sou · H5B374 · 2017-10-04 00:00:00 — Det innebär att all automatiserad behandling av personuppgifterna ska upphöra när de tider som anges i paragrafen har löpt ut. Ändringarna i andra–femte styckena består enbart i anpassningar till brottsdatalagen (2018:000) och den terminologi som används i den lagen. Ändringarna behandlas i avsnitt 17.4. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 17.4, hänvisar till bestämmelsen om skadestånd 7 kap. 1 § brottsdatalagen (2018:000), som ska till- lämpas på motsvarande sätt när det har förekommit felaktig be- handling av personuppgifter enligt förevarande lag. Vad hänvis- ningen innebär utvecklas i kommentaren till 7 kap. 2 § polisens brottsdatalag (2010:361). 20.16Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:51) om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang Bestämmelserna om behandling av personupp- gifter flyttas, av de skäl som anges i avsnitt 16.2, till polisens brottsdatalag (2010:361). Till följd av det upphävs ett flertal para- grafer i lagen och de återstående paragraferna numreras om och ändras redaktionellt. Lagen ges också nytt namn. Dataskyddsförordningen och lagen med kompletterande be- stämmelser till EU:s dataskyddsförordning gäller för idrottsorga- nisationernas behandling av personuppgifter. Lagen anger, tillsam- mans med regleringen i lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang, den rättsliga grunden för att idrottsorganisa- tioner får behandla personuppgifter från tillträdesförbudsregistret. I paragrafen anges syftet med lagen. Regleringen omfattar numera enbart idrottsorganisationernas behandling av personuppgifter för att upprätthålla gällande tillträdesförbud. Det förtydligas att be- handlingen rör tillträdesförbud som avses i 1 § lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Ändringarna behandlas i avsnitt 16.3 och 16.4. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 16.3 och 16.4 och motsvarar nuvarande 3 §, anger lagens tillämpningsområde. I första stycket regleras numera endast idrottsorganisationernas behandling av personuppgifter. I andra stycket görs enbart redaktionella ändringar. Paragrafen, som är ny och behandlas i avsnitt 16.4, anger hur lagen förhåller sig till annan reglering om personuppgiftsbehandling. Av paragrafen framgår att dataskyddsförordningen gäller vid idrottsorganisationernas behandling av personuppgifter. Lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning gäl- ler om det inte finns avvikande bestämmelser i denna lag eller före- skrifter som har meddelats i anslutning till den. Det framgår av hänvisningen i paragrafen. I paragrafen, som motsvarar nuvarande 5 § andra stycket och be- handlas i avsnitt 16.3 och 16.4, regleras numera endast idrottsorga- nisationernas personuppgiftsansvar. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 11 §, reglerar tillgången till personuppgifter. Regleringen i första stycket omfattar numera en- bart idrottsorganisationernas behandling av personuppgifter. Änd- ringen behandlas i avsnitt 16.3 och 16.4. Andra stycket ändras inte. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 13 §, reglerar hur länge en idrottsorganisation får behandla personuppgifter som rör tillträdes- förbud. I paragrafen, som behandlas i avsnitt 16.4, tydliggörs när behandlingen av personuppgifter senast måste upphöra. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tas upp i avsnitt 18.1 och 18.3. Punkten 1 föreskriver när lagen ska träda i kraft. Enligt punkten 2 ska vissa äldre bestämmelser fortsätta att gälla fram till dess att dataskyddsförordningen börjar tillämpas. Enligt punkten 3 ska 3 §, som reglerar förhållandet till data- skyddsförordningen med kompletterande lagstiftning, inte tilläm- pas förrän . 20.17Förslaget till lag om ändring i åklagardatalagen (2015:433) Lagen renodlas så att den enbart omfattar personuppgiftsbehand- ling inom brottsdatalagens tillämpningsområde. Det leder bara till en mindre ändring. Lagen anpassas till bestämmelserna i brottsdatalagen, vilket leder till en kraftig omarbetning av den och att två kapitel upphävs och ersätts med nya. Även i de övriga kapitlen upphävs vissa para- grafer, som nya paragrafer tillkommer. Bestämmelserna om föreskrifter, som är utspridda, samlas i slutet av varje kapi- tel. Dessa förändringar föranleder bl.a. omnumreringar av vissa paragrafer. Bestämmelserna om längsta tid för behandling av personupp- gifter samlas i ett särskilt kapitel. Som en anpassning till brotts- datalagen tillkommer ett nytt kapitel om administrativa sanktions- avgifter och rättsmedel. De generella ändringarna i lagen behandlas i kapitel 4, 5 och 6 och övriga ändringar i kapitel 11. Lagen får också ett nytt namn, åklagarväsendets brottsdatalag. 1 kap. Allmänna bestämmelser I paragrafen, som behandlas i avsnitt 11.2 anges lagens tillämp- ningsområde. Lagen gäller enligt första stycket utöver brottsdatalagen när Åkla- garmyndigheten eller , som tillsammans ut- gör åklagarväsendet, i egenskap av behörig myndighet enligt brotts- datalagen behandlar personuppgifter i åklagarverksamhet för vissa syften. Behörig myndighet, personuppgift och behandling av per- sonuppgifter definieras i 1 kap. 6 § brottsdatalagen (2018:000). Att lagen gäller utöver brottsdatalagen innebär bl.a. att lagen enligt 1 kap. 3 § brottsdatalagen bara gäller för sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad och för annan behandling av personuppgifter som ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är till- gängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I brottsdatalagen finns alla de grundläggande bestämmelserna om hur personuppgifter får behandlas. Den nu aktuella lagen inne- håller bestämmelser som innebär preciseringar, undantag eller av- vikelser från bestämmelser i brottsdatalagen. Det innebär att be- stämmelserna i lagen ska läsas tillsammans med regleringen i brottsdatalagen och tolkas i ljuset av den regleringen. Lagen gäller när eller Ekobrottsmyndig- heten behandlar personuppgifter om syftet med behandlingen är att bekämpa eller lagföra brott eller handlägga frågor om ändring eller verkställighet av straffrättsliga påföljder eller upprätthållande av all- män ordning och säkerhet. Vad det innebär utvecklas i kommen- taren till 2 kap. 1 §. En förutsättning för att lagen ska gälla är att personuppgiftsbe- handlingen utförs i åklagarverksamhet. Med det avses behandling av personuppgifter i samband med att åklagare fullgör åklagarupp- gifter t.ex. som förundersökningsledare eller fattar beslut i fråga om lagföring. Vad det innebär utvecklas i avsnitt 7.2.1 och kom- mentaren till 2 kap. 1 §. För del gäller lagen när myndigheten behandlar personuppgifter i sin åklagarverksamhet i syfte att utreda eller lagföra brott eller handlägga frågor om ändring eller verkstäl- lighet av straffrättsliga påföljder. Om där- emot behandlar personuppgifter i syfte att utreda brott och det inte är fråga om åklagarverksamhet gäller i stället polisens brottsdatalag. Lagen gäller inte när åklagaruppgifter utförs för andra syften än de som anges i paragrafen, t.ex. när åklagare fattar beslut enligt lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbruks- substanser (se SOU 2017:29 s. 232 f.). I andra stycket upplyses om att det även finns bestämmelser om personuppgiftsbehandling vid i polisens brottsdatalag. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 2 kap. 3 §, reglerar person- uppgiftsansvaret. Personuppgiftsansvarig definieras i 1 kap. 6 § brottsdatalagen (2018:000). Personuppgiftsansvarigas skyldigheter regleras i 3 kap. brottsdatalagen. Lagens tillämpning på uppgifter om juridiska personer I paragrafen anges vilka bestämmelser i lagen och i brottsdatalagen (2018:000) som gäller för behandling av uppgifter om juridiska personer. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.1. Uppräkningen i paragrafen av bestämmelser som gäller vid be- handling av uppgifter om juridiska personer motsvarar nuvarande 1 kap. 4 §. Grundläggande bestämmelser om behandling Tillåtna rättsliga grunder för behandling av personuppgifter Paragrafen reglerar de tillåtna rättsliga grunderna för behandling av personuppgifter. Den behandlas i avsnitt 6.1, 6.3 och 11.3.1. Paragrafen, som är anpassad till hur de rättsliga grunderna för behandling av personuppgifter är utformade i 2 kap. 1 § brotts- datalagen (2018:000), ersätter den bestämmelsen. Regleringen i 2 kap. 2 § brottsdatalagen ger myndigheterna rättsligt stöd för att i vissa fall behandla personuppgifter enbart för diarieföring och nöd- vändig handläggning, trots brist på stöd i denna paragraf. Åklagarväsendet får enligt första stycket behandla personuppgif- ter om det är nödvändigt för att utföra en arbetsuppgift i vissa sär- skilt angivna syften inom lagens tillämpningsområde. Bestämmel- sen bildar den yttre ramen för när behandling av personuppgifter är tillåten. Enligt punkten 1 får personuppgifter behandlas i syfte att före- bygga eller förhindra brottslig verksamhet. Med förebygga brotts- lig verksamhet avses brottsförebyggande arbete. I det ingår att lämna information om ekonomisk brottslig- het till andra myndigheter, kommuner, näringsliv, organisationer och allmänheten. Det brottsförebyggande arbete som utförs vid är inte något underrättelsearbete, utan ett strategiskt förebyggande arbete där personuppgifter normalt inte förekommer, men det kan inte uteslutas (se prop. Underrättelseverksamheten regleras i polisens brottsdatalag. Med förhindra brottslig verksamhet avses bl.a. de uppgifter som åklagare vid utför enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott, t.ex. att an- söka om tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommuni- kation och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. Även behandling av överskottsinformation med stöd av 27 kap. 23 a § omfattas, om syftet är att förhindra brott. Åklagarväsendet får enligt punkten 2 behandla personuppgifter i syfte att utreda eller lagföra brott, vilket utgör huvuddelen av verk- samheten. Med utreda brott avses framför allt att besluta om för- undersökningsbegränsning och leda förundersökning enligt 23 kap. . Termen brott avser konkreta brott, men det kan vara fråga om både brott som bevisligen har begåtts och brott som det enbart finns misstankar om. Misstankarna behöver inte vara riktade mot någon bestämd person. Personuppgiftsbehandling inom ramen för den form av förenklat utredningsförfarande som regleras i 23 kap. 22 § omfattas också. Den gäller även för andra utredningar som genomförs enligt bestämmelserna i 23 kap. . Vad bestämmelsen innebär utvecklas i prop. 2014/15:63 s. 140. Med lagföra brott avses främst beslut i fråga om åtal eller annan talan vid domstol, t.ex. särskild förverkandetalan, och att utfärda strafföreläggande (se prop. 2014/15:63 s. 140). Beslut i fråga om åtalsunderlåtelse och om särskild åtalsprövning är andra exempel. Hit hör också att föra talan om eller vara motpart i fråga om res- ning och andra extraordinära rättsmedel. Enligt punkten 3 får åklagarväsendet behandla personuppgifter i syfte att handlägga frågor om ändring eller verkställighet av straff- rättsliga påföljder. Till punkten hör ärenden om ändring eller undanröjande av påföljd. Exempel på handläggning av frågor om verkställighet av straffrättsliga påföljder är yttranden om rättspsy- kiatrisk vård eller utfärdande av arresteringsorder som rör straff- verkställighet. Frågor om resning kan, om de inte hör under punk- ten 2, också höra hit. Personuppgifter får enligt punkten 4 också behandlas i syfte att handlägga frågor som rör upprätthållande av allmän ordning och säkerhet. Punkten är tillämplig när åklagare utreder och prövar frågor om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Åklagarväsendet får enligt punkten 5 behandla personuppgifter i syfte att fullgöra förpliktelser som följer av internationella åtagan- den. Den tar sikte på förpliktelser i syfte att gagna utländsk brotts- bekämpande verksamhet. har exempelvis åtaganden enligt ett flertal konventioner där åklagare har vissa uppgifter (se prop. 2014/15:63 s. 140 f.). Handläggning av frågor som rör internatio- nell rättslig hjälp i brottmål kan som regel hänföras till punkterna 2 eller 3 men ligger i övrigt under denna punkt. I andra stycket anges att det ska vara fråga om en arbetsuppgift som framgår av en bindande unionsrättsakt eller av en lag, en för- ordning eller ett särskilt beslut i vilket regeringen uppdragit åt myndigheten att ansvara för en sådan uppgift. Motsvarande be- stämmelse finns i 2 kap. 1 § brottsdatalagen. Vad den innebär ut- vecklas i SOU 2017:29 s. 238 f. I paragrafen, som behandlas i avsnitt 11.3.1, upplyses om att förut- sättningarna för att personuppgifter ska få behandlas för nya än- damål regleras i 2 kap. 4 och 22 §§ brottsdatalagen (2018:000). Innan personuppgifter får behandlas för ett nytt ändamål inom eller utanför brottsdatalagens tillämpningsområde krävs det en prövning enligt någon av paragraferna. Vad prövningen innebär ut- vecklas i SOU 2017:29 s. 249 f. och avsnitt 6.4.3. I paragrafen, som behandlas i avsnitt 5.3.10, görs det undantag från bestämmelserna om särskilda upplysningar i 2 kap. 3 § andra stycket, 9 och 10 §§ brottsdatalagen (2018:000). Endast person- uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga med stöd av 3 kap. 2 § ska i vissa fall förses med särskilda upplysningar. Det innebär att när personuppgifter behandlas av bara ett fåtal personer behöver särskilda upplysningar inte lämnas. Eftersom åklagare normalt bi- träds av polisen vid förundersökningar och samma reglering gäller för polisen, framgår de upplysningar som ska lämnas enligt paragra- fen normalt av sammanhanget och någon särskilt upplysning be- hövs i så fall inte heller när det gäller uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. I paragrafen, som reglerar när det är tillåtet att använda känsliga personuppgifter vid sökning, görs det undantag från det generella sökförbudet i 2 kap. 14 § brottsdatalagen (2018:000). Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.3. Undantaget gäller vid sökning i alla slags personuppgifter, dvs. både personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga och personuppgifter som inte har det. Sökförbudet hindrar inte att brottsrubriceringar eller uppgifter som beskriver en persons ut- seende får användas vid sökning, även om det skulle leda till ett personurval grundat på känsliga personuppgifter. Med uppgifter som beskriver en persons utseende avses signalementsuppgifter om t.ex. kroppsbyggnad, ansiktsform, hår- och hudfärg, klädsel och fysiska kännetecken som födelsemärken, blindhet och tatueringar (jfr prop. 2011/12:45 s. 124). Sökning på sådana uppgifter kan resultera i personurval grundat på uppgifter om hälsa. Sökning på vissa sexualbrott kan resultera i ett personurval grundat på sexualliv eller sexuell läggning. En sökning på påföljder för vissa typer av brott kan ge ett urval grundat på uppgifter om hälsa. I vilken utsträckning det är tillåtet att behandla någon eller några av personuppgifterna i en sammanställning av sådana upp- gifter som sökningen resulterat i får prövas mot huvudregeln om behandling av känsliga personuppgifter i 2 kap. 11 § brottsdata- lagen. Rätten att göra sökning enligt denna paragraf medför således inte en generell rätt att fortsätta att behandla uppgifterna. Paragrafen innehåller sekretessbrytande bestämmelser om utläm- nande av personuppgifter till utländska myndigheter och mellan- folkliga organisationer. Den motsvarar nuvarande 2 kap. 13 §. Första stycket ändras endast redaktionellt. Ändringen i andra stycket är en följd av att uttrycket brottsbe- kämpande verksamhet utmönstras ur lagen, vilket behandlas i av- snitt 4.4.1. Sekretessen bryts och personuppgifter får lämnas ut om mottagaren behöver dem för något av de syften som räknas upp i 1 §. Det innebär att möjligheterna till utlämnande vidgas något. När det gäller mottagare i tredjeland ska regleringen i 8 kap. 1 § brottsdatalagen (2018:000) också beaktas. I tredje stycket görs endast en redaktionell ändring. Paragrafen innehåller en bestämmelse som bryter viss sekretess som annars skulle ha gällt gentemot andra brottsbekämpande myn- digheter. Den motsvarar nuvarande 2 kap. 14 §. Det tydliggörs att sekretessen bryts om den mottagande myn- digheten behöver uppgifterna för något av de syften som anges i 1 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:000). Ändringen är en följd av att uttrycket brottsbekämpande verksamhet utmönstras ur lagen, vil- ket behandlas i avsnitt 4.4.1. Paragrafen reglerar när personuppgifter får lämnas ut elektroniskt. I första stycket föreskrivs att personuppgifter får lämnas ut elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst om det inte är olämpligt. Med sådant utlämnande avses bl.a. utlämnande genom e- post eller annan elektronisk överföring eller på ett usb-minne eller annat motsvarande medium. Frågan behandlas i avsnitt 5.6.4. Det har betydelse vem mottagaren är för frågan om det är olämpligt att lämna ut uppgifter elektroniskt. Som regel kan det inte anses vara olämpligt att lämna ut uppgifter på det sättet till en myndighet (se prop. 2014/15:148 s. 113, jfr SOU 2015:39 s. 447 f.). När det gäller utlämnande till enskilda krävs en mer nyanserad bedömning. Om det finns en författningsreglerad skyldighet att sända en handling till en viss person får det avgöras om elektroniskt utlämnande är olämpligt med hänsyn till bl.a. innehållet i hand- lingen, vem som är mottagare, behovet av att kunna visa att perso- nen i fråga har tagit del av handlingen och andra omständigheter. Är det fråga om processmaterial som översänds till parter eller om- bud bör även principen om equality of arms beaktas. Frågan är särskilt svårbedömd när uppgifter ska lämnas ut till enskilda och det på grund av uppgifternas art, struktur, antal eller någon annan särskild omständighet finns anledning att befara att utlämnandet kan leda till integritetsrisker (jfr prop. 2014/15:148 s. 114). Bedömer den utlämnande myndigheten att det finns risk för att personuppgifterna kan komma att missbrukas om de lämnas ut elektroniskt gäller sekretess enligt 21 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De får då inte lämnas ut till följd av sekretess. Det kan också finnas särskild anledning att iaktta försiktighet när det gäller utlämnande av bild- och ljudupptagningar (jfr prop. 2016/17:68 s. 51 f.). Vid prövningen av om personuppgifter bör lämnas ut elektro- niskt bör givetvis även informationssäkerheten vägas in. Om någon begär att få tillgång till en allmän handling med stöd av tryckfrihetsförordningen får myndigheten inte efterforska syftet med begäran. Det kan ha betydelse för möjligheten att få underlag för att bedöma om det i ett enskilt fall är lämpligt att lämna ut en handling med personuppgifter elektroniskt (se JO dnr 4171-2011). Elektroniskt utlämnande genom direktåtkomst regleras i andra stycket, som motsvarar nuvarande 2 kap. 17 §. Det är tillåtet bara i den utsträckning som anges i lagen. I paragrafen upplyses om att regeringen kan meddela föreskrifter om utlämnande av personuppgifter. Det gäller föreskrifter om dels att personuppgifter får lämnas ut även i andra fall än som anges i 5 och 6 §§ (vilket motsvarar nuvarande 2 kap. 15 § första stycket), dels begränsning av möjligheten att lämna ut personuppgifter elek- troniskt på annat sätt än genom direktåtkomst, vilket behandlas i avsnitt 5.6.4. 3 kap. Gemensamt tillgängliga uppgifter Av paragrafen framgår att kapitlet innehåller särskilda bestämmel- ser för behandling av personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt tillgängliga. Vad som avses med att uppgifter görs gemensamt tillgängliga utvecklas i prop. 2014/15:63 s. 151 f. I första stycket ändras regleringen på grund av att lagen endast omfattar åklagarverksamhet inom brottsdatalagens tillämpnings- område, vilket behandlas i avsnitt 11.2. Av andra stycket framgår att kapitlet inte gäller när personupp- gifter behandlas med stöd av den särskilda bestämmelsen i 2 kap. 2 § brottsdatalagen (2018:000) om behandling av personuppgifter för diarieföring eller för att utföra andra nödvändiga handlägg- ningsuppgifter. I paragrafen anges vilka personuppgifter som får göras gemensamt tillgängliga. Regleringen anpassas till att lagen har ett något annor- lunda utformat tillämpningsområde . Paragrafen, som behandlas i avsnitt 11.4, innehåller en allmän be- gränsning av vilka uppgifter som får tas fram vid sökning i gemen- samt tillgängliga uppgifter på namn, personnummer, samordnings- nummer och liknande identitetsbeteckningar. Genom ett tillägg tydliggörs det att paragrafen endast gäller vid sökning i automatiserade behandlingssystem. Vad som avses med automatiserade behandlingssystem anges i SOU 2017:29 s. 306 f. Punkten 1, som är ny och behandlas i avsnitt 11.4, innebär att uppgifter om att någon är anmäld för brott får tas fram vid sök- ning. Punkterna 2–9 ändras endast redaktionellt. I paragrafen görs undantag från begränsningarna i 3 §. Den ändras enbart redaktionellt. Paragrafen innehåller en uppräkning av vilka myndigheter som får medges direktåtkomst till uppgifter som har gjorts gemensamt till- gängliga och för vilka syften. Ändringen är en följd av att uttrycket brottsbekämpande verksamhet utmönstras ur lagen, vilket behand- las i avsnitt 4.4.1. Den ändras också redaktionellt. I paragrafen upplyses om att regeringen kan meddela föreskrifter om ytterligare undantag från bestämmelserna om sökning i 3 §. I paragrafen, där kapitlets övriga bestämmelser om föreskrifter samlas, upplyses om att regeringen, eller den myndighet som rege- ringen bestämmer, kan meddela föreskrifter om gemensamt till- gängliga uppgifter (vilket motsvarar nuvarande 3 kap. 2 § andra stycket) och omfattningen av direktåtkomsten och om behörighet och säkerhet vid sådan åtkomst (vilket motsvarar nuvarande 3 kap. 8 § tredje stycket). 4 kap. Längsta tid som personuppgifter får behandlas De bestämmelser som anger hur länge personuppgifter får behand- las samlas i detta kapitel. Frågan behandlas i avsnitt 5.5.1. I första stycket föreskrivs att bestämmelserna i kapitlet endast gäller personuppgifter som behandlas automatiserat. Andra stycket upplyser om att den grundläggande bestämmelsen om att personuppgifter inte får behandlas längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen finns i 2 kap. 17 § första stycket brottsdatalagen (2018:000). I övriga para- grafer i kapitlet anges hur länge vissa typer av personuppgifter får behandlas inom den ram som sätts av denna huvudregel. Oavsett vilken bedömning som görs av nyttan med behandlingen av en viss personuppgift får den dock inte behandlas längre än vad som anges i respektive paragraf. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 2 kap. 10 § andra stycket och behandlas i avsnitt 5.5.3, reglerar hur länge personuppgifter i ett ärende får behandlas. Någon ändring av hur länge sådana person- uppgifter får behandlas görs inte. Terminologin anpassas till den som används i lagen i övrigt. Vidare görs redaktionella ändringar. Enligt paragrafen inskränks enbart behandlingen av personupp- gifter för de ändamål som regleras i lagen, vilket innebär att upp- gifterna får fortsätta att behandlas automatiserat för bl.a. arkiv- ändamål efter de tidpunkter som anges i paragrafen. Paragrafen, som motsvarar nuvarande 3 kap. 7 §, reglerar vad som gäller i fråga om personuppgifter när förundersökning inte har in- letts eller har lagts ner eller där åtal har lagts ner eller frikännande dom har meddelats och fått laga kraft. Terminologin anpassas till den som används i lagen i övrigt. Vidare görs redaktionella änd- ringar. Enligt paragrafen inskränks enbart behandlingen av personupp- gifter för de ändamål som regleras i lagen, vilket innebär att upp- gifterna får fortsätta att behandlas automatiserat för bl.a. arkiv- ändamål efter de tidpunkter som anges i paragrafen. Frågan be- handlas i avsnitt 5.5.3.