sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — SOU2015:103 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. SOU 2016:19 blir svensk lag. Delbetänkande av kommissionen för jämlik hälsa. Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. SOU 2016:87Bättre skydd mot diskriminering SOU 2017:4 Delbetänkande av kommissionen för jämlik hälsa. För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. SOU 2017:39 Ny dataskyddslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:47 Slutbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård Utredningen om inrättande av en (S 2016:10) Verksamhetsplan för (Komm2017/00201) (2002a) v UK (GC),(no. 28957/95) (2002b) and I v UK (no. 28957/95 och 25680/94) (2004) Glass v. , application (no. 61827/00) (2005) Storck v. , application (no. 61603/00) (2007) L. v. (no. 27527/03) (2013a) v , (no. 35968/97) (2013b) v. (GC) (no. 5786/08) (2015a) Identoba and others v. , (no. 73235/12) (2015b) Y.Y. v. (no. 14793/08) (2017) A.P. (no. 79885/12), Garcon (no. 52471/13) and Nicot v. (no. 52596/13) (2001) Discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity in Europe (2nd edition) (2009) Commissioner for Human Rights (, ) Human Rights and Gender Identity (Commissioner’s Issue Papers (2009:2), 2009 (2010)Recommendation of to member states on measures to combat discrimination on grounds of sexual orientation or gender identity (CM/REC(2010)5) (2010) Explanatory memorandum to the recommen- dation of to member states on measures to combat discrimination on grounds of sexual orientation or gender identity (CM/Rec(2010)5) (2011) on preventing and combating violence against women and domestic violence (2011) Discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity in Europe (2nd edition) (2011) Study2011_en.pdf (2013) Resolution Putting an end to coerced sterili- sations and castrations (2013) Resolution Children’s right to physical inte- grity , (2013) Guidelines to promote and protect the enjoyment of all human rights by lesbian, gay, bisexual, transgender and inter- sex (LGBTI) persons, 11153/13 COHOM 125 COPS 240 PESC 728 (2014) A boy or a girl or a person – intersex people lack recognition in Europe, Human Rights Comment, 09/05/2014 (2015) Resolution Discrimination against trans- gender people in Europe (2015) Human rights and intersex people. (2016) : Challenges posed by scientific advances and uncertainties, utgiven av 2016 (2016) Equal opportunities for all children: Non-discri- mination of lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex (LGBTI) children and young people (2016) National Action Plans as to Pro- mote and Protect the Human Rights of LGBTI People. (2017) Report on the application of Council Directive 2004/113/EC implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services reviews/directive_2004_113_report_en.pdf (Hämtad ) (2017) Resolution Promoting the human rights of and elimination discrimination against intersex people (2017) Förebyggande av våld mot kvinnor. INTERIM REPORT on the proposal for a Council decision on the conclusion, by Union, of on preventing and combating violence against women and domestic violence (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) (2017)Reformen av det gemensamma europeiska asyl- systemet – rådet klart att inleda förhandlingar om kvalificerings- och skyddsnormer /sv/press/press- releases/ 2017/07/19-qualification-protection-standards, Hämtad (2017) De Bruyn, , Promoting the human rights of and eliminating discrimination against intersex people, , Doc. 14049, Reference 4219 of 20 2016. 2017 - Fourth part-session Europeiska kommissionen (2015) Report on the application of Council Directive 2004/113/EC implementing the principle of equal treatment between men and women in the access to and supply of goods and services, , COM(2015) 190 final (2014) resolution den om mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (201372183()) (2017)resolution den om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (2016/2096 ()) (2017)Betänkande om jämställdhet mellan kvin- nor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (2016/2249 () (2015) Concluding observations on the fifth periodic report of CRC/C/SWE/CO/5 (2016) General comment No. 20 on the implementation of the rights of the child during adolescence, CRC/C/GC/20 för ekonomiska sociala och kulturella rättigheter (2005) General . 18, Article 6, p 4. (E/C.12/GC/18) för ekonomiska sociala och kulturella rättigheter (2009) General . 20 on non-discrimination, p. (E/C.12/GC/20) för ekonomiska sociala och kulturella rättigheter (2009) Cultural Rights on Article 2, paragraph 2, of the Inter- national Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, (E/C.12/GC/20) (2010) General recommen- dation No. 27on older women and the protection of their human rights, CEDAW/C/GC/27 (2010) General recommen- dation No. 28 on the of State Parties under Article 2 of the Convention on the Elimination of All Forms of Discriminaton Against Women, CEDAW/C/GC/28 (2014) General recommen- dation No. 32 gender-related dimensions of refugee status, asylum, nationality and statelessness of women, , CEDAW/C/GC/32 (2015) General recom- men¬dation No.33 on women’s access to , , CEDAW/C/GC/33 för medborgerliga och politiska rättigheter (2014) General comment No. 35 Article 9 (and security of person) (CCPR/C/GC/35) för medborgerliga och politiska rättigheter (2017) 119 Session (06 2017–29 2017) CCPR/C/119/0/2172/2012 för mänskliga rättigheter (2011) Human rights, sexual orientation and gender identity, (A/HRC/17/19) för mänskliga rättigheter (2011) Discriminatory laws and practices and acts of violence against individuals based on their sexual orientation and gender identity: report of the United Nations High Commissioner for Human Rights (A/HRC/19/41) för mänskliga rättigheter (2013) Report of the Special Rapporteur on Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, UNHCR (A/HRC/22/53) för mänskliga rättigheter (2014) Human rights, sexual orientation and gender identity (A/HRC/RES/27/32) för mänskliga rättigheter (2015) Discriminatory laws and practices and acts of violence against individuals based on their sexual orientation and gender identity: report of the United Nations High Commissioner for Human Rights (A/HRC/29/23) för mänskliga rättigheter (2016) Report of the Special Rapporteur on torture and other cruel, inhuman or degrading treatment or punishment, Report of the Special Rapporteur on torture and other cruel, inhuman or degrading treatment or punishment, A/HRC/31/57 för mänskliga rättigheter (2016) Report of the Special Rapporteur on the human right to safe drinking water and sanitation A/HRC/33/49 för mänskliga rättigheter (2016) Protection against violence and discrimination based on sexual orientation and gender identity (A/HRC/RES/32/2) för mänskliga rättigheter (2017) Report of Expert on protection against violence and discrimination based on sexual orientation and gender identity (A/HRC/35/36) FN (2011) UN Guiding Principles on Business and Human Rights – OHCHR plesBusinessHR_EN.pdf, Hämtad FN (2012) and Equal. Sexual Orientation and Gender Identity in International Human Rights law FN (2012) Equality and Human Rights Commission Collecting information on Gender Identity FN (2012) . 9: Claims to Refugee Status based on Sexual Orientation and/or Gender Identity within the context of Article 1A(2) of the 1951 Conven- tion and/or its 1967 Protocol relating to the Status of Refugees (HCR/GIP/12/09) FN (2017) Embrace diversity and protect trans and gender diverse children and adolescents /en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?Ne wsID=21622&LangID=E, Hämtad FN (2017) Combatting discrimination and violence against lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex people – UN-wide work /EN/Issues/Discrimination/Pages/LGBTUNSy stem.aspx, Hämtad FN (2017) UN Global compact / Hämtad OHCHR, UNWomen, , , , , WHO (2014) Eliminating forced, coercive and otherwise involuntary sterilization: An interagency statement. (2014). The gap report 2014. (2005) and Human Rights (2009) The to Enjoy the Benefit of Scientific Progress and its Applications UNCHR (2012) Guidelines on international protection No. 9: Claims to Refugee Status based on Sexual Orientation and/or Gender Identity within the context of Article 1A(2) of the 1951 Convention and/or its 1967 Protocol relating to the Status of Refugees, HCR/GIP/12/09 UNHCR (2013) Report of the Special Rapporteur on Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment, A/HRC/22/53 Stärkt ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoner En särskild utredare ska utifrån befintlig kunskap göra en bred kart- läggning av transpersoners villkor och situation i samhället och före- slå konkreta insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner. De faktorer som begrän- sar transpersoners levnadsvillkor beror bl.a. på värderingar, normer och bristande kunskap i samhället. Utredaren ska även belysa hur personer som genomgår könskorrigering uppfattar utredning, vård och behandling. Syftet med utredningen är att stärka efterlevnaden av transpersoners rättigheter och förbättra levnadsvillkoren för trans- personer. •kartlägga hinder för transpersoner att leva i enlighet med sin köns- identitet, •kartlägga hur transpersoner bemöts i kontakt med myndigheter och med hälso- och sjukvården i , •kartlägga vilka hinder som finns för transpersoners möjligheter att på lika villkor delta i arbetslivet, •kartlägga väntetider inom den könsbekräftande vården och före- slå konkreta insatser för att öka välbefinnandet hos personer som väntar på vård och behandling, och • vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . De mänskliga rättigheterna är universella och gäller för alla utan någon åtskillnad. Transpersoners rättigheter är en självklar del av arbetet med de mänskliga rättigheterna och de svårigheter transpersoner möter aktualiserar viktiga frågor kring samhällets ansvar för implementer- ingen av de mänskliga rättigheterna och skyddet mot diskriminering. I ett hetero- och cisnormativt samhälle riskerar transpersoner och andra människor som anses bryta mot normer att utsättas för bl.a. kränkningar, diskriminering och våld och få sämre möjligheter att delta i samhället. antog 2010 en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller köns- identitet. I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna bl.a. att motverka diskriminering, våld, hot och kränkningar mot transper- soner. Medlemsstaterna rekommenderas även att vidta lämpliga åt- gärder för att säkerställa att en persons ändrade könstillhörighet er- känns rättsligt inom alla områden av livet, särskilt genom att göra det möjligt att snabbt, transparent och enkelt byta namn och kön i all- männa handlingar. Medlemsstaterna rekommenderas även att, när det är lämpligt, säkerställa att även icke-statliga aktörer omfattas av mot- svarande krav på erkännande och ändringar, t.ex. gällande utbildnings- och arbetsintyg. Flera lagändringar som möjliggör bättre förutsättningar för trans- personer har genomförts . Bland annat har skyd- det mot diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567) utvidgats till att gälla diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck, och i lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall har steriliseringskravet liksom kraven på att vara ogift och svensk medborgare avskaffats. Trots dessa förändringar tyder resul- tat från studier på att den självupplevda hälsan och livssituationen för transpersoner inte har förbättrats . Regeringen har i dessa direktiv valt att använda vissa särskilda be- grepp. Detta avsnitt innehåller beskrivningar av hur dessa begrepp ska tolkas. Begreppen transpersoner och personer med transerfaren- het eller transbakgrund är konstruerade i syfte att inom forskning och politik samla en mängd olika individer för vilka könsidentite- ten eller könsuttrycket inte stämmer överens med för det juridiska kön som de tilldelades vid födseln. Begreppet transperso- ner kan även omfatta personer som identifierar sig som icke-binära, det vill säga som inte upplever att könsindelningen kvinna/man passar dem eller som inte vill, kan eller tycker att det är viktigt att definiera sig i fråga om kön. Hbtq är ett paraplybegrepp för homo- sexuella, bisexuella, transpersoner och personer med queera uttryck och identiteter. Intersex är en benämning som används för att förklara tillstånd där den kroppsliga utvecklingen inte är entydig gällande kön. Be- greppet intersex innefattar ett stort antal kroppsliga tillstånd och alla personer med sådana medfödda variationer i könsutvecklingen identifierar sig inte nödvändigtvis som intersex-personer. Grupperna som kan kategoriseras som transpersoner och intersex- personer är därmed heterogena. Alla personer som definierar sig som transpersoner alternativt har transerfarenhet eller transbakgrund samt intersex-personer och personer med medfödd variation i könsutveck- lingen ska kunna gagnas av utredningens insatser och förslag. Juridisk könstillhörighet eller juridiskt kön är det kön en person är registrerad i enligt folkbokföringen. Med könsidentitet menas vad en person identifierar sig som gällande kön och med könsuttryck menas t.ex. kläder, frisyr och annat som har med utseende att göra. I diskrimineringslagen kallas detta könsöverskridande identitet och uttryck. Transsexualism är en diagnos som i den internationella sjukdoms- klassifikationen (ICD-10-SE) beskrivs på följande sätt: ”En önskan om att leva och bli accepterad som en medlem av det motsatta könet, ofta åtföljt av en känsla av obehag eller otillräcklighet med det egna anatomiska könet och en önskan om hormonell eller kirurgisk be- handling för att kroppsligen likna det prefererade könet så mycket som möjligt”. med flera använder uttrycket köns- dysfori, som är ett psykiskt lidande eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen som orsakas av att könsidentiteten inte stämmer överens med det registrerade könet. Könskorrigering kallas den medi- cinska, sociala och juridiska process som transsexuella och vissa andra transpersoner kan gå igenom för bättre kunna leva i enlighet med sin könsidentitet. Delar av denna process är den utredning som kan leda fram till diagnos, den kallas här för könsutredning. Könsbekräftande vård och behandling är ett samlingsbegrepp för olika sätt att ändra på kroppen så att den stämmer mer överens med könsidentiteten, och kallas även könskorrigerande vård och behandling. Heteronormativitet är antagandet att det bara finns två kön, kvin- na och man, att de är heterosexuella och att de beter sig på ett visst sätt med anledning av kön (maskulint eller feminint). Cisnormativitet är antagandet att alla människor identifierar sig som det kön som har tillskrivits dem vid födseln och lever efter det könets sociala normer. Med levnadsvillkor menas olika omständigheter i omgivningen som bl.a. påverkar livsutrymme och hälsa. Utredaren bör tillämpa ett intersektionellt perspektiv på frågorna och belysa hur övriga diskrimineringsgrunder, bl.a. etnisk tillhörig- het, funktionsnedsättning och ålder, samspelar med frågorna kring könsidentitet och könsuttryck. Utredaren ska även, utöver uppdra- get att belysa situationen för icke-binära personer, synliggöra even- tuella skillnader i levnadsvillkor för transkvinnor respektive transmän. Utredaren bör även anlägga ett geografiskt perspektiv, bl.a. på de frågor som rör hälso- och sjukvård. Utredaren ska arbeta med ut- gångspunkt i de kunskaper och erfarenheter som samlats på området såväl i som internationellt. Uppdraget att föreslå konkreta insatser för att förbättra levnadsvillkoren för transpersoner Flertalet rapporter visar att transpersoner i har sämre lev- nadsvillkor än befolkningen som helhet. Denna utsatthet begränsar såväl vardagsmobiliteten och livsutrymmet som tillgången till grund- läggande tjänster. och hälsans bestämningsfaktorer för transpersoner – En rapport om hälsoläget bland transpersoner i (2015) visar att få transpersoner kän- ner att de helt kan leva enligt sin könsidentitet. Över hälften av re- spondenterna anger att de minst en gång under de senaste tre måna- derna blivit utsatta för kränkande behandling eller bemötande och ungefär var femte anger att de har varit utsatta för våld på grund av sin transerfarenhet. Över en tredjedel svarar att de har blivit utsatta för psykiskt våld . Endast hälften av respondenterna anger att de har ett bra eller mycket bra allmänt hälsotillstånd, vilket är en lägre andel jämfört med be- folkningen i allmänhet baserat på den nationella folkhälsoenkäten på lika villkor (HLV) . Cirka en femtedel av respon- denterna svarar att de har ett dåligt allmänt hälsotillstånd. Detta svar är också vanligare bland respondenterna jämfört med befolk- ningen i stort baserat på HLV. Studier tyder på att det främst är omständigheter i omgivningen som ligger till grund för att transpersoner generellt har sämre hälsa än befolkningen i allmänhet. Dessa omständigheter kan vara krän- kande behandling, diskriminering, hot och våld och lågt förtroende för samhällsinstitutioner. Levnadsvillkor kan påverka hälsoutfall på en mängd olika sätt och begränsa livsutrymmet och upplevd möj- lighet att leva i enlighet med sin identitet. I till hälsa – Hur normer och strukturer inverkar på transpersoners upplevelser av sexuell hälsa (2016) framkommer även aspekter som rör transpersoners levnads- villkor i allmänhet. I studien vittnar transpersoner om en önskan om och ett behov av likabehandling. Genom att bryta mot samhällets förväntningar kring könsidentitet utsätts transpersoner ofta för oför- ståelse, okunskap och kränkningar i samspelet med såväl familj och vänner som hälso- och sjukvårdspersonal och tvingas ofta undervisa andra kring, och rättfärdiga, sin könsidentitet. Begränsande förut- sättningar framträder bl.a. i bemötandet från personal inom hälso- och sjukvården, och kan ta sig uttryck i språk eller handlingar som visar på oförståelse. Detta påverkar transpersoners möjligheter att få den vård och det stöd de behöver. konstaterar att många i samhället, speciellt de personer som i sin yrkesroll möter transpersoner, behöver mer kunskap om frågor kring könsidentiteter. Studier och forskningsrapporter visar särskilt på unga transper- soners utsatthet för bl.a. osynliggörande, stigmatisering, diskrimi- nering, kränkningar och våld. Dessa faktorer påverkar hälsositua- tionen negativt och unga transpersoner har mer psykisk, fysisk och social problematik jämfört med andra ungdomar. Unga hbtq-per- soner utsätts bl.a. ofta för hot och våld i skolan. Det saknas i nu- läget tillräckligt underlag för att kunna bedöma hur situationen ser ut för äldre transpersoner och det finns därmed ett behov av att kartlägga levnadsvillkoren för dessa. Det finns alltså ett behov av att med ett livscykelperspektiv belysa vilka hinder som kan uppkomma under ett liv som transperson. Det kan vara kopplat till ohälsa, diskri- minering, bemötande eller konkreta administrativa hinder. Det finns även ett behov av att kunskap om transpersoner och transpersoners levnadsvillkor samlas och sprids. Det saknas studier kring hur levnadsvillkoren ser ut för intersex- personer. Utredaren ska därför, där det är lämpligt, undersöka lev- nadsvillkoren för intersex-personer, med beaktande av Socialstyrel- sens uppdrag att kartlägga vård och behandling av intersexpersoner. Kan transpersoner leva i enlighet med sin könsidentitet eller önskat könsuttryck? I uppger endast en tion- del av respondenterna att de helt kan leva enligt sin könsidentitet och många, särskilt unga transpersoner, skattar sin livskvalitet som dålig. Ett hetero- och cisnormativt samhälle kan medföra hinder för transpersoner före, under och efter könsbekräftande vård och behandling samt för personer som inte får eller önskar vård och be- handling. Att leva i enlighet med sin könsidentitet som samhället kodar en som ett annat kön kan medföra flera problem och begränsningar i vardagen. •undersöka hur transpersoner påverkas av samhällets cis- och heteronorm, och •identifiera de hinder som finns i samhället för transpersoners möjligheter att leva i enlighet med sin könsidentitet, och vid be- hov föreslå insatser för att åtgärda eventuella brister. Hur bemöts transpersoner i kontakt med myndigheter i ? Studier visar att transpersoner generellt har ett lågt förtroende för samhällsinstitutioner som polisen, hälso- och sjukvården, skolan och . Många upplever diskriminering, okunskap och dåligt bemötande i kontakt med dessa och avstår därför från vissa kon- takter med samhällsinstitutioner. Transpersoners låga förtroende för samhällsinstanser kan ses som ett symtom på gruppens upplevelse av att mötas av bristande förståelse. Långvarig stress till följd av faktisk eller förväntad diskriminering kan skapa ökad psykisk ohälsa. Forsk- ning har även visat att faktorer som diskriminering finns med bland orsakerna till de höga antalen självmordsförsök bland transpersoner. fick regeringens uppdrag att initiera och samordna ett myndighetsövergripande samarbete i syfte att minska den administrativa bördan för en person i samband med ändring av könstillhörighet. Vid uppdragets genomförande identifierades ett antal problem som bl.a. rörde ändring av personnummer och namn i folkbokföringen, ändring av betyg och behörigheter, rätten till pension och socialförsäkringsförmåner med mera. Andra aspekter rörde behovet av att inte behöva förklara och visa upp sin tidigare identitet samt vikten av ett bra bemötande. Inom ramen för regerings- uppdraget vidtog flertalet myndigheter åtgärder för att förbättra situationen. Eftersom transpersoner fortfarande upplever såväl svårigheter i sin vardag som dåligt bemötande finns ett behov av att på nytt kart- lägga vilka hinder som kan finnas för transpersoner i relation till myn- digheter och andra viktiga aktörer. •med utgångspunkt i tidigare kartläggningar identifiera vilka admi- nistrativa hinder transpersoner möter i sin vardag, •föreslå konkreta insatser för hur transpersoners vardag ska kunna underlättas när det gäller handläggning och bemötande vid kontakt med myndigheter och andra aktörer, •samla och sprida konkreta råd och anvisningar för hur myndig- heter kan undanröja administrativa hinder för transpersoner, och •vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar. Hur bemöts transpersoner i kontakt med hälso- och sjukvården i ? I flera rapporter vittnar transpersoner om otillfredsställande och dåligt bemötande inom olika delar av sjukvården och inom hälso- främjande verksamheter. Många avstår från eller skjuter upp att söka vård på grund av oro för dåligt bemötande eller på grund av tidigare erfarenheter av dåligt bemötande. Transpersoner vittnar om situa- tioner där sjukvårdspersonal vill hjälpa till men ofta saknar nödvän- dig kunskap, vilket leder till att transpersonerna själva känner att de måste utbilda sjukvårdspersonalen för att kunna få rätt hjälp. Både och har rapporterat att trans- personer har ett lågt förtroende för hälso- och sjukvården. I till hälsa uppger intervjupersoner att deras erfarenheter av att möta personal inom hälso- och sjukvården präglas av brister i bemötande och nor- mativa förväntningar på en binär könsidentitet liksom på hetero- sexualitet. Inom område har i en förstudie upp- täckt brister i bemötande och myndigheten kommer – 2018 att utveckla ett kunskapsstöd och föreslå kunskapshöjande insatser, något som utredaren bör beakta under arbetet.