sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Det framgår t.ex. att av central vikt är att roller och ansvarsfördelning för alla nivåer i styrkedjan är tydliga och välkända. Ett stort antal av de nyanlända eleverna som kommer till är flyktingar. Deras hälsa påverkas dels av tidigare erfarenheter och dels av en oro så länge som det är osäkert om man får stanna i det nya landet. Många barn har också utsatts för stora påfrestningar under flykten. Den hälsofrämjande aspekten i skol- introduktionen är här särskilt viktig. Det handlar bl.a. om att skolan har ett elevhälsoteam som är rustade för att möta nyanlända elevers livssituation och erfarenheter. Det är inte ovanligt att det inled- ningsvis är skolsköterskan som eleven anförtror sig till. Skolan i sig kan också enligt forskarna vara en av de viktigaste hälsofrämjande insatserna med sin struktur och förutsägbarhet i vardagen. I syn- nerhet för ensamkommande barn är skolan en betydelsefull del i barnets utveckling och lärande. De ensamkommande barnen har lämnat det sociala nätverket bakom sig och känner ofta en saknad efter föräldrar, familj och vänner.4 Kommunernas förutsättningar för att organisera utbildningen för nyanlända skiljer sig på många fler sätt än för övriga elever. Kom- munen vet inte på förhand hur många nyanlända elever som kom- mer att börja i skolorna under terminen eller i vilka åldrar. De vet inte heller vilka språk de talar eller vilka förutsättningar de har. Antalet elever avgörs också av hur många asylsökande som kommer till kom- munen och hur många flyktingar och anhöriga som får uppehålls- tillstånd.5 Det går inte heller utifrån elevernas tidigare skolgång eller 3Se t.ex. (2016). En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever. Bunar (2010). Nyanlända och lärande – en forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan. Rapport 6:2010 och Bunar (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever och Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever. SKL(2010). Nyanlända elevers utbildning – Goda exempel från tio kommuner och (2015). Skolgång för nyanlända elever. Exempel och inspiration från kommuner. (2013). Nyanlända elever i fokus. 4Kärsten-Ebeling och (2016). En bra början – mottagande och introduktion av ny- anlända elever, (2016). Den speciella situationen för ensamkommande barn i skolan. och FORTE (2016). Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen. 5Sveriges Kommuner och Landsting, SKL (2010). andra faktorer förutsäga hur som eleverna kan behöva i förberedande undervisning.6 Många nyanlända elever flyttar dess- utom ofta inledningsvis till följd av olika förflyttningar mellan bo- enden och kommuner. Identifierade framgångsfaktorer för nyanlända elevers utbildning och lärande För alla elever kan skolframgång påverkas av olika bakgrundsfaktorer som t.ex. föräldrarnas utbildningsbakgrund och detsamma gäller för nyanlända elever. Men val av organisation och beredskap i mottagandet är även viktig för den kvalitet på undervisning som er- bjuds dessa elever. Det finns flera framgångsfaktorer som identi- fierats7 för mottagandet och för att skapa de bästa förutsättning- arna för nyanlända elevers lärande. Några har berörts ovan men nedan följer några samlade exempel: •Att det finns riktlinjer och en tydlig roll- och ansvarfördelning för mottagande, organisation och utbildning för nyanlända elever. Skolhuvudmän och rektorer har även kunskap om hur utbild- ningen bör ledas, organiseras och genomföras. •Att huvudmän och rektor säkerställer att det finns en flexibel organisation som kan ändras . Att verksamheten följs upp och analyseras samt att resurser fördelas efter elevers olika be- hov eller att kompetensen kan spridas till olika skolor och en- heter där den behövs är också centralt. •För ett snabbt mottagande behövs samverkan med såväl myndig- heter, t.ex. , som närsamhället för att få reda på vilka nyanlända barn och ungdomar som bor i kommunerna. Det är även viktigt att huvudmannen har ett fungerande system, för såväl samverkan som administrativa stödsystem. 6Skowronski (2013). Skola med fördröjning. Nyanlända elevers sociala spelrum i ”en skola för alla”. Bunar (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. (2016). En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever. Skol- inspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever och (2017). Huvudmännens mottagande av nyanlända elever., SKL (2016). Öppna jämförelser – grundskola 2016. Tema nyanlända elever och (2015). Immigrant Students at School. Easing the journey towards inte- gration. •Oavsett val av organisation är det avgörande att både rektor och den pedagogiska personalen har kunskap och kompetens om ny- anländas lärande. Huvudmän och skolor bör också ha strategier för komptensutveckling. •Att en inledande bedömning av nyanlända elevers kunskaper och erfarenheter genomförs. Forskning pekar också på vikten av att kartläggningen har fokus på elevens starka sidor. •Utbildningen och undervisningen genomförs utifrån det som kartläggningen visar om elevens kunskaper och behov. •Det finns rutiner för kommunikation vid övergångar mellan olika undervisningsformer, skolformer och skolor i syfte att säkerställa att information om eleven inte går förlorad. •All personal på skolan tar ett gemensamt ansvar för den nyan- lände elevens lärande och välmående samt att eleverna möts av höga förväntningar. •Lärarna har förmåga att arbeta språk- och kunskapsutvecklande i ämnesundervisningen. •Samarbete mellan undervisande lärare och studiehandledare fun- gerar för att stödja elevernas språk och kunskapsutveckling. •Nyanlända elever får möjlighet att lära känna andra, icke nyanlän- da, jämnåriga elever. •Eleverna ges möjlighet att utveckla ämneskunskaper och språk parallellt. •Eleverna får tillgång till studiehanledning på modersmål utifrån elevernas olika behov och att de får använda sina egna språk som resurs i lärandet. •Elevhälsan har en viktig roll, både för den enskilda elevens möjlig- heter att må bra och utvecklas i riktning mot utbildningens mål, samt för lärare och övrig skolpersonals arbete med nyanlända elever. •Tillgång till studie- och yrkesvägledning så att elevens får vägled- ning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet. Oav- sett skolform behöver nyanlända eleverna få information om utbildningssystemet, sina möjligheter till studier och arbetsmark- nadens kompetenskrav. • God samverkan mellan skolan och vårdnadshavare. 4.2.3Vad innebär förberedelseklass och direktplacerad i klass Det finns framför allt två organisatoriska modeller för undervisning av nyanlända elever. Antingen placeras eleverna i förberedelseklass eller så blir de direkt placerade i ordinarie klass. Direktplacering kan i litteraturen också kallas för direktinkludering. Det är även vanligt att eleven startar i någon form av mottagningsenhet (kan även kallas introduktionen, välkomsten etc.) där ett första samtal, eventuell kartläggning och hälsosamtal kan ske. För mer informa- tion om mottagningsenhet se avsnitt 4.5.2. Introduktionen på mot- tagningsenheten kan generellt vara från ett samtal till en period . Nyanlända elever som kommer till i eller under gymnasiet verkar i de flesta fall befinna sig inom någon form av förberedande undervisning Det verkar även vanligare att elever i de yngre åldrarna integreras direkt i ordinarie klass.8 En faktor som tycks spela stor roll för val av modell är antalet elever. Om kommunen har få nyanlända elever kan det vara enklare att ordna det stöd som eleverna behöver i ordinarie klass. Men om kommunen har ett större antal nyanlända elever kan det vara ända- målsenligt att erbjuda undervisning i förberedelseklasser. Kommu- nerna bedömer här, enligt Kommuner och Landsting, att det skulle vara svårt, eller i vissa fall omöjligt, att ge undervisning på ett effektivt sätt om alla elever skulle gå i ordinarie klass i skolan. Skillnaden mellan de nyanländas och övriga elevers språk- och förkunskaper skulle bli för stor för att undervisningen skulle fungera.9 Om nyanlända elever bör gå i särskilda förberedelsegrupper eller integreras i ordinarie klasser från början, är en fråga som diskuteras 8Skowronski (2013). Skola med fördröjning. Nyanlända elevers sociala spelrum i ”en skola för alla” och Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i . Utbildning så fort som möjligt. 9SKL (2010). Nyanlända elevers utbildning – goda exempel från tio kommuner. såväl i som internationellt. Från de studier som är gjorda går det enligt forskarna inte att dra några entydiga slutsatser om orga- nisationsformen för mottagandet. Båda modellerna har visst stöd i forskningen men båda har också kritiserats. Enligt forskare vilar modellerna också på svag forskningsbaserad kunskap om modeller- nas effekter.10 Det finns flera fördelar och nackdelar som identifierats med modellerna. Fördelarna med förberedelseklass anses vara att barnen lär sig grundläggande svenska i en trygg miljö och att de får en introduk- tion till den svenska skolkulturen och svenska skolsystemet. Kritik mot förberedelseklasser har bl.a. handlat om att de praktiska arrange- i stället leder till ökad segregation genom att de placeras avsides från andra klasser, bristfällig samverkan mellan olika lärar- kategorier, för lågt tempo i undervisningen och att eleverna blir kvar för länge i förberedelseklass.11 Eleverna kan också uppleva att deras utbildningskarriär är pausad eftersom undervisningen är foku- serad på svenska och möjligheten att läsa och få betyg i andra ämnen ofta är begränsad.12 När det gäller fördelar och nackdelar med att placera elever direkt i ordinarie klass så har forskaren gjort en fallstudie13 med 130 lärare i två kommuner, på flera olika skolor, om deras syn på direktplacering av nyanlända elever. Majoriteten av lärarna hade erfarenhet av att ta emot nyanlända elever i sina klasser. I vissa skolor fanns dock få nyanlända elever medan i andra skolor fanns många nyanlända elever i samma klass. Fördelar som lyfts fram är framför allt att språkinlärning sker snabbare och att det blir fler tillfällen att interagera med jämnåriga infödda klasskamrater. Forskarna menar att denna modell också kan leda till att eleverna snabbare blir inte- grerade i en del av skolan och samhället. I de allra flesta fall villko- rades dock fördelarna i undersökningen med att eleverna hade grunder i språket och att lärarna hade adekvat utbildning samt tid att till- godose alla elevers individuella behov. Vidare villkorades fördelarna med att eleverna fick stöd i form av att studiehandledning på moders- (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. 11Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever och Juvonen P (2015). Lärar- röster om direktplacering av nyanlända elever. 12Nilsson & (2013). Welcome to : Newly Arrived Students’ Experienves of Pedagogigal and Social Provision in Introductory and Regular . 13Juvonen P (2015). Lärarröster om direktplacering av nyanlända elever. mål, modersmålsundervisning och att svenska som andraspråksunder- visning tillhandahölls. Ett utmärkande drag för fördelarna med direktplacering, enligt lärarna, var att det uteslutande ansågs gynna de nyanlända eleverna. De nämnde inga organisatoriska fördelar för vare sig själva eller för skolan. Som nackdelar för eleven nämnde lärarna utanförskap och passivitet, ”att bara sitta av lektioner”, på grund av att eleven inte kunde svenska. Vissa lärare gick så långt som att uttrycka avancerad barnmisshandel då eleverna i denna modell ansågs vara utsätt för väldigt stor press och stress med risk för isolering och depression. Som nackdelar för läraren tog de bl.a. upp tidsbrist när det gällde att räcka till och brist på kunskaper om att undervisa nyanlända lever. Att med säkerhet konstatera vad som är den bästa modellen ur samtliga aspekter av elevens språk- och kunskapsutveckling samt mot bakgrund av det sociala perspektivet är enligt forskningen troligtvis inte möjligt. Nyanlända elever är en heterogen grupp med olika indi- viduella behov av lösningar. Myndigheten för skolutveckling ansåg, baserat på sin undersökning av sent anlända nyanlända elever, att det behövdes olika studiealternativ för dessa elever. Utifrån elever- nas behov och förkunskaper borde skolan enligt myndigheten även ha flera olika system som fungerar parallellt med varandra.14 4.2.4Övergång från förberedelseklass till ordinarie klass är ett kritiskt läge Övergångar från en verksamhet till en annan är viktiga händelser för alla barn och elever eftersom de ofta ställs inför nya utmaningar och krav. Enligt forskning kan det bidra till delaktighet och inklude- ring men även till marginalisering och exkludering. Ett av de vikti- gaste stegen i en nyanländ elevs skolgång är också när eleven går från att undervisas i förberedelseklass till att få sin undervisning till- sammans med sin ordinarie klass. Att övergångar fungerar är enligt en betydelsefull faktor för god skolgång. När en elev byter skola eller skolform finns det en risk att viktig information 14 Myndigheten för skolutveckling (2005). Vid sidan av eller mitt i? – om undervisningen för sent anlända elever i grund- och gymnasieskolan. Myndigheten lades ner 2008. Det kan påverka alla elever, men särskilt de som är i be- hov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Nyanlända elever kan enligt vara en grupp som särskilt behöver uppmärksammas vid övergångar bl.a. till gymnasieutbildning. För de elever som går en period i förberedelseklass behöver ett kva- lificerat överlämnande enligt myndigheten ske.15 När det gäller övergångar har påpekat att ju längre det är mellan förberedelseklassen och skolans övriga under- visning, både organisatoriskt och , desto mindre kunskap om eleverna förs vidare från den eller de lärare som först möter eleven till de lärare som sedan undervisar eleven i ordinarie klass.16 För att lyckas med övergången till reguljär klass rekommenderas i senare undersökningar en allt mer en succesiv övergång från för- beredelseklassen. Särskilt när det gäller skolintroduktion för sent anlända elever kan det bästa resultatet vara en stegvis övergång med start i något av elevens starka ämnen. Det var även värdefullt om eleven fick pröva att vara i den nya klassen genom att delta i olika aktiviteter.17 Detta framgår även av en avhandling av om ny- anlända elever som visade att det hade varit en trygg- het för de intervjuade eleverna att ha en förberedelseklass att utgå ifrån och ibland komma tillbaka till, inför att de slus- sades ut i vanlig klass på högstadiet. När eleverna gick vidare till ordi- narie undervisning på högstadiet eller gymnasiet, kunde det också enligt forskaren vara en stor trygghet att ha någon i den nya klassen som själv har invandrat nyligen.18 På skolor där resultaten från den inledande bedömningen spreds till undervisande lärare och där lärare aktivt använde vad kartläggning- arna visat som utgångspunkt i sin undervisning resulterade också enligt Skolinspektionen i att steget för eleverna in i den ordinarie undervisningen hade varit lättare.19 15Skolverket (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer – Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. 16Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 17Inger (2016). Nyanlända elever i . 18Skowronski (2013). Skola med fördröjning Nyanlända elevers sociala spelrum i ”en skola för alla”. 19Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 4.2.5Framgångsrik undervisning för nyanlända elever Vad som generellt kännetecknar en god och framgångsrik under- visning finns det en hel del internationell och svensk skolforskning om.20 Det som identifierats som framgångsfaktorer berör alla elever. Framgångsfaktorer som t.ex. att undervisningen vilar på forskning och beprövad erfarenhet och att den har tydliga mål, att det finns ett välfungerande systematiskt kvalitetsarbete och kontinuerlig upp- följning av elevernas resultat. Vidare anses rektorns ledarskap, god kompetens hos lärare, möjligheter till komptensutveckling och kol- lektivt lärande, också vara framgångsfaktorer. Bedömning av elevers kunskaper och relevant återkoppling betonas också samt förtro- endeingivande relationer mellan lärare och elev. Insatser som riktar sig direkt till arbetet i skolan och till vad som sker inne i klassrum- met framhävs som särskilt framgångsrikt i senare tids forskning. Det har gjorts internationell forskning, exem- pelvis i , , och om flerspråkiga elevers lärande i olika skolämnen. I en nordamerikansk forskningsöversikt21 om flerspråkiga elevers lärande i olika skolämnen , lyfter forskarna flera områden som är särskilt gynnande för dessa elevers lärande. Det handlade bl.a. om att läraren betonar läsning och skrivande, muntlig framställning, lyssnande och visuali- seringar. Läraren behövde vidare analysera språket i sitt ämne och vara medveten om utveckling av ordförrådet i ämnet. Det var även viktigt att läraren använde olika typer av formativ bedömning av elevernas prestationer och skapade en elevcentrerad klassrumsmiljö. I studien poängterades också att flerspråkiga elever måste möta höga förväntningar och bli utmanade i sitt lärande, även om elevernas språkförmåga inte nått en fullgod nivå.22 Att mötas av höga förvänt- ningar understryks i synnerhet av den kanadensiska forskaren 20Se bl.a. rapporter från , – Visible Learning. A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement, och – Utmärkt undervisning: Fram- gångsfaktorer i svensk och internationell belysning, Skolinspektionen – Framgång i under- visningen, –”How the world’s best performing schools come out on top.” – Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? : Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer m.m. 21Sammanställd av och (2005) och bygger på det forskning i och . 22Skolverket (2012). Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. och i hans efterföljd de australiensiska och nederländska språk- och skolforskarna Skolinspektionen identifierar liknande områden i sin kvalitets- granskning24 om vad som är kännetecknande för god undervisning för nyanlända elever. Det handlade om att lärare ansträngde sig för att anpassa sitt språk så att eleverna förstod innehåll och arbets- uppgifter och att läraren gav eleverna tid att tänka efter och stöd för att kunna delta i diskussioner i både grupp och helklass. Fram- gångsrikt var även att eleverna mötte ett gemensamt förhållnings- sätt från alla lärare, som ansträngde sig för att just de skulle lyckas i den svenska skolan. Andra framgångsfaktorer var när undervisningen tydligt var kopplad till elevernas tidigare kunskaper och erfarenheter och när eleverna gavs stort talutrymme i samtal och diskussioner. Undervisningen innehöll även inslag som utmana- de och stimulerade eleverna. Läraren ställde vidare tydliga och höga krav, vilket bidrog till att eleverna kände sig motiverade. För ensamkommande barn betonas att de trots sin utsatta position inte ska tilldelas någon ensidig offerroll. Ensamkommande barn be- skriv också som särskilt skolmotiverade och ivriga på att ta till sig kunskaper men att de får slita hårt med sitt skolarbete för att nå upp till kunskapskrav och lärandemål.25 4.2.6Språkets betydelse för skolframgång Det finns mycket forskning på området som lyfter att språket är det främsta redskapet för lärande. Språkets relevans i lärandeprocessen och i det moderna samhället får också, enligt , allt mer uppmärksamhet vilket kan bero på världens ökade beroende av globala kontakter och dagens multikulturella samhällen.26 Språkets roll för integration och kunskapsutveckling poängteras också så väl i forsk- ning som i den offentliga debatten. Undersökningar visar att det är svårt att utveckla kunskaper utan att förstå det språk som läraren talar eller som läromedlen är skrivna på. Ju mer avancerade språkkun- 23Gibbons (2009). Stärk språket – stärk tänkandet. Hajer , (2010). 24Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. 25Stretmo L & (2016). Den speciella situationen för ensamkommande barn i skolan. 26Skolverket (2012). Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. skaper en individ har i ett språk desto bättre fungerar detta språk som verktyg i skolarbetet.27 Forskning om andraspråksinlärning be- tonar i sin tur att språk tar tid att lära sig och kräver medvetna pedagogiska insatser. Skillnad mellan vardagsspråk och skolspråk Det finns olika beskrivningar av vardagsspråk och skolspråk och rela- tionen dem emellan där en förklaring är att vardagsspråk är det språk som används i informella situationer, t.ex. hemma vid matbordet, i samtal med kompisar eller i fotbollsklubben. Skolspråk är i stället det språkbruk som eleverna möter i skolans undervisning. Vardags- språket och skolspråket utvecklas på olika sätt eftersom de är avsedda att användas i olika sociala sammanhang. För flerspråkiga elever till- kommer en faktor gällande skolspråket eftersom många av eleverna inte har haft nog med tid eller möjligheter att utveckla ett tillfreds- ställande vardagsspråk på svenska.28 Innehållet i skolans ämnen är ofta ganska långt ifrån elevernas vardagsvärld. För att eleverna ska lära sig ämnena och bli förtrogna med skolspråket, behöver läraren enligt forskarna hitta sätt att an- knyta till elevernas vardagsvärld och de olika kunskaper de redan har om ämnet. För flerspråkiga elever finns forskning som menar att det generellt tar ungefär 1–att lära sig ett vardagsspråk. Men att kunna vardagsspråket räcker inte eftersom det saknar det djup och den bredd som krävs för att eleven fullt ut ska inhämta nya ämneskun- skaper via språket. Här har nordamerikanska språkforskare29 visat att det tar för flerspråkiga elever som kommer i åldern 12–att utveckla skolspråket. För elever som kommer i åldern 8–beräknas tidsåtgången på 2–. En förklaring till att det går snabbare i denna ålder är att barn har en mer avancerad kog- nitiv utveckling som skolans språkkrav fortfarande inte är 27Skolinspektionen (2010). Språk- och kunskapsutveckling för barn och elever med annat modersmål än svenska. 28Skolverket (2012). Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. 29Collier (1987), (1997 och 2002). Myndigheten för skolutveckling (2007) och (2016). på en allt för hög nivå. forskning bekräftar deras resultat dvs. att det tar för att utveckla andraspråket för ämnesstudier.30 Äldre elever behöver utveckla språkkunskaper i flera ämnen och tala med infödda elever Eftersom det tar så att utveckla skolspråket räcker det inte enligt forskarna att flerspråkiga elever endast följer undervisningen i svenska som andraspråk. För att parallellt utveckla kunskaper i det svenska språket och kunskaper i skolans olika ämnen betonas i flera undersökningar att eleverna behöver mycket mera språkligt stöd i sin språkutveckling, där alla lärare har ett gemensamt ansvar. Ofta framhålls en undervisning som innehåller ett språk- och kunskaps- utvecklande arbetssätt, se mer om detta i avsnitt 4.2.7. Detta arbets- sätt anses dessutom inte bara gynna nyanlända elever utan alla elever.31 Elevernas bristande kunskapser i svenska kan vara ett problem och orsak till såväl bristande skolframgång som social isolering, kon- flikter och marginalisering.32 Utifrån nuvarande forskning är forskarna överens om att eleverna utvecklar sitt vardagspråk bättre om de får möjlighet att använda det och interagera i större och mindre grupper med kamrater som nått längre i sin svenska.33 För äldre nyanlända elevers språkutveckling är det även viktigt att få undervisning i ämnesspråket i de olika ämnena, det vill säga i ämnen som etable- rade elever i samma ålder förväntas kunna.34 Nyanlända elever uppger i en granskning av Skolinspektionen att om de får en undervisning som utmanar och stimulerar dem att använda alla språkliga kompe- tenser bidrar till att de i högre grad och snabbare utvecklar sin svenska.35 30Axelsson (2015). Nyanländas möte med skolans ämnen i ett språkdidaktiks per- spektiv.