sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — De tidigare progno- serna utgick från att EU:s reglering av asylmigrationen skulle kunna upprätthållas trots ett ansträngt läge. kunde inte använda tidigare erfarenheter i prognosarbetet. Ovissheten var stor kring EU:s och medlemsländernas agerande, vilket gjorde att det inte var möjligt att dra några egentliga slutsatser om vilka effekter det skulle få för migrationen till . oktober- prognos 2015 baserades i stället på ett antal scenarier och tre beräk- ningsalternativ som exempel på möjliga utvecklingar.104 Prognosen fokuserade på det mycket ansträngda läget, där myndighetens ordinarie kapacitet och beredskap inte längre skulle räcka till för att säkerställa ett ordnat mottagande av nya asylsökande. Situationen var liknande för kommunernas mottagande av ensam- kommande barn. konstaterade att boendeplatserna för asylsökande skulle ta slut och att myndigheten behövde bistånd från andra samhällsaktörer för snabbt ta fram ett stort antal tillfälliga boendelösningar. Prognosen klargjorde också situationens avgörande påverkan på de statliga anslagen. 104Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 144–145. Myndigheternas beredskap och hantering Boende och registrering prioriterades togs flera beslut för att möta den kraftiga ökningen. 105 Prioriteringarna var: boende för asylsökande, registrering av nya asylsökande, att upprätthålla snabbprocessen för ärenden med omedelbar verk- ställighet, inklusive återvändande och beslut i Dublinärenden. Aktiviteter som kompetensutveckling och kvalitetsuppföljningar prioriterades bort. Resurser överfördes till att registrera ansökningar från andra delar av verksamheten (annan tillståndsprövning än asyl, förvaltningsprocess, förvar, asylprövning och mottagningsverksam- het). Personal som arbetade med asylprövning sattes in att hantera mottagningsfrågor. Likaså stöttade mottagningspersonal i arbetet på ansökningsenheter. personal fanns på stationer hade personal på plats på tågstationer och i hamnar när antalet människor på flykt började öka . hade t.ex. flerspråkig personal på plats på central- stationerna i , och . Personalen berättade för dem som anlände att de kunde söka asyl och om hur de kunde få boende.106 öppnades tillfälliga ansökningsfunktioner på befintliga mottagningsenheter och kunde – för- utom på de ordinarie orterna , , , , 105Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. 106Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. webbplats, //Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv- 2015/2015-09-11-Migrationsverket-pa-plats-pa-tagstationer.html Myndigheternas beredskap och hantering , , , och – även ta emot ansök- ningar i , , , , , , , , , och Örebro.107 Sammanlagt kunde ansökningar lämnas in vid ett 40-tal enheter på olika orter . var flera tusen asyl- sökande oregistrerade under uppemot . var registreringen av asylsökande åter i balans.108 Mobila team och kontor använde mobila team (personal som reser ut för verksamhet motsvarande den som utförs i myndighetens receptioner eller för att genomföra utredningar i anslutning till boendena) . Dessutom driftsatte två husbilar med två arbetsstationer vardera, så kallade mobila kontor. gavs regionchefer enligt beslut av operativa chefen möjlighet att fatta beslut om ett mycket förenklat ansökningsförfarande vid mottagningsenheterna. Det förenklade förfarandet skulle gälla både vuxna, barn i familj och barn utan vårdnadshavare, men så långt som möjligt skulle ordi- narie standard hållas beträffande barn utan vårdnadshavare.110 För- farandet blev mer kortsiktigt inriktat på att enbart registrera asylsökande och ta fingeravtryck och fotografi. Den information som varit kopplad till ansökningssamtalet skars ner. Infor- mation lämnades kortfattat om boende, vård och ekonomi. Mer information lämnades vid gruppinformationer men dessa infor- 108Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. 109Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 46. 110Migrationsverket, operativa chefens uppdrag, protokoll , A-74/2015. Myndigheternas beredskap och hantering mationer kunde bli försenade på grund av det ansträngda läget. Det förenklade förfarandet användes till den 11 januari 2016.111 Antalet inskrivna hos fortsatte öka och var cirka 182 000 personer. Det var mer än dubbelt så många som året innan.112 bodde ungefär 53 000 i anläggningsboende (ABO), 24 000 i eget boende (EBO) och 2 500 i övrigt boende, vilket fram- för allt är ensamkommande barn i hem för vård och boende (HVB). var antalet 101 000 i ABO, 48 000 i EBO och 33 000 i övrigt boende. Den stora ökningen av boende i anlägg- ningsboende ägde rum – antalet som bodde i ABO fördubblades (från 50 600 till 101 000) från till den 31 december 2015.113 upplevde att det fanns ett stort fokus på antalet boendeplatser. ställde ofta frågan om och i så fall när platserna skulle ta slut. kunde inte förutse tillgången på boendeplatser. Behovet av platser ändrades kontinuer- ligt och det tillkom nya boendeplatser. Det var därför omöjligt för att kunna ge ett svar i förväg på frågan när platserna skulle ta slut.114 För att åstadkomma fler platser beslutade att ändra kraven på t.ex. boendeyta per person. Totalt gav optimeringen ungefär 8 000 platser, varav 2 000–3 000 var lägenhetsboenden och 5 200 var tillfälliga upphandlade boenden. Optimeringen innebar att man frångick normala riktlinjer om t.ex. att endast familjer ska bo 112Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 40–41. 113Migrationsverkets webbplats, //Statistik/ Oversikter-och-statistik-fran-tidigare-ar/2015.html. Myndigheternas beredskap och hantering tillsammans och att olika språkgrupper och religioner inte ska blan- das i samma lägenheter.115 använde sig av kom- munala evakueringsplatser för att ordna boenden. Boendeplatserna var placerade i t.ex. idrottshallar eller hotell. Evakueringsplatserna anskaffades genom kontakt med kommunen och kommunen ansva- rade för driften av boendet. användes ungefär 6 000 kommunala evakueringsplatser.116 Boende i statliga lokaler bidrog Kriminalvården, Försvarsmakten och MSB med platser. Till exempel upplät Kriminalvården tre av sina anstalter i för bostäder och Försvarsmakten bidrog med cirka 400 platser. Det fördes diskussioner med andra statliga myndigheter. Sammanlagt tillkom ungefär 750 platser genom boende i MSB:s, Kriminalvårdens och Försvarsmaktens lokaler.117 Regeringen fattade beslut om att ge Migrations- verket i uppdrag att, med stöd av MSB, och länsstyrelserna, uppföra och förvalta tillfälliga asylboenden i form av tält.118 ställde en begäran till MSB att införskaffa, uppföra och förvalta asylboenden. MSB skulle särskilt prioritera tältalternativet. Målet var att totalt 50 000 boende- platser skulle tillkomma genom begäran från MSB men resultatet blev få platser. Det berodde enligt dels 115Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 45. 116Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 45. I MSB:s nationella lägesbilder uppgavs dock att antalet platser var som mest 8 000. 117Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 45–46. 118Regeringsbeslut Ju2015/07557/SIM (). Myndigheternas beredskap och hantering på svårigheter att hitta lämpliga platser för tältlägren, dels på att bygglovsprocessen drog ut . Kostnaden för tältlägren blev betydligt högre än upphandlingen av t.ex. tillfälliga boenden. 3 000 boendeplatser i tältläger skulle enligt kosta 610 miljoner kronor.119 ansåg aldrig att tält var en bra boendelösning och hade , med utgångspunkt i en genomförd inven- tering, kunskap om att det inte fanns så många tält tillgängliga i Sverige.120 EU-medel till bl.a. boende ansökte på uppdrag av regeringen om medel för bistånd vid nödsituation från EU:s asyl-, migrations- och integra- tionsfond. Biståndet kunde användas för att finansiera boende för asylsökande.121 kunde inte längre garantera boende för alla asylsökande eftersom boendeplatserna tog slut. Situationen löstes bl.a. genom att asylsökande fick sova i Migrations- verkets receptioner.122 uppgav att de trots stora ansträngningar att hitta boende eller åtminstone tak över huvudet till alla inte lyckades med det . meddelade på sin webbplats att myndigheten inte kunde erbjuda boende för den som sökte asyl.123 tvingades lämna besked till 232 personer om att det inte fanns någon plats för dem i ett boende. Ett trettiotal av dessa sov utanför i mellan den 19 och 20 november 2015.124 119Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 45–46. 121Regeringsbeslut Ju2015/08363/SIM (). 122Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. webbplats, //Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv-2015/2015-11- 19-Migrationsverket-kan-inte-langre-erbjuda-boende-till-alla-asylsokande.html Myndigheternas beredskap och hantering Tid till anvisning av ensamkommande ökade Det är som fattar beslut om anvisning av kommun till ensamkommande barn. Tiden från att barnet lämnat in sin ansö- kan om asyl till dess att en kommun anvisades ökade . Den genomsnittliga tiden var 2015. Det kan jämföras med 2014 då den genomsnittliga tiden var . var den genomsnittliga tiden 13,5 dagar.125 Att barnet fick en anvisningskommun innebar dock inte att han eller hon flyttade från ankomstkommunen. Många kommuner dröj- de med att hämta barnen i ankomstkommunerna och de blev därför kvar där längre än vad diagrammet ovan visar (se vidare avsnitt 4.8). Ett sätt för att hantera situationen när många väntade på att få registrera sin asylansökan var att öppna en tillfällig vänthall vid . 125 Skriftlig information . Myndigheternas beredskap och hantering Efter gränskontrollernas införande var registreringen av asylansökningar koncentrerad till de orter där de sökande gav sig till känna, främst . hade Migrations- verket kunnat fördela ansökningarna över landet.126 Förhållandena vid kontor i var vid tid- punkten för införandet av gränskontrollerna redan ansträngda med mycket folk i receptionen. ankomstboende i var också fullt. Både sökande som bott på ankomstboendet och andra sökande som inte hade något boende väntade på bussar. När gränskontrollen infördes körde polisen bussar med asylsökande in på tomt. Därefter bevakades fastigheten av polisen. Sammantaget fanns hundratals människor stående på parkeringsplatsen, i boendet och vid Migra- tionsverkets kontorslokaler. De som befann sig inom Migrations- verkets kontorsfastighet kunde sannolikt uppleva att de inte hade möjlighet att lämna området utan att riskera att polisen skulle direkt- avvisa dem. regionchef i Syd hade kontakt med regionledning i Syd med anledning av situatio- nen.127 Mot denna bakgrund slöt avtal om att få använ- da som en gränsnära ankomstplats. användes som vänthall för människor som vid gränskontrollerna hade uppgett att de ville söka asyl i . Polisen körde de asylsökande till mässhallarna från Hyllie, Lernacken, och . När de sökande kom till fick de uppge namn, medborgarskap, ålder och vilket språk de talade.128 bedömde att det var nödvändigt att öppna eftersom det på grund av den annalkande vintern behövdes väntrum inomhus för de personer som väntade på att få registrera sin ansökan om asyl. fick besked från att de inte kunde erbjuda fler lokaler som väntrum och valde att hyra för att människor skulle få vänta inomhus. //Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv-2015/2015-11- 19-Malmomassan-vanthall-for-asylsokande.html Myndigheternas beredskap och hantering god och arrangemanget fungerade som myndigheten hade avsett. Väntetiden blev dock längre och som mest befann sig 1 100 personer på . Eftersom inte tillät att Migrations- verket placerade sängar i lokalen lade man i stället ut liggunderlag.129 Somliga sökande fick vänta i innan de fick sin ansökan registrerad och kunde åka vidare till ett boende ute i landet.130 Sjukvårdande personal från fanns på plats i mäss- lokalen i ett tidigt skede. I fanns sjukvården på Malmö- mässan. Därefter fick en lista med krav från sjuk- vården som av arbetsmiljömässiga skäl skulle uppfyllas och därefter försvann sjukvårdspersonalen från . Volontärer från Röda korset fanns kvar. När sjukvården försvann från såg personal till att behövande kom till sjukhus eller vårdcentral och att apoteksvaror kunde hämtas ut.131 Migrations- verket hade personal runt. De asylsökande fick frukost, lunch och middag inne i mässhallarna. delade även ut mat nattetid.132 Enligt hindrade de ingen från att lämna Malmö- mässan. Däremot har en förståelse för att människor upplevde att de var fast inne på Malmömässan.133 Av säkerhetsskäl var det enligt nödvändigt att ha dörr- vakter vid in- och utgång och utanför stod polisbilar och där fanns uniformerade poliser som övervakade ordning och säkerhet.134 Innan gränskontrollerna infördes skjutsade asyl- sökande med buss till olika ansökningsenheter i landet för registre- ring i syfte att avlasta framför allt mottagningsenheten i . Efter att ha rest från stannade man ofta i t.ex. . Övernattning kunde ske vid något av boenden, exempelvis i tillfälligt anläggningsboende i eller Väst- 130Skriftlig information och . //Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv-2015/2015-11- 19-Malmomassan-vanthall-for-asylsokande.html Myndigheternas beredskap och hantering berga eller om det fanns plats vid eget ankomst- boende i . åkte de asylsökande till eller för att få sin ansökan registrerad. Det var inte alltid som man visste vilket boende som skulle ta emot när resan påbörjades.135 destinerade vissa bussar direkt till ett boende. Vid vissa boenden kunde sedan skicka personal med mobil apparatur för att registrera asylansökan i boendet. I andra fall, vilket var vanligast, fick de sökande åka till en ort där hade möjlighet att registrera ansökan vid en ansökningsenhet eller ansökningsfunktion.136 fick stöd från andra myndigheter fick stöd av MSB . fick hjälp av MSB i arbetet med att organisera krisledningsarbetet. En operativ ledningsstab inrättades med syfte att ge ytterligare stöd i beslutsfattandet när det kom som flest asylsökande.137 Det var som tog initia- tivet till att få stöd från MSB. MSB:s stöd till uppbyggnaden av en ledningsstab fungerade bra.138 MSB hade också en funktion med samverkanspersoner på plats vid i från den 1 okto- ber 2015. Samverkanspersonerna representerade MSB och avsåg att underlätta arbetet mellan staberna på och och att stödja med kunskap om andra aktörers ansvarsområden.139 Vidare gav MSB stöd till med logistiker för att kartlägga processerna för registreringen av asylsökande och för att hjälpa till att effektivisera verksamheterna i och . Därutöver gav MSB stöd till i med ett logistikteam. Skriftlig information och . Skriftlig information och . 137Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. 139MSB (2016). Rapportering av MSB:s uppdrag från regeringen avseende flyktingsituationen, s. 8. Myndigheternas beredskap och hantering stöd från MSB med en expert för att samordna resurser från fri- villigorganisationer . Vidare fick stöd till boendesamordning 2016 och centralt fick stöd till samordning av myndighetens personalresurser 2016.140 MSB:s stöd fungerade bäst för när det gällde frågor av mer strategisk karaktär.141 Stöd från andra myndigheter fick dessutom stöd med personal från andra myn- digheter . Inlån av personal från andra myndig- heter betraktades som en nödlösning i akuta fall under en begrän- sad tid. Ett 20-tal myndigheter tillfrågades om de kunde låna ut personal och fanns ungefär 100 personer från bl.a. För- svarsmakten, Kriminalvården, och ett antal läns- styrelser på . hade Migrations- verket ungefär 75 personer inlånade från andra myndigheter.142 Försvarsmakten bistod genom att delta i regionala staber och på vissa enheter med arbetsuppgifter som inte innebar myndighets- utövning. tog in personal från i sin stab och satt själva med i stabsorganisation.143 lämnade löpande information till MSB:s nationella lägesbilder och deltog i de nationella samverkanskonferenser och andra särskilda möten som leddes av MSB . Migra- tionsverket och MSB hade löpande kontakter . Migra- tionsverket hade en stående punkt på de nationella samverkans- konferenserna . 140MSB (2016). Rapportering av MSB:s uppdrag från regeringen avseende flyktingsituationen, s. 11. 142Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 127. webbplats, //Nyhetsarkiv/Nyhetsarkiv- 2015/2015-11-26-Migrationsverket-lanar-personal-fran-andra-myndigheter.html Myndigheternas beredskap och hantering arbete förutsätter samverkan. ökade samarbetet med andra myndigheter, bl.a. med , kommuner, länsstyrelser, Försvarsmakten och ().144 deltog även i många möten med SKL och uppfattade att SKL hade svårt att samordna sina medlemmar.145 Samarbetet med länsstyrelserna varierade. i tog tidigt initiativ till att samordna aktörer inom länet, medan t.ex. intog en mer passiv roll.146 Enligt fungerade samverkan mellan olika aktörer dåligt . Många privatpersoner vände sig till och ville hjälpa till med boenden, kläder och andra saker. hade inga administrativa möjligheter att ta emot den sortens hjälp.148 Handläggningstiden från ansökan till beslut för det totala antalet avgjorda asylansökningar ökade . Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsärenden från ansökan till beslut var , vilket var en ökning . Framför allt skedde en ökning av antalet dagar från ansökan till utredning. var den genomsnittliga tiden från ansökan till utredning . hade den varit . Den genomsnittliga handläggningstiden från ansökan till beslut för ensamkommande barn var 2015, att jämföra 2014. 144Migrationsverket (2016). Årsredovisning 2015 , s. 19. 149Avsnittet bygger på (2015). Årsredovisning 2014 , s. 51. (2016). Årsredovisning 2015 , s. 21, 26–27, 40–41. Myndigheternas beredskap och hantering avgjorde fler asylansökningar 2015 jämfört med , 58 800 jämfört med 53 2014. fattade beslut i knappt 4 700 ärenden som rörde barn som kommit till utan vårdnadshavare, vilket var 400 fler än 2014. Produktiviteten var lägre jämfört och gick ned . Antalet avgjorda ärenden per årsarbets- kraft gick ned från 2014 till 2015. Kostnaden per avgjort ärende ökade från 2014 till 2015. Antalet inskrivna hos fortsatte öka och var ungefär 182 000 personer. Det var mer än dubbelt så många som året innan (79 000). Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet fortsatte att minska och var () på grund av den kortare vistelsetiden för personer med uppenbart ogrundade ansökningar och vistelsetiden för personer som har återvänt med beslut om omedelbar verkställighet. 4.3Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) MSB bildades och ersatte Krisberedskapsmyn- digheten, och Styrelsen för psykologiskt för- svar som lades ner . Myndighetens verksamhet regleras i förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap. MSB:s ansvar och verksamhetsområde Enligt sin instruktion har myndigheten ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Bland annat nämns natur- olyckor, utsläpp av farliga ämnen, samarbete med räddningstjänsten samt olycks- och skadeförebyggande åtgärder. MSB ska kunna bistå svenska medborgare utomlands och företräda det civila försvaret på central nivå. Dessutom har MSB uppdrag inom området it- och informationssäkerhet. Myndigheternas beredskap och hantering Instruktionen betonar MSB:s stödjande roll. MSB ska utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder. Det innebär att myndigheten ska arbeta med samordning mellan berörda aktörer i samhället för att förebygga och hantera olyckor och kriser, bidra till att minska konsekvenser av olyckor och kriser, följa upp och utvärdera samhällets krisberedskapsarbete, och se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom myndig- hetens ansvarsområde. Förebyggande och förberedande arbete MSB ska i samverkan med myndigheter, kommuner, landsting, organisationer och företag identifiera och analysera sådana sårbar- heter, hot och risker i samhället som kan anses vara särskilt allvarliga. Myndigheten ska vidare tillsammans med de ansvariga myndig- heterna genomföra en övergripande planering av åtgärder som bör vidtas. Myndigheten ska värdera, sammanställa och rapportera resul- tatet av arbetet till regeringen. Myndigheten ska även genomföra övningar inom krisberedskaps- området. Myndigheten ska vid behov stödja i utbildnings- och övningsverksamheten inom krisberedskapsområ- det. Stöd och information vid olyckor och kriser MSB har uppgifter vid en pågående olycka eller kris. Enligt instruk- tionen ska MSB ha förmågan att bistå med stödresurser i samband med allvarliga olyckor och kriser samt stödja samordningen av berörda myndigheters åtgärder vid en kris. Myndigheten ska se till att berörda aktörer vid en kris får tillfälle att samordna krishante- ringsåtgärderna, samordna information till allmänhet och media, effektivt använda samhällets samlade resurser och internationella förstärkningsresurser, och samordna stödet till centrala, regionala och lokala organ i fråga om information och lägesbilder. Likaså ska MSB ha förmågan att bistå med underlag och information i samband med allvarliga olyckor och kriser. Myndigheternas beredskap och hantering MSB har inte enbart förebyggande uppgifter eller uppgifter under en pågående situation, utan ansvarar även för att samla in erfarenheter och lärande efter inträffade olyckor och kriser. Myndigheten ska följa upp och utvärdera krisberedskapen och bedöma om vidtagna åtgärder fått önskad effekt samt utveckla metodik och kompetens inom krisberedskapsområdet. Målen för vår säkerhet och för krisberedskapen MSB utgår i sitt arbete från de mål för vår säkerhet som har fattat beslut om och som gäller för hela det offentliga åtagandet. 1.att värna befolkningens liv och hälsa, 2.att värna samhällets funktionalitet och att 3.värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter.150 Regeringen förtydligade målen för krisberedskapen i budgetpropo- sitionen (prop. 2015/16:1) utifrån ett förebyggande respek- tive hanterande perspektiv. Målen för krisberedskapen är: Att minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet. Att värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissitua- tioner inträffar. I syfte att vidga synsättet på vad en kris eller olycka tog MSB fram skriften Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar. Samhällsstörning avser enligt MSB de företeelser och händelser som hotar och ger skadeverkningar på det som ska 2009/10:124, Samhällets krisberedskap - stärkt samverkan för ökad säkerhet. Myndigheternas beredskap och hantering skyddas i samhället. Vad som är skyddsvärt definieras utifrån målen för vår säkerhet. Enligt MSB är syftet med begreppet att skapa bättre förutsätt- ningar för samordning och inriktning vid andra typer av händelser än de som ryms inom ramen för olyckor, kriser och krig, liksom vid händelser med olika allvarlighetsgrad och omfattning.151 tog MSB fram en övningsinriktning för tvärsektoriella övningar på nationell och regional nivå 2014–2016. Den riktade sig till myndigheter som har ett särskilt ansvar för krisberedskapen enligt krisberedskapsförordningen, alltså de myndigheter som anges i bilaga till förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. I tvärsektoriella övningar övas framför allt myndig- heternas förmåga att samverka och tillsammans hantera konse- kvenserna av en allvarlig händelse eller en kris.152 genomförde MSB samverkansövningen SAMÖ Fokus, inriktad på kommunikation inom krisberedskapssystemet vid en nationell kris. SAMÖ 2007 hade visat på tydliga samordnings- brister mellan olika aktörer. Utvärderingen av SAMÖ 2014 pekade på att krisberedskapssystemets förmåga att kommunicera under kris hade utvecklats på flera punkter, t.ex. vad gällde koordinering, syfte och mål.