sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — –främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06, Utredningen för unga som varken arbetar eller studerar) –verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdoms- arbetslöshet får större genomslag på lokal nivå (A 2014:06, Dele- gationen för unga till arbete). Inom ramen för sina uppdrag har utredningarna på olika sätt in- hämtat kunskaper om och analyserat nuvarande stöd till barn och unga och hur väl det möter de behov som finns . I detta har flertalet utredningar särskilt beaktat elevhälsans uppdrag och funk- tion. Elevhälsan är en bland flera aktörer i nuvarande stödsystem där det också finns andra såsom mödravårdscentral, barnavårds- central, socialtjänst, primärvård, ungdomsmottagning, barn- och ungdomspsykiatri och vuxenpsykiatri. För att bättre möta barn och ungas behov av stöd har utredningarna diskuterat olika förslag med avsikten att förbättra elevhälsans verksamhet. Parallellt har även SKL arbetat med denna fråga och tagit fram förslag för att utveckla elevhälsans verksamhet. Utredningen ser en risk att det läggs stora resurser parallellt på att ta fram olika lösningar och modeller och att dessa arbeten inte sker samordnat. Utredningen ser även en risk med att de förslag som läggs av såväl utredningar som andra aktörer inte sker ut- ifrån ett helhetsperspektiv på barns och ungas behov av såväl uni- versellt, selektivt som indikerat stöd. Systemen behöver hänga ihop från tidig ålder till det att individen blir ung vuxen och gälla alla oavsett om de befinner sig i skolan eller inte. Utredningen kan dock inte inom sitt uppdrag ta det nödvändiga helhetsgreppet och lämna förslag om ett långsiktigt, hållbart system som tar sin utgångspunkt i alla barn och ungas behov av stöd. Stödet bör vara likvärdigt och kompensatoriskt. Elevhälsans organisation är inte optimal för att främja närvaro samt förebygga och åtgärda frånvaro Organisationen av elevhälsan ser mycket olika ut, även i skolor som har samma huvudman. Elevhälsan kan vara placerad på en skola eller skolor, centralt/på förvaltning eller både på skola och centralt/ på förvaltning. Det finns både fördelar och nackdelar med en central respektive lokal placering. En nackdel med en centralt placerad elev- hälsa kan vara att det kan vara svårt att uppnå ett enhetligt arbetssätt, då olika ingående skolor och elevhälsoteam har olika arbetssätt. Om personalomsättningen dessutom är stor, är det svårt att få till ett långsiktigt främjande och förebyggande arbete, vilket utredning- ens enkät också påvisar. Lagstiftningen ger ingen närmare beskrivning av vad tillgång till de olika personalkategorierna i elevhälsan innebär. Huvudmannen avgör själv personalstyrkans storlek och inriktningen på dess kom- petens. Enligt Skolinspektionen omfattar tillgång både den faktiska förekomsten av elevhälsans olika professioner och elevernas möjlig- heter att ta dessa i anspråk. Det innebär att full tillgång till elevhälsa förutsätter en viss omfattning av elevhälsopersonal, dels i fråga om olika professioner i form av en samlad elevhälsa, dels i fråga om de olika professionernas respektive arbetstid. Tillgången förutsätter också att organisationen av elevhälsan är sådan att elevhälsopersona- len har en reell möjlighet att utföra sitt uppdrag. Detta inkluderar samverkan såväl inom elevhälsoteamet, som med skolans personal i övrigt. Det är utredningens bedömning, att elevhälsans organisation inte fungerar tillfredsställande när det gäller arbetet med att främja närvaro och att förebygga och åtgärda frånvaro och att den nuvarande variationen av verksamhetens organisation är för stor för att eleverna ska kunna erbjudas en likvärdig tillgång till elevhälsan i syfte att öka närvaron. – studie- och yrkesvägledning Jag skolkar inte, då får man inte bra betyg. Då kan man inte bli polis eller astronaut.1 Utredningen har i uppdrag att föreslå hur arbetet med närvarofrämj- ande åtgärder kan förbättras och sprida kunskap om och exempel på hur arbetet med närvarofrämjande åtgärder kan bedrivas. Utredningen betraktar studie- och yrkesvägledning som ett viktigt närvarofrämjande arbete. Elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. På samma sätt som när det gäller elevhälsan vill utredningen betona studie- och yrkesvägledningens roll när det gäller att främja närvaro och att förebygga och åtgärda frånvaro. Undervisning, information och vägledningssamtal tillsammans ut- gör den studie- och yrkesvägledning som ska stödja elevers val av studier och yrken. kan beskrivas i både vid och snäv bemärkelse. Vägledning i vid bemärkelse är all den verk- samhet som bidrar till att ge elever kunskaper och färdigheter som underlag för att fatta beslut om framtida studie- och yrkesval. Det handlar till exempel om praktiska arbetslivserfarenheter, undervisning som rör arbetslivet, studiebesök, utbildningsinformation och aktivi- teter för att utveckla elevens självkännedom. Studie- och yrkesväg- ledning i snäv bemärkelse är den personliga vägledning som studie- och yrkesvägledaren ger i form av vägledningssamtal, individuellt 1 (2016). Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning och i grupp. Här ges den enskilde eleven möjlighet att reflektera över sig själv i relation till olika framtidsvägar. För att kunna göra väl underbyggda val och fatta väl övervägda beslut behöver eleven ofta stöd av en väl planerad studie- och yrkesvägledning.2 Studie- och yrkesvägledaren (eller den person som fått i uppdrag av rektorn att fullgöra arbetsuppgifter som studie- och yrkesväg- ledare) ingår inte i elevhälsans reglerade yrkeskategorier. Det före- kommer att studie- och yrkesvägledaren ingår i elevhälsan, eller ligger utanför den. I flera kommuner och skolor som utredningen möter deltar eller ingår studie- och yrkesvägledaren i elevhälsans arbete. Utredningen har inte funnit forskning som belyser betydelsen av studie- och yrkesvägledning för att främja närvaro. Däremot visar litteraturen och erfarenheterna i utredningen på att skolans förmåga att motivera eleven har betydelse för närvaro. På frågan ”Vad anser du krävs för att den problematiska frånvaron ska minska” i utredningens enkät om elevhälsans arbete med frånvaro inkom bl.a. följande svar: (…) Ökad motivation hos eleverna att sköta närvaron/studierna t.ex. genom information om/utbildning inom arbetsmarknadskunskap och studie- och yrkesvägledning. Motivation har stor betydelse för att elever ska lyckas fullfölja sin skolgång. Motivation kan beskrivas som en process där individen ställer värdet av att anstränga sig för att klara en uppgift eller uppnå ett mål mot sannolikheten att framgångsrikt slutföra uppgiften eller nå målet. Motivationen att delta i en lärandeprocess ökar om eleven upplever att processen leder till att hen bekräftar sin egen förmåga och sig själv eller blir bekräftad av andra.3 Många miss- lyckade försök kan leda till en känsla av att inte kunna lära sig och låg motivation inför uppgiften. Självkänslan är ofta lägre hos elever med problematisk frånvaro. Det är viktigt att stärka elevernas självbild och självkänsla. Låg självkänsla kan både vara ett resultat av frånvaro och en bidragande faktor till att vara borta från skolan. Motivation för studierna hör även samman med tankar om vad skolan ska leda till. 2Skolverket (2013). allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 3Thomson, M. & , J (2013). Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. Support for Learning. Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning och yrkesvägledaren ha stor betydelse i att vägleda eleverna att göra väl underbyggda val som motsvarar deras förväntningar och intresse. 11.2Eleverna ska ha tillgång till studie- och yrkesvägledning Enligt skollagen ska elever i alla skolformer utom förskola och för- skoleklass ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför framtida studie- och yrkesval kan tillgodo- ses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning.4 ska genomföras på ett professionellt sätt och vila på vetenskaplig grund.5 Skolans huvudman, rektor, lärare och studie- och yrkesvägledare delar ansvaret för att tillgodose elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildningar och yrken. Skollagen anger att den som anställs utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet avseende utbildning får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.6 För att kunna erbjuda en studie- och yrkesvägledning av god kvalitet för alla elever krävs att personalen har kunskaper om funk- tionsnedsättningar och hur de kan påverka elevens vardag. Per- sonalen behöver också se till de specifika behoven hos elever med funktionsnedsättning och ha kunskaper om möjligheter att undan- röja eventuella hinder genom olika slags stöd och anpassning samt hålla sig uppdaterad om den utveckling som sker av olika typer av hjälpmedel. Det kan vara en känslig balans mellan elevens funk- tionsnedsättning och möjligheterna till framtida studier och arbets- liv. Det innebär att personalen behöver ha kunskap om hur de kan anpassa studie- och yrkesvägledningen till enskilda elevers behov.7 Också i FN:s konvention om barnets rättigheter betonas vikten av att göra studierådgivning och yrkesorientering tillgänglig och 42 kap. 29 § skollagen. 5Skolverket (2013). allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. 62 kap. 29 och 30 §§ skollagen. 7Skolverket (2013). allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning åtkomlig för alla barn. Studie- och yrkesorienteringen ska syfta till att vägleda eleverna inför sin fortsatta studie- och yrkesbana och särskilt uppmärksamma möjligheter för elever med funktionsned- sättningar. 11.3Syftet med studie- och yrkesvägledning Syftet med studie- och yrkesvägledning är att ge eleverna förutsätt- ningar att hantera frågor som rör val av studier och yrken. Elevens behov av studie- och yrkesvägledning kan summeras som att eleven, utifrån sina förutsättningar, ska: bli medveten om sig själv bli medveten om olika valalternativ, såsom olika utbildningar och yrken bli medveten om relationen mellan sig själv och valalternativen lära sig att fatta beslut, och lära sig att genomföra sina beslut.8 I en dansk forskningsöversikt av vägledningens effekter drar för- fattarna, med hänvisning till studier från olika länder, slutsatsen att studie- och yrkesvägledning kan bidra till att öka elevers besluts- kompetens.9 En förutsättning för detta är att vägledningen sker i flera olika former och att det finns en helhetssyn på de insatser som görs i skolan. Enligt rapporten har till exempel aktiviteter som praktik och studiebesök en avgörande betydelse för elevens förmåga att göra välgrundade val längre fram, men för att sådana insatser ska ge önskat resultat krävs att arbetet utgår från en grundlig planering och att insatserna följs upp. Vidare menar man att vägledningen har störst effekt för de elever som kommer från en studieovan miljö, men att vägledningsinsatserna inte på egen hand kan bryta dessa mönster. För många elever har föräldrar och vänner en stor betydelse för valet av utbildning och yrke, men även vägledare och lärare är viktiga förebilder. 9Dansk Clearinghouse för Utbildningsforskning (2011). Viden om vejledning. Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning 11.4En bristande tillgång till studie- och yrkesvägledning Det finns stora variationer i antalet anställda studie- och yrkesväg- ledare. Enligt en undersökning som genomfördes av ansvarar varje studie- och yrkesvägledare i genomsnitt för 576 elever i årskurs 7–9. Hälften av kommunerna har mellan 79 och 422 elever per studie- och yrkesvägledare. Att det finns så många elever per studie- och yrkesvägledare beror delvis på att en del kom- muner har nästan inga studie- och yrkesvägledare. Det förekommer att en vägledare ansvarar för flera tusen elever.10 Enligt statistik för /16 var antalet elever i årskurs 7–9 per studie- och yrkesvägledare 480 i kommunala skolor och 870 i fristående skolor. Det totala antalet elever per studie- och yrkesvägledare i var knappt 1 600 i kommunala skolor och drygt 2 100 i fristående skolor.11 I utredningens webbundersökning om elevhälsans arbete med frånvaro ingick en fråga som avsåg skolans tillgång till studie- och yrkesvägledare. Frågan ingick i enkäten, trots att studie- och yrkes- vägledare inte ingår i elevhälsans reglerade yrkesgrupper, eftersom utredningen bedömer att funktionen är viktig för att främja närvaro och förebygga frånvaro. Resultaten i enkäten visar att grundskolor i medeltal har tillgång till 0,5 studie- och yrkesvägledare. Tillgången till yrkesgruppen rapporterades vara större i fristående än i kom- munala grundskolor, vilket dock motsägs av statistik ovan. I grundsärskolor rapporterades tillgången i medeltal vara 0,6 studie- och yrkesvägledare. Därutöver visar resultaten i under- sökningen att andelen studie- och yrkesvägledare som arbetar hel- tid på en skola i medeltal är . Skolinspektionen genomförde en kvalitetsgranskning12 av studie- och yrkesvägledningen i . Granskningen om- fattade 34 skolor och 21 huvudmän. Granskningen ger inte en nationell bild av förhållandena inom området, men enligt Skolinspek- tionen uppvisar de skolor som ingick i granskningen i hög utsträck- 10Lärarnas riksförbund (2015). Vad säger statistiken om skolan i din kommun? Elevresultat, likvärdighet, resursanvändning, lärarlöner och behörighet . 11Skolverket, , – personalstatistik /16. 12Skolinspektionen (2013). Kvalitetsgranskning rapport 2013:5. Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning ning liknande brister. Skolinspektionen konstaterar att dessa brister även överensstämmer med resultat från utredningar och utvärde- ringar som bland annat genomfört. Utgående från detta anser Skolinspektionen att de utvecklingsområden som identifieras i rapporten också kan gälla andra skolor. Skolinspektionens granskning visar att studie- och yrkesvägled- ningen är lågt prioriterad i de granskade skolorna. Enligt Skolinspek- tionen har det som enligt de nationella styrdokumenten ska vara allas ansvar blivit ingens ansvar i den enskilda skolan. Eleverna får inte studie- och yrkesvägledning kontinuerligt under sin utbildning och studie- och yrkesvägledningen betraktas inte som hela skolans ansvar. Huvudmannen lämnar över ansvaret för vägledningen till rektorn som i sin tur lämnar vidare till studie- och yrkesvägledaren. Skolor och huvudmän saknar system för att planera, följa upp och utveckla studie- och yrkesvägledningen. Skolans insatser utvärderas inte i för- hållande till elevernas behov och efterfrågan. Bristen på aktiv styrning får konsekvenser för studie- och yrkesvägledningen på skolorna och i förlängningen för elevernas rättigheter. Verksamheten begränsas ofta till enskilda satsningar inför gymnasievalet. Skolans uppdrag är att bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund, eftersom det har visat sig att sådana faktorer påverkar och begränsar elevers val. Skolan behöver synliggöra mönster som kan påverka gymnasievalet, men också uppmärksamma eleverna på hur dessa mönster åter- speglas i arbetslivet och behandla frågor i undervisningen som till exempel diskriminering på arbetsmarknaden och löneskillnader mellan kvinnor och män. Ingen skola i granskning hade dock formule- rat konkreta mål för skolans arbete med att motverka traditionella könsmönster eller för att bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund.13 I sin granskning konstaterar Skolinspektionen att studie- och yrkesvägledningen i har ett starkt fokus på informa- tion och vägledning inför elevernas gymnasieval i årskurs 9 och har organiserats på ungefär samma sätt . Eleverna ställs dock inför avgörande val än i årskurs 9. Det fria skolvalet gör det möjligt för elever och vårdnadshavare att välja 13 Skolinspektionen (2013). Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning skola redan i årskurs 1 och nya meritvärderingsregler för högskolan kan kräva att eleverna börjar planera sin utbildning redan i grund- skolan för att ha en chans att konkurrera om de mest attraktiva högskoleutbildningarna. Till exempel kan språkvalet i årskurs 6 bli ett viktigt beslut för framtiden och fördjupade studier i språk och matematik kan ge extra meritpoäng som kan bli avgörande i kon- kurrensen till gymnasieskolan. Också valet av yrkesprogram eller högskoleförberedande program i gymnasieskolan innebär att eleven måste ta ställning till framtiden efter gymnasieskolan redan vid gymnasievalet.14 Enligt läroplanerna ska studie- och yrkesvägledaren, eller den per- sonal som fullgör motsvarande uppgifter, vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.15 Av de 34 skolor som ingick i Skolinspektionens granskning fanns det enbart tre skolor där studie- och yrkesvägledaren arbetade på rektorns initiativ med att kompetensutveckla övrig personal och fungera som ett stöd för lärar- nas studie- och yrkesorienterande insatser.16 I och specialskolan ska eleverna i ämnet samhälls- kunskap, och inom grundsärskolan i samhällsorienterade ämnen, ges möjlighet att utveckla grundläggande kunskaper om arbetsliv och yrken. Enligt Skolinspektionens granskning samarbetar studie- och yrkesvägledare dock sällan med lärare i samhällskunskap, trots att innehållet i undervisningen har en tydlig koppling till skolans studie- och yrkesvägledande uppdrag. När skolan inte förebereder eleverna kontinuerligt att själva ta ansvar för sin egen framtid och hantera kommande valsituationer blir vissa elever och elevgrupper mer sårbara än andra. Enligt Skol- inspektionen finns det anledning att anta att elevernas sociala bak- grund gör dem olika väl förberedda för den komplexa verklighet med snabb förändringstakt som läroplanen beskriver. Skolinspektionen konstaterar en bristande kunskap i de skolor som ingick i granskningen om de mål som finns för studie- och yrkes- vägledningen. En slutsats i granskningen är att skolor och huvudmän 15Avsnitt 2.6 i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, läroplanen för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall och läroplanen för grundsärskolan. 16Skolinspektionen (2013). Kvalitetsgranskning, rapport 2013:5. Studie- och yrkesvägled- ning i . Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning behöver se studie- och yrkesvägledningen i ett längre perspektiv, där vägledningen i kan få konsekvenser längre fram och vara av betydelse för ungdomars karriärer och livsval. publicerade sitt betänkande.17 Där konstateras bl.a. följande: Att välja program till gymnasieskolan är ett viktigt men svårt val för en ung person. För att vara väl förberedd för valet behöver en elev i grund- skolan tidigt utveckla kunskaper om arbetslivet och olika yrkesområden samt få vägledning i den konkreta valsituationen. Utredningen konstaterar att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet och om vilka jobb som finns be- höver förbättras. Enligt yrkesprogramsutredningen behöver större och mer genom- gripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i en grundligare analys än vad som varit möjlig att genomföra inom ramen för uppdrag. Utredningen före- slår därför att en ny statlig utredning får i uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i grundskolan.18 om studie- och yrkesvägledning Utredningens bedömning: En särskild utredare bör tillsättas med uppdrag att föreslå åtgärder för att öka elevernas tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför framtida studie- och yrkesval kan tillgodoses. Skälen för utredningens bedömning Utredningen anser – i likhet med yrkesprogramsutredningen – att en särskild utredning behöver tillsättas för att föreslå åtgärder som ska öka elevernas tillgång till studie- och yrkesvägledning. har en viktig uppgift när det gäller att stödja elever. Studie- och yrkesvägledaren kan bland annat bidra till att Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning skapa ökad motivation hos eleverna att nå kunskapsmålen och be- tona betydelsen av närvaro för att kunna uppnå dessa. En föränderlig efterfrågan på arbete och en snabb teknisk ut- veckling i samhället innebär att allt fler människor lever liv där perio- der av arbete åtföljs av perioder i utbildning. Samtiden utmärks av ett stort informationsflöde, stora individuella valmöjligheter, men också krav på att kunna planera, välja och välja om samt att vara flexibel. Fler val för den enskilde individen medför en ökad risk för att resurssvaga elever inte kommer att kunna välja på samma villkor som resurs- starka. Det här ställer i sin tur krav på att skolans studie- och yrkes- vägledning är anpassad för att möta elevernas behov. Om den ökade valfriheten ska innebära ökade möjligheter för alla elever behöver skolorna arbeta aktivt för att motverka begränsningar utifrån elever- nas sociala bakgrund.19 Det betyder inte att skolorna ska tala om för eleverna vad de ska välja, utan att de ska arbeta med att rusta eleverna för att själva kunna hantera valsituationer. Tillgången till studie- och yrkesvägledare är dock mycket be- gränsad på majoriteten av landets grundskoleutbildningar. har inte enbart betydelse för att främja närvaro och utredningen anser att bristen på tillgång till sådan kompetens är så allvarlig att det behöver tillsättas en kommitté som utreder hur situationen kan förbättras. 11.6Utredningens förslag om studie- och yrkesvägledning Utredningens förslag: Studie- och yrkesvägledaren, eller den per- sonal som fullgör dennes uppgifter, ska uppmärksamma elever som är frånvarande från den obligatoriska verksamheten i sådan omfatt- ning att frånvaron riskerar att ha negativ inverkan på elevens ut- veckling mot utbildningens mål och informera och vägleda dessa elever inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen. 19 Skolinspektionen (2013). Motivation till närvaro – studie- och yrkesvägledning Skälen för utredningens förslag Alla elever har rätt att få tillgång till vägledning inför sitt framtida studie- och yrkesval. Skolan behöver ha som målsättning att förbe- reda eleverna med nödvändiga kunskaper och tillräcklig handlings- beredskap för att kunna göra välgrundade val och . För eleverna är det en process att tillägna sig de kun- skaper och den kompetens som krävs för att kunna genomföra beslut, hantera övergångar mellan olika faser i livet och fatta med- vetna och väl underbyggda studie- och yrkesval. Därför tar ett så- dant arbete tid och måste få ta tid.20 behöver därför vara väl integrerad i skolans arbete och vara till- gänglig för eleverna under hela deras skoltid. Utredningen anser att arbetet med vägledning enligt 2 kap. 29 § skollagen också bör inriktas mot den undervisning som eleven fak- tiskt deltar i. Det finns elever som har behov att få vägledning i sitt pågående skolarbete. En sådan vägledning torde bidra till en ökad känsla av delaktighet i den egna rätten till utbildning. Vidare kan sådan personal som omfattas av bestämmelsen ges i uppgift att verka för att främja närvaron i skolan. Utredningen ser ett problem med att tillgången till studie- och yrkesvägledning är mycket begränsad och sällan förekommer i de lägre stadierna i skolan. Utredningen har haft kontakt med skolor som har tagit ansvar för att elever i alla stadier ska ha en reell tillgång till studie- och yrkesvägledare.