåtts är dock inte en förutsättning för en ansvarstalan. Om betaltjänstleverantören redan känner till förhållan- dena, dvs. att fråga är om en illegal aktör, och trots detta förmedlar betalningen kan en ansvarstalan aktualiseras. Enligt utredningen bör det, liksom enligt dansk rätt, finnas möjlig- het att föra talan om brott i de fall som betalningar förmedlas för insatser eller vinster till eller från en spelverksamhet som inte har licens enligt spellagen trots att detta krävs. bör enligt liknande rutiner som i hålla betaltjänstleverantörer uppdaterade om vilka spelaktörer som myndigheten uppfattar som illegala. För ansvar bör det dock inte vara ett krav att betaltjänst- leverantören i fråga fått en sådan rekommendation från Spelmyn- digheten. Gärningen bör omfatta såväl uppsåtliga som grovt oakt- samma handlingar. Straffskalan ska vara böter eller fängelse högst . I och med att en sådan straffbestämmelse tas in i spellagen finns det en möjlighet för åklagaren att i förekommande fall föra talan om företagsbot enligt bestämmelserna i 36 kap. . Det ska här påpekas att det för en sådan talan inte krävs att åtal väckts för brottsligheten eller att en gärningsman är identifierad. Ett av syftena med dagens spelreglering är att värna överskottet från spelverksamheten till det allmänna och allmännyttiga ändamål. Förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmän- nyttiga ändamål, som finansieras av intäkter från spelverksam- het, bör i så hög utsträckning som möjligt bevaras i samband med att ett licenssystem införs. En viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med , bl.a. bestämmelserna i fördraget om Euro- peiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital samt reglerna om statligt stöd (prop. 2014/15:100 s. 105). Utredningen ska mot denna bakgrund lämna förslag till ett hel- täckande system för avgifter och beskattning på en licensreglerad spelmarknad som är förenligt med unionsrätten, inklusive de regler om statligt stöd som följer av EUF-fördraget. I detta kapitel behand- las frågan om avgifter och om finansiering. Om skatter, se kapitel 26. De europeiska spelmyndigheternas organisation, , gjorde en studie över vilka skatter och vilka licensavgifter de 25 medlemsstaterna i organisationen tilläm- par. Av de tillfrågade svarade 17 medlemsländer (lämnade endast information om skatter och endast om avgifter). Efter genomgång av svaren kan dessa sammanfattas enligt följande. Av de flesta svaren går tyvärr inte att utläsa om det rör sig om en årlig avgift eller om avgiften avser . ningen framgår dock att bl.a. , , , och tillämpar årliga licensavgifter. De länder som svarat använder sig i princip av tre olika modeller för licensavgifter eller kombinationer av dessa. Dessa modeller kan delas upp i fasta, rörliga eller kombinerade licensavgifter. Med kom- binerade licensavgifter avses avgifter som dels har en fast del, dels en rörlig del. De länder som har fasta avgifter skiljer normalt på avgift för online- spel (högre avgift) eller avgift för landbaserat spel (lägre avgift). Av- giften kan även vara satt efter spelformer, t.ex. en avgift för kasino- spel, en för vadhållning och en för traditionella lotterier. De länder som har rörliga avgifter använder sig i de flesta fall av spelbolagens omsättning efter utbetalade vinster (GGR) som grund för avgiften. Ett land, , använder vinst (NGY1) som grund för avgiften. Avgiften kan vara utformad som en procentsats eller som en trappstegsmodell. Även här kan avgiften variera beroende på spelform. Många länder använder sig av kombinerade avgifter. Det kan röra sig om en fast avgift för att ansöka om licens som sedan övergår till en rörlig årlig licensavgift. När licensperioden upphört, utgår det en förnyelseavgift om man vill fortsätta verksamheten. Den fasta ansök- ningsavgiften kan också variera beroende på omsättning (t.ex. ) eller spelform (t.ex. ). 1 Net Gaming Yeild (vinst efter utbetalda vinster och alla omkostnader). 25.3Finansiering av licensgivning och tillsyn Utredningens förslag: Den som ansöker om licens att bedriva spel om pengar eller tillhandahålla spel om pengar ska betala en avgift för ansökan om licens. Detsamma ska gälla den som vill ha en licens att inneha eller tillverka vissa angivna spelautomater. Även den som ansöker om licens för spelprogramvara som används för onlinespel ska betala en avgift. Nuvarande modell för beräkning av tillsynsavgifter ersätts för vissa spelformer av en schabloniserad årlig tillsynssavgift. Denna tillsynsavgift ska täcka kostnader för tillsyn av spelföretagen. För övriga spelformer förslår utredningen att nu- varande beräkningsmodeller kvarstår. Härutöver ska myndig- heten ha befogenhet att ta ut en timavgift för händelsestyrd tillsyn om behov föreligger. Utredningens bedömning: Regeringen bör meddela föreskrifter om storleken på avgiften för ansökan om licens och om betal- ning av sådana avgifter. bör meddela föreskrifter om tillsynsavgift- ens storlek och om betalning av sådana avgifter. En utgångspunkt för nuvarande avgifter i den svenska spelregler- ingen är det ekonomiska målet om full kostnadstäckning, dvs. av- gifterna ska på (3–) täcka relaterade kostnader. Detta följs upp kontinuerligt och tas beslut om avgifterna ska för- ändras. I samband med detta sker även samråd med Ekonomistyr- ningsverket. Utgångspunkten är vidare att licenserna kommer att gälla . Regeringen beslutade att fr.o.m. ändra lotteriförordningen (1994:1451). Ändringarna innebar att ansökningsavgifterna blev följande: Tabell 25.1 Nuvarande ansökningsavgifter enligt lotteriförordningen Lotteriförordningen 6 §, ärendeslag Typgodkännande med vinst högst 1/33 basbelopp, bingo Typgodkännande, 14 § lotterilagen Typgodkännande, 14 § lotterilagen för teknisk utrustning Lotteri, 16 § lotterilagen - omslutning mer än men - omslutning mer än men - omslutning mer än Lotteri, 21 b § lotterilagen - högsta vinsten högst 1/60 basbelopp - mer än 1/60 basbelopp Bingospel, 22 § lotterilagen Automatspel, 25–27 § lotterilagen Innehav av penningautomat, värdeautomat och varuspelsautomat, Restaurangkasino, 32 § eller 34 § lotterilagen Ansökan enligt lotterilagen och kasinolagen som prövas av regeringen Avgift tas inte ut för en ansökan som avser ändrad postadress eller minskning av antalet tillståndsgivna spelautomater eller spelbord. 25.3.3Nuvarande kontroll- och tillsynsavgifter Lotteriinspektionens föreskrifter om avgifter för kontroll och tillsyn (LIFS 2016:1) reglerar två typer av kontroll- och tillsynsavgifter. Den ena debiterar tillståndshavaren en månatlig avgift (princip 1) och den andra debiterar tillståndshavaren enbart en timbaserad avgift samt i förekommande fall tillkommande kostnader (princip 2). Myndigheten har även en möjlighet att vid särskild tillsyn debitera tillståndshava- ren en timbaserad avgift samt i förekommande fall tillkommande kostnader. Tabell 25.2 Nuvarande kontroll- och tillsynsavgifter Automatspel, roulettspel, tärningsspel, /spelställe, samt vid och kortspel enligt lotterilagen, samt särskild tillsyn (direkt lön automatspel enligt 1 § automatspelslagen. samt pålägg), samt i förekommande fall, kostnader för resor, logi och övriga kontrollkostnader som är direkt hänförliga till tillståndet. Automatspel, roulettspel, tärningsspel, och kortspel enligt lotterilagen som anordnas på fartyg i internationell trafik. (direkt lön samt pålägg), samt i förekommande fall, kostnader för resor, logi och övriga kontrollkostnader som är direkt hänförliga till tillståndet. Övriga tillstånd enligt lotterilagen och kasinospel enligt kasinolagen. (direkt lön samt pålägg), samt i förekommande fall, kostnader för resor, logi och övriga kontrollkostnader som är direkt hänförliga till tillståndet. 25.3.4Avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) Enligt 4 § avgiftsförordningen får myndigheten ta ut avgifter för exempelvis informations- och kursmaterial. Storleken på denna av- gift får myndigheten bestämma själv enligt 5 § avgiftsförordningen. Avgifter tas ut för att täcka kostnaderna för tryckmaterial och efter- frågade utbildningar. Utredningen föreslår inga ändringar i dessa delar. 25.4Kartläggning och analys av processer licensgivning ska bidra till en sund och säker spel- marknad. De bakomliggande förutsättningarna för licensgivningen är att kostnader för arbetstid, och övriga kostnader som kan uppstå, ska finansieras av de avgifter sökanden betalar i samband med an- sökan om licens. Avgiften ska spegla kostnaden för handläggningen. Gemensamt för alla licensprocesser, och som påverkar mängden nedlagd tid, är att man vid mer komplexa licensansökningar, eller licensansökningar av principiell betydelse, måste räkna med att flera personer på myndigheten involveras vid prövningen av en sådan an- sökan om licens. Ett sådant förfarande gör att den nedlagda arbets- tiden ökar. För att komma fram till en lämplig avgiftssättning har det gjorts en processkartläggning avseende beräknad arbetstid för olika typer av licensärenden. Dessa beräkningar har utgjort grund för utredning- ens förslag till avgifter. 25.5.1Avgift för ansökan om licens Som nämnts kommer det att krävas licens för att anordna eller till- handahålla spel. För prövning av om en licens kan erhållas ska sökanden betala en avgift för licensen. Detsamma ska gälla den som vill ha en licens att tillverka eller inneha vissa angivna spelautomater. Även den som behöver en licens för spelprogram- vara som används för onlinespel ska betala en avgift för licens. Den största skillnaden i det nya systemet i förhållande till den tillstånds- prövning Lotteriinspektionen gör, är att Spelmyndig- heten ska pröva alla sökandes vandel och – i vissa fall – även licens- sökandes ekonomiska förhållanden. Det ska enligt utredningens förslag vara möjligt att ansöka om licens för att bedriva spel avseende onlinebaserat spel och/eller land- baserat spel. Dessa begrepp delas sedan upp i olika spelformer, t.ex. vadhållning på sport. De olika spelformerna kräver större eller mindre spelsystem som kan vara mer eller mindre komplexa. Den som an- söker om licens kan ha stor erfarenhet av spelmarknaden medan andra ansöker om licens . I den ovan nämnda process- kartläggningen har det gjorts ett försök att uppskatta den tidsåtgång prövningen av de olika licenskraven kan medföra. Det har även be- aktats att vissa licensansökningar avseende samma spelform, beroende på val av teknisk lösning, kan behöva längre eller än genomsnittet. Det har även beaktats att prövningen av förnyelse av en licens i de flesta fall torde kräva en mindre arbetsinsats från pröv- ningsmyndighetens sida varför en sådan ansökan inte bör kosta lika mycket som en ny ansökan. Tabell 25.3 Föreslagna licensavgifter 7 § spelförordningen (2018:000), licenstyp Licens till onlinespel enligt 6 kap. 1 § spellagen (2018:000) Licens till vadhållning enligt 7 kap. 1 § spellagen Licens till båda ovanstående Ändring av samtliga ovanstående Förnyelse av ovanstående licenser Licens till onlinespel och/eller vadhållning med maximal årlig GGR om Licens till statligt lotteri enligt 4 kap. 1 § eller allmännyttigt lotteri enligt 5 kap. 1 § spellagen - omslutning mer än men - omslutning mer än Ändring av licens till statligt eller allmännyttigt lotteri Licens till landbaserad bingo enligt 5 kap. 4 § spellagen Ändring av licens till landbaserad bingo Licens till lokalt poolspel på hästar enligt 5 kap. 8 § spellagen Licens till penning-, värde- och varuspelsautomater, per spelplats Licens till tillverkning av penning- och värdeautomater Licens till innehav av penning-, värde- och varuspelsautomat Licens till landbaserat kommersiellt kasinospel, per spelplats Licens till landbaserat kasinospel i därför avsedd lokal, per kasino Ändring av licens till landbaserat kasinospel i därför avsedd lokal, Ändring av licens till spelprogramvara - licens enligt 8 kap. 5 § spellagen för att anordna pokerspel i turneringsform, maximalt 10 turneringar - licens enligt 8 kap. 5 § spellagen för att anordna pokerspel i turneringsform, mer än 10 turneringar - licens enligt 8 kap. 7 § spellagen för att anordna landbaserat spel för enstaka turneringar med fler deltagare och högre insats Vid ikraftträdandet av spellagen kommer en del aktörer att ha ett gällande tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000). Beroende på tid- punkten för ikraftträdandet av spellagen kommer dessa äldre tillstånd att i normalfallet vara fortsatt gällande till dess att de löper ut. Med beaktande härav och de nya tekniska krav som kommer att ställas på spelverksamhet bör alla ansökningar om licens efter spellagens ikraftträdande ses som ”nya”. De ska därför inte ses som ändringar av licenser enligt ovanstående tabell. 25.5.2Särskild registreringsavgift för ombud Enligt förslag till ny penningtvättslag2 ska en anordnare som vill till- handahålla speltjänster genom ombud anmäla detta till Lotteriinspek- tionen, som ska registrera ombudet förutsatt att det av anmälan framgår att ombudets ledning är lämpliga. Under förutsättning att förslaget leder till lagstiftning bör en särskild avgift utgå enligt nedan för en sådan registrering. Tabell 25.4 Föreslagen registreringsavgift för ombud Registreringsavgift landbaserade ombud, per ombud är målet för tillsynen på området en sund och säker spelmark- nad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212).3 Som framgår av kapitel 9 föreslår utredningen att målen för den nya spelregleringen ska lagfästas. Av 1 kap. 1 § i den förslagna spel- lagen framgår bl.a. att allt spel ska bedrivas på ett sätt som är sunt och säkert, att lagen ska tillämpas så spelen får ett högt konsument- skydd och att det råder hög säkerhet i spelen. Till följd av den nya spellicensmodell som utredningen föreslår utgår passusen om att över- skottet bör värnas och vara förbehållet det allmänna eller allmän- nyttiga ändamål. 2Ytterligare åtgärder mot Penningtvätt och finansiering av terrorism, SOU 2016:8 s. 382 f. 2015/16:1, utgiftsområde 17, s. 223. Tillsynen av spelmarknadens aktörer kan beskrivas på olika sätt. har Lotteriinspektionen valt att dela in tillsynsarbetet i tre former: •Bastillsyn eller löpande tillsyn All spelverksamhet under Lotteriinspektionens tillsyn är föremål för bastillsyn. Denna genomförs regelbundet och till viss del rutinmässigt. Den löpande tillsynen utförs genom dels en närvaro vid kritiska situationer hos anordnarna såsom vid dragningar4, dels en löpande uppföljning av att anordnarna uppfyller de regler och krav som ställs. Basen för denna tillsynsform är den löpande inrapporteringen av anordnarna och den analys som inspektionen gör utifrån detta mate- rial. Det kan handla om att följa upp anordnarens försäljning av lotter och att vinster betalas ut regelbundet. I denna del av den löpan- de tillsynen är de olika systemen för rapportering och analys centrala verktyg. Den löpande tillsynen består också av de platsbesök in- spektionen kontinuerligt gör hos anordnarna med särskilt fokus på risker och tendenser. Syftet är att inspektionen på ett tidigt stadie ska upptäcka eventuella risker i spelverksamheten och därmed bättre kunna förebygga problem. Systematiska analyser och utvärderingar är centrala moment i detta arbete. En mer specifik tillsyn sker genom den tematiska tillsynen. I den tematiska tillsynen går Lotteriinspektionen djupare i ett visst ämne eller aktivitet för att få information som normalt sett inte kommer fram genom bastillsynen och via aktörernas rapportering. Det kan handla om att bedöma anordnarens hantering av kundernas insätt- ningar och uttag eller anordnarens hantering av överskott. Genom den tematiska tillsynen får inspektionen ett väl underbyggt underlag för att bedöma risker med större precision, vilket är en förutsätt- ning för att inspektionen på ett effektivt sätt ska kunna påverka lotterimarknadens aktörer. 4 Av administrativa skäl klassificeras denna tillsyn som händelsestyrd tillsyn hos Lotteri- inspektionen. Den riskklassificering som Lotteriinspektionen gör är en grundpelare för verksamhetsplaneringen avseende kommande år. I verksamhetsplanen anges hur tillsynsinsatserna bör utformas och prioriteras mellan olika anordnare och spelformer. Till verksamhets- planen kopplas olika tillsynsaktiviteter. Riskbedömningen är grunden för vilka specifika frågor och problem som tillsynen ska fästa särskild uppmärksamhet på. Det kan handla om tematiska undersökningar, enkätundersökningar eller mer företagsspecifika undersökningar för att kartlägga hur de identifierade riskerna uppmärksammas och han- teras hos de olika aktörerna. En tredje typ av tillsyn är den händelsestyrda tillsynen som handlar om incidenter som redan har inträffat. Denna tillsyn kan bäst be- skrivas som en reaktiv tillsyn. Det kan handla om anordnare som får akuta problem eller om spelare som drabbas av tekniska fel. Andra exempel är att en anordnare ändrar sina avtalsvillkor, vilket kan inne- bära att de tillstånds- och tillsynsmässiga förutsättningarna förändras. I princip alla Lotteriinspektionens tillsynsobjekt är föremål för, eller kan bli föremål för, samtliga tre former av tillsynsinsatser. Alla dessa typer av insatser utgör enligt Lotteriinspektionen nödvändiga inslag i tillsynsverksamheten.