sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — I delar av bidrar ett snabbt ökande besökstryck och städer under snabb förvandling till att folkopinioner vänds emot fortsatt tillväxt inom turism. , , och är exempel på platser där den egna befolkningen på olika sätt reage- rat på och agerat mot turismen. I står flera små kommuner utan verktyg att möta den stora mängden besökare, och trycket ökar nu från landets invånare på åtgärder för att stävja turismen, ge landsbygden förutsättningar att hantera de utmaningar som följer med turismen samt att se till att den ekonomiska nyttan sprids till fler. Kopplat till social hållbarhet finns också besöksnäringens mer operativa samarbete med civilsamhället, inte minst eftersom besöks- mål och evenemang bärs upp av ideella krafter. I kapitel 11 om kulturturism utvecklas resonemangen om det ideella arbetets betydelse, och de utmaningar som finns att skapa ekono- misk hållbarhet i detta. En fråga som har aktualiserats påtagligt är säker- het och säkerhet kopplad till turism i synnerhet. Social hållbarhet innebär att boende, besökare och anställda ska kunna känna sig trygga på destinationer och i besöksnäringens företag. görs omfattande globala, nationella och lokala ansträngningar för att bland annat stävja terror och hålla en hög säkerhet inom transporter, men det handlar också om andra hot, såsom rån och stölder, it-säker- het och betallösningar, sexualbrott, våld och hot om våld. Arbetet kommer med all sannolikhet att behöva intensifieras och syste- matiseras framöver. Ytterligare en dimension av social hållbarhet är tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Tillgänglighet signalerar att alla är välkomna. Trots att frågan är långt ifrån ny är fortfarande många besöksmål och anläggningar i besöksnäringen dåligt tillgänglighets- anpassade. Ett stort problem, enligt DHR1, är att besöksnäringens företag i låg utsträckning informerar om vare sig brister i tillgäng- lighet eller vilka anpassningar som erbjuds. Information om förut- sättningarna vid besöksmålet är avgörande för val av destination för 1 Inspel från DHR – samhälle utan rörelsehinder. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge en person med funktionsnedsättning och med modern teknik finns goda möjligheter för företagen att informera och därigenom öka sin konkurrensförmåga. Strategiskt arbete med tillgänglighet är också en viktig del av innovationsprocessen, eftersom innovationer som ger nödvändig tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning gör produkter och destinationer bättre för alla besökare, inklusive den växande målgruppen äldre besökare. Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål och det Generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för miljöarbete nationellt, inom EU och inter- nationellt. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och är en utgångspunkt i det nationella genom- förandet av Agenda 2030. Miljömålssystemet är uppbyggt av ett Generationsmål, sexton miljökvalitetsmål och ett antal etappmål. Merparten av miljökvalitetsmålen har tydlig bäring på turism och besöksnäring och i flertalet mål ingår också de för besöksnäringen viktiga kulturmiljöaspekterna. Klimatarbetet drivs inom ramen för miljömålssystemet och ny- ligen beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag, nya klimatpolitiska mål och ett klimatpolitiskt råd. Klimat- utmaningarna är globala, och en utvecklad global turism kräver forskning och kunskapsutveckling, dialog, politik och insatser som främjar en hållbar utveckling. De samlade utsläppen av koldioxid måste minska, och såväl företagande som konsumtion inom turism måste ske på ett ansvarsfullt sätt. Här finns stora utmaningar eftersom en ökad turism i de flesta fall innebär ett ökat resande. 2017 har av FN utsetts till International Year of Sustainable Toursim for Development, och arbetet leds av den internationella organisationen , som är ett av . UNWTO till- handahåller bland annat definitioner och kunskapsunderlag om håll- bar turism och är en arena för ett globalt samtal i dessa frågor. FN- organet tillhandahåller vägledning och verktyg för hållbart utvecklingsarbete i kulturmiljöer. GSTC () är en global organisation som tillhandahåller system för arbete, mätning och uppföljning av hållbar turism. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge finns program för hållbar turism, inklusive systemet ETIS med indi- katorer för hållbar turism. har även ställt sig bakom Policy Statement som antog och som bygger hållbarhetsperspektivet.2 I har genomförts en satsning på ett kvali- tets- och hållbarhetssystem för besöksnäringen Swedish Welcome3. Systemet som finansierats genom offentliga utvecklingsmedel erbjuder vägledning för företag inom turism och har varit uppskattat av de företag som deltagit. Det finns exempel på företag som kan visa både miljömässig och ekonomisk nytta av de insatser som gjorts, vilket tydliggjorts i inspelen till i utredningen. En stor utmaning har varit att skapa en fungerande affärsmodell för systemet, vilket i sig är en illustration över svårigheten att utveckla hållbart företagande. Därutöver finns andra system som syftar till kvalitetssäkring, håll- bar utveckling eller en kombination av dessa, för antingen destinatio- ner, företag eller bådadera. arbetar med att sammanfatta och beskriva dessa system. Certifieringar och kvalitets-system är dock inte hela nyckeln till hållbar utveckling, utan de ska ses som stöd för arbetet. Många små företag saknar resurser att delta i certifieringsarbete, men kan ändå behöva vara del av sammanhang där de får hjälp att utveckla sin verksamhet mot ökad hållbarhet i alla dess dimensioner. Det finns också mycket att lära av, och möjliga synergier med, våra nordiska grannländer inom området hållbar utveckling. tog beslut om att utarbeta en gemensam plan inom turism, och enligt ministerrådet kommer bland annat håll- barhet och digitalisering att ingå i planen. Sammanfattningsvis finns flera dimensioner av hållbar utveckling för besöksnäringen i bred bemärkelse och verktyg för hållbar turism i mer konkret bemärkelse, och det finns många kunskapsbärande parter. Hållbarhetsaspekterna måste ingå i alla delar av utvecklings- arbetet. Medvetenheten om detta är hög hos de allra flesta aktörer, men det finns också frågetecken hos regioner och företag kring vad hållbarhetsarbete innebär i praktiken, vilka krav och kriterier som bör gälla vid exempelvis projektstöd och destinationsutveckling, och en otydlighet om var som nation står i frågan om hållbar turism. 2OECD (2017): Policy Statement – Tourism Policies for Sustainable and Inclusive Growth. 3Swedish Welcome ägs och drivs av några regionala turismorganisationerna i samverkan. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge 4.3Smart samhällsbyggnad – smarta städer och smarta landsbygder Utredningen har haft utgångspunkten att hållbar utveckling av besöksnäring och turism i inte kan isoleras från andra utvecklingsområden kopplat till stads- och landsbygdsutveckling. En smart, hållbar, inkluderande miljö skapar attraktionskraft för många ändamål; företagande, innovationer, arbete, boende och besök, på ett integrerat sätt. Ett sätt att förstå vad det är som ska åstadkommas, och som kan fungera som stöd i arbetet med att sätta mål och priori- tera utvecklingsinsatser, är att utgå från definitionen av smarta städer, även om syftet är större än att enbart inkludera städer. Definitionen nedan, som beskrivs av , bedömer vi som väl formulerad och användbar: En smart hållbar stad är en stad som a) uppfyller behoven hos dess nuvarande innevånare, b) utan att kompromissa möjligheten för andra människor eller framtida generationer att uppfylla deras behov, och därmed inte överskrider lokala och planetära gränser, och c) där det stöds av Informations- och Kommunikationsteknologi (IKT).4 Uttrycket smart stad används i första hand inom just stadsutveck- ling. Vi har inte hittat någon liknande definition för landsbygds- utveckling, men har däremot under utredningen mött många före- trädare för såväl mindre städer som landsbygder som ställt frågan om varför inte landsbygder i lika hög grad kan vara smarta eller sträva mot att vara smarta. Utredningen ser inget hinder för det, utan kon- staterar att kunskapsfältet kring utveckling av smarta, hållbara, inklu- derande städer, och definitionen av smarta städer, fungerar som utgångspunkt för arbetet med hållbar turism och växande besöks- näring i hela , avseende såväl städer som landsbygder. pågår också politikutveckling avseende hållbara städer. I budgetpropositionen fastställde regeringen ett nytt övergripande mål för hållbara städer, där dessa beskrivs som inklu- derande och tillgängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö. 4 (2016): Digitalisering för ett hållbart klimat, Temarapport 2016:3, s. 57, (2015). Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge redovisa den nya politiken för hållbar stadsutveckling genom en strategi för Levande städer. 4.4Olika täthet ger olika förutsättningar Förutsättningarna för att bedriva verksamhet inom, eller arbeta med främjande relaterat till, turism och besöksnäring varierar beroende på var i landet och i vilken typ av miljö som verksamheten bedrivs, även om målet är detsamma – att utveckla smarta, hållbara miljöer för företagande, arbete, boende och besök. SKL delar in kommuner i tre övergripande kommun- grupper: a) Storstäder och storstadsnära kommuner, b) större städer och kommuner nära större stad samt c) mindre städer/ tätorter och landsbygdskommuner. Dessa tre kommuntyper är i sin tur indelade i undergrupper där gruppen mindre städer/tätorter och landsbygds- kommuner inkluderar undergruppen landsbygdskommuner med besöksnäring, som omfattar 15 kommuner. Dessa präglas av en hög andel besöksnäring, baserat på bland annat hotellövernattningar och omsättning inom detaljhandel, restaurang och hotell per invånare. Tanken med att särskilja dessa kommuner är att förutsättningarna antas vara annorlunda jämfört med övriga kommuner i gruppen sett till näringslivsutveckling och antal arbetstillfällen, enligt SKL.5 5 SKL (2017): Kommungruppsindelning 2017, omarbetning av Kommuner och Landstings kommungruppsindelning. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge Figur 4.1 kommungruppsindelning 2017, undergrupper Källa: Kommuner och Landsting (SKL). 4.5Stadens roll för besöksnäringens utveckling Storstäderna6 , och – där den sist- nämnda också är en del av den växande – har nyckelroller i besöksnäringen på flera sätt. De växer och utvecklas snabbare än övriga landet, med en tillväxt som inkluderar olika målgrupper och ändamål; att bo och arbeta, studera, driva företag, investera eller att besöka. Dessa städer har också stor betydelse som transportnav, genom flygplatser, hamnar och broförbindelser. Det är i hög grad till storstäderna som internationella besökare först kommer, även om det etableras direktflyg till flygplatser i landet och 6 Kommuner som enligt SKL:s gruppering har över 200 000 invånare i kommunens största tätort. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge inresande med buss, bil, tåg och båt sker längs hela svenska gränsen. Som huvudstadsregion intar en särställning, och skiljer ut sig från landet i övrigt avseende storlek, ekono- misk tillväxt och befolkningsutveckling. är, i egenskap av huvudstad, ansikte utåt i många officiella sammanhang och bidrar därmed till att profilera hela landet. De kommersiella övernattningarna i storstadsregionerna stod för av samtliga kommersiella övernattningar i landet, en ökning från 2015. I registrerades 13,4 miljoner kommersiella övernattningar , i 9,8 miljoner och i 5,9 miljoner.7 Städernas attraktionskraft som besöksmål skapas genom arkitek- tur, form och design, ett aktivt kulturliv, en hälsosam livsmiljö, attrak- tiva gång- och cykelstråk, natur- och kulturmiljöer, shopping, mat, nöjesliv, livsstil och näringsliv, områden som alla i hög utsträckning bidrar till Sverigebilden. Den transportkapacitet, avseende såväl kollek- tivtrafik som gång- och cykelstråk, liksom den boendekapacitet och det utbud av restauranger och aktiviteter som finns i storstäderna är avgörande för förmåga att hantera det ökande flödet av inter- nationella besökare som vill uppleva . Det är ange- läget att dessa besökarflöden erbjuds smidiga transporter vidare ut i landet. Tendensen är att storstädernas besöksnäring växer snabbare än övriga landet, vilket innebär att insatser behövs som bidrar till en ökad spridning och till att länka samman storstäderna med övriga landet. På motsvarande sätt som storstäderna är nationella transportnav, kultur- och handelscentrum, gäller detta i ett regionalt perspektiv för de 21 större kommuner i som har mellan 40 000 och 200 000 invånare i kommunens största tätort – dvs. de mellanstora svenska städerna. I dessa städer finns ett stort utbud av boendealternativ, nöjes- och kulturliv, restauranger, shopping etc. Inte minst är de mellanstora städerna också betydelsefulla som transportlänkar mellan storstäder och landsbygder. Exakt vad denna länkfunktion innebär i form av potential för besöksnäringen är ett fält som vi ser behöva studeras ytterligare, i syfte att ge en bättre uppfattning om på vilka grunder besökare fattar olika rese- och kon- sumtionsbeslut på olika platser. Viss information ingår i de konsu- ment- och resvaneundersökningar som genomförs på uppdrag av 7 (2017): Fakta om svensk turism 2016. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge och , men en fördjupad analys med fokus på besöksnäring skulle vara värdefull. 4.6Turism och besöksnäring i landsbygder De mindre städerna och landsbygdernas betydelse för besöks- näringen och turismen i , i form av natur- och kulturmiljö- värden, är mycket stor. slutbetänkande betonar att det är viktigt med befolkade, aktiva och växande lands- bygder för att kunna nyttogöra dessa platsbundna resurser, både för att ta in i en biobaserad och fossilfri ekonomi och för att göra till en utvecklad besöksnation.8 De starkaste associationerna till som land är att det är ett vackert land med en unik orörd natur som är tillgänglig för alla, enligt Visit Sweden.9 Det är fullt möjligt att dra paralleller mellan natur- och kulturmiljöernas roll som ”råvara” för besöksnäringen och skogsråvarans eller järnmalmens roll för trävaru- respektive stål- industrierna. Den stora skillnaden är att inom besöksnäringen måste råvaran förädlas, säljas, konsumeras och behållas intakt på plats i den ursprungliga miljön. Det handlar om upplevelser inom exempelvis vintersport, vandring och cykling, skärgård och båtliv, jakt och fiske, upplevelser i vild orörd natur, mathantverk och måltider, norrsken, design och hantverk, slott och bruksmiljöer, författar- och konst- närskap, musik, motion och hälsa. I vissa kommuner, främst de 15 som SKL definierar som lands- bygdskommuner med besöksnäring, är besöksnäringen direkt av- görande för kommunens arbetsmarknad och livskraft.10 I dessa kom- muner märks också positiva effekter i form av ökad sysselsättning, större serviceutbud inom flera branscher, högre grad av nyföre- tagande och bättre dagligvaruhandel än vad som gäller för andra landsbygdskommuner. Vidare har de en lägre arbetslöshet bland unga, och en högre prisutveckling på småhus, enligt en jämförelse från SKL mellan besöksnäringskommuner och andra landsbygds- kommuner.11 8SOU 2017:1: Slutbetänkande av . 10Se figur 4.1. 11SKL (2016): Sammanställning av besöksnäringskommunernas nyckeltal. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge SOU 2017:95 Totalt sett är omsättning, förädlingsvärden, antal arbetstillfällen och tillväxt i besöksnäringen lägre i landsbygdskommunerna än i storstäderna. Det är dock viktigt att reflektera över besöksnäringens relativa roll, där varje enskild möjlighet att etablera ett företag eller att anställa fler personer i landsbygder har relativt större betydelse här än i de snabbväxande städerna. Ett förlorat arbetstillfälle är svårare att ersätta. Besöksnäringen bidrar även med kommersiell service som kommer inte bara besökare till del utan även lokalboende. Rätt hanterat kan utveckling av turism i landsbygder också bidra till skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer i så motto att efterfrågan på natur- och kulturupplevelser bidrar till ett intresse att förvalta dessa miljöer på ett hållbart sätt. En växande turism ger också möjligheter för markägare med verksamhet inom jord- och skogsbruk att bredda verksamheten. Cirka 5 500 av LRF:s cirka 70 000 medlemsföretag hade någon form av turismverksamhet. En analys av besöksnäringens roll i lokala ekonomier har gjorts i ”” där Region och Turism låtit utreda turismens betydelse i Funäs- fjällen och . Analysen bygger på företagsdata och företags- enkäter, och visar att den direkta effekten av turism som andel av näringslivets totala omsättning är i och i . Inklusive indirekta effekter ökar siffran med i båda dessa destinationer, till 74 respektive motsvarar 599 miljoner respektive 472 miljoner kronor i omsättning i respektive lokalekonomi.12 Besöksnäringen är således en näring som kan sägas bära dessa samhällens ekonomier. Den statliga utredningen i glesbygd13 och även Tillväxt- verket pekar på tydliga synergier mellan lokal service och turism i landsbygder. Det som är nödvändigt för att upprätthålla grundlägg- ande kommersiell service för boende och företagande, i form av drivmedelsstationer, dagligvaruhandel, post och apotek bidrar till attraktionskraft och grundläggande service för besökare. Omvänt medför ökat antal turister på en ort underlag för butiker, längre öppettider och utökade sortiment som gynnar lokalbefolkningen. ansvarar för Landsbygdsprogrammets insatsområde 12Nordanalys (2016): , En utredning av turismens betydelse i och . 13SOU 2015:35: Utredningen i glesbygd. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge för en utvecklad servicestruktur i gles- och landsbygder, med insatser inom utveckling av främst lokal kommersiell service.14 uppmuntrar innovativa angreppssätt, men ofta är de aktörer som söker servicestöden relativt traditionellt inriktade, och kopplingen till besöksnäringens företag saknas i hög grad. Utred- ningen ser att det vore intressant att pröva nytänkande servicelös- ningar i lite större skala, och att då involvera både företag i besöks- näringen och offentliga aktörer, till gagn för besökare och, i minst lika hög grad, lokalbefolkning. Bedömning: Det är angeläget att kommunernas översiktsplanering utvecklas för att fylla de mest angelägna behoven för utveckling av turism och besöksnäring. Den pågående Översiktsplaneutred- ningen (N 2017:02) bör adressera detta perspektiv. bör involveras i myndighetssamverkan i Besöksnär- ingens myndighetsgrupp. I såväl städer som landsbygder används och behövs bra underlag för både offentlig och privat planering och beslut kring utveckling av turism och besöksnäring. Det offentliga har ansvar för bland annat strategiska utvecklingsplaner och fysisk översikts- och detalj- planering. Besöksnäringen behöver planera för bland annat invest- eringar, verksamhetsutveckling och kompetensförsörjning. Många aktörer lyfter fram behovet av att bättre föra in turism och besöksnäring i det kommunala översiktsplanearbetet. Vissa kom- muner arbetar med tematiska översiktsplaner för turism, dvs. en särskild planeringsprocess med fokus på besöksnäring och turism, och många andra kommuner har på olika sätt fört in besöks- näring eller turism som en aspekt i sin kommuntäckande översikts- plan. ändrades , där en paragraf anger att kommunerna i planläggning ska främja en god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens (PBL 2 kap, par. 14 /aktuella-amnen/ Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge ändring omfattar även besöksnäring, men användningen av paragrafen kan utvecklas, enligt SKL. Det är angeläget att besöksnäringens behov finns med tidigt i planeringsprocessen och här ser utredningen ett behov av metodutveckling och stöd. Att utveckla turism i stadsmiljö ställer delvis andra krav och möter andra utmaningar än motsvarande arbete i landsbygdsmiljöer. Befolk- ningstillväxt och tillväxt inom andra näringar på begränsade ytor leder till att arbetet med att prioritera ofta ställs på sin spets, inte minst när det gäller frågor kopplade till fysisk planering och transporter. När tusentals nya bostäder som också ska kopplas samman med transport- systemet ska byggas kan besöksnäringen behöva stå tillbaka. Ett exempel som lyfts fram av och är undanträngningen av sjöfarten i hamn- och kaj- områden, där trenden varit att dessa områden bebyggs med bostäder och kontorsfastigheter. Utredningen delar analysen i dessa inspel, att hamn- och kajmiljöerna har värden för turism och besöksnäring i flera perspektiv – för olika typer av sjöfart och som bärare av det maritima kulturarvet som kan utgöra grunden för nya besöksmål – och att det är därmed ett risktagande att snabbt bygga bort dessa värden ur stadsbilden. Den snabba och omvälvande utvecklingen av stadsmiljöerna är ytterligare ett skäl att utveckla metoderna för att integrera besöks- näring och turism i fysisk planering, i syfte att förebygga felbedöm- ningar och bli bättre på att beräkna ekonomiskt värde på fysiska miljöer i form av kultur- och naturlandskap. När konkurrensen om marken är hård, har den aktör som presenterar ett vederhäftigt underlag med bra kalkyler för samhällsnytta sannolikt större möjlig- heter att nå genomslag än den som inte kan göra det. I en studie som tagits fram av i samverkan med Besöksnäringens myndighetsgrupp gjordes en intervjuunder- sökning med planeringsansvariga tjänstemän i regioner och kommu- ner, som visar att eventuella infrastruktursatsningar med koppling till turism i huvudsak görs utifrån politiska ställningstaganden snarare än baseras på samhällsekonomisk analys, eftersom beräkningsmodellerna inte är utvecklade för detta.15 15 (2017): Turismens samhällsekonomiska effekter – Förstudie om utvecklingsbehovet av bättre metoder och modeller i den nationella transportinfrastrukturplaneringen. Besöksnäringen – en del av ett hållbart samhällsbygge Det fysiska planeringsarbetet handlar inte enbart om kommun- ernas arbete med översikts- och detaljplaner. Andra delar av arbetet är nationell planering och arbete med riksintressen, och i andra änden, det företagsnära arbetet i kommuner och på länsstyrelser med handläggning av bland annat bygglovsansökningar och ansökningar om strandskyddsdispens. Utredningen har mött ett stort intresse för dessa frågor hos många aktörer. görs i (N2017:2) en helhetsöversyn av den kommunala översiktsplaneringen och även av hur dialogen om fysisk planering kan utvecklas mellan staten och kommuner. Utredningen tar ett helhetsgrepp som sannolikt får bety- delse för utveckling av turism och besöksnäring. Bedömning: Staten har en roll att spela när det gäller utveckling av samverkansstrukturer för turism och besöksnäring i storstäderna. Städernas snabba tillväxt är en utmaning när det gäller att utveckla aktörssystem, samarbeten och gemensamma beslutsprocesser. Digi- talisering, teknisk utveckling och tillväxt i de kulturella och kreativa näringarna bidrar till att branschgränser suddas ut. Ett hotell är även arbets- och mötesplats, en butik kan vara både butik och restau- rang och entrén till ett huvudkontor för ett internationellt spel- företag har blivit ett besöksmål. Denna mängd snabbrörliga aktörer i flera branscher är svår att överblicka och organisera. bidrar den kreativa miljön i hög grad till den positiva Sverigebilden, vilket poängteras i exportstrategi.16 En annan aspekt i storstäderna är strukturen med en för besöks- näringen mycket stark stadskärna, och kranskommuner som hamnar helt i skuggan. Flera av kommunerna runt har lika många invånare som de större svenska städerna, men har svårt att hitta sina roller som ”turism- eller besöksnäringskommuner” även om de har fler kommersiella gästnätter än de flesta svenska kommuner.