sou · H5B376 · 2017-10-10 00:00:00 — Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Incitamenten att utträda ur förmånerna för att försvåra generisk konkurrens har minskat kunde ett skäl för tillverkare att ta ut läkemedel ur för- månerna vara att försvåra för generisk konkurrens inom förmån- erna. Ett exempel på detta är hanteringen av preventivmedlet Cerazette (desogestrel).29 När en generikatillverkare ansöker till TLV om subvention för ett utbytbart generiskt läkemedel och motsvarande originalläke- medel finns inom förmånerna, räcker det i princip att tillverkaren visar att priset är lägre för det generiska läkemedlet än originalet för att subventioneras. Om det inte fanns ett original inom förmånerna när ansökan om subvention av ett generikaläkemedel behandlades på TLV krävdes tidigare att tillverkaren visade att läkemedlet var kostnadseffektivt, det vill säga samma underlag som krävs när TLV prövar en substans . I samband med att patentet löpte ut på originalläkemedlet kunde tillverkaren därmed begära ut- träde för läkemedlet ur förmånerna. Då blev det i praktiken omöj- ligt för generiskt utbytbara produkter att komma in i förmånerna. Eftersom det inte finns möjlighet till utbyte av läkemedel utanför förmånerna blev det i praktiken även svårt för generikatillverkarna att komma in på marknaden. TLV vidareutvecklade sin beslutspraxis inom ramen för 15 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. för att motverka detta. Tillverkare som ansöker om pris och subven- tion för läkemedel (original eller generika) ska nu kunna jämföras med ett läkemedel som har funnits i förmånerna. Utträden kan få en påverkan på förskrivningsmönstret I sammanhanget kan nämnas att det enligt utredningen finns en risk för att utträden ur förmånerna kan få en negativ påverkan på läkarnas förskrivningsmönster. Om till exempel vissa styrkor eller förpackningsstorlekar av ett läkemedel kvarstår inom förmånerna 29 Läkemedelstillverkaren ansökte om utträde ur förmånerna för Cerazette innan något generiskt preparat hunnit komma in i läkemedelsförmånerna. Cerazette ingick därför inte i förmånerna mellan när tillverkaren återigen beviljades subvention för Cerazette. Efter lite , , begärde tillverkaren återigen utträde för Cerazette ur förmånerna. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning kan ett utträde leda till att en annan förpackningsstorlek väljs eller att patienter behöver dela tabletter för att få rätt styrka av läke- medlet av ekonomiska skäl.30 Om inga styrkor och förpacknings- storlekar av ett läkemedel längre ingår i förmånerna kan läkaren också behöva göra nya överväganden gällande terapival. Som beskrivits i avsnitt 2.4.8 analyserar inte utredningen frågan om hur man kan förebygga att receptbelagda läkemedel lämnar eller utesluts ut förmånerna. 3.5Närmare om läkemedel utanför läkemedelsförmånerna Utredningen analyserar i detta avsnitt de receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna med störst försäljningsvärde, för att få en närmare uppfattning om vilka läkemedel det är som är utanför förmånerna.31 3.5.1De tjugo mest säljande receptförskrivna läkemedlen utanför förmånera I tabell 3.1 redovisas de 20 receptförskrivna läkemedel utanför för- månerna som har störst försäljning räknat i värde. 30Ett exempel på detta var när läkemedelsföretaget som marknadsförde Kåvepenin (ett anti- biotikum) begärde utträde ur förmånerna för vissa styrkor 2013. Företaget informerade senare i ett informationsbrev daterat om möjligheten för förskrivare att för- skriva dubbel styrka av läkemedlet eftersom den högre styrkan var delbar. 31Analysen inkluderar även receptfria läkemedel som förskrivits på recept utanför förmånerna. SOU 2017:76 Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Receptförskrivna läkemedel utanför läkemedelsförmånerna – Topp 20 2016 Försäljningsvärde AUP, mnkr (på preparatnivå, exkl. moms) * läkemedel som vanligtvis förskrivs enligt smittskyddslagen, virushämmande läkemedel för systemiskt bruk (ATC-kod J05), är fetmarkerade. Flera mycket angelägna läkemedel utanför förmånerna Bland dessa 20 läkemedel är mer än hälften, 12 stycken, läkemedel som används vid behandling av hepatit C eller HIV. Både hepatit C och HIV är mycket allvarliga sjukdomar. Läkemedel som behandlar hepatit C eller HIV förskrivs i normalfallet enligt smittskydds- lagen. Dessa läkemedel bekostas inte av patienterna själva om de för- skrivs i enlighet med smittskyddslagen, och nästan samtliga av dem har ett fastställt pris inom läkemedelsförmånerna. Det enda undan- taget till detta är Triumeq som används vid behandling av HIV. Bland de övriga 8 finns det läkemedel som används vid klimak- teriebesvär, potensbesvär och hosta, samt preventivmedel och läke- medel vid sömnbesvär. Utredningen konstaterar att dessa 20 stor- Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning säljande receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna består av en blandning av såväl mycket angelägna läkemedel som mindre ange- lägna läkemedel. I tabellen finns även ett läkemedel, Cerazette, som har utbytbara alternativ i förmånerna. 3.5.2Läkemedel utanför förmånerna som inte är utbytbara till något alternativ inom förmånerna I detta avsnitt beskriver vi de receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna som inte är utbytbara till något alternativ inom för- månerna .32 Dessa läkemedel kommer inte att kunna bytas till läke- medel inom förmånerna om förslaget i departementspromemorian Utökade möjligheter till utbyte av läkemedel (Ds 2017:29) genom- förs. Se även avsnitt 2.3. Flera mycket angelägna läkemedel som inte är utbytbara De priser som TLV har fastställt för ett läkemedel inom förmån- erna ska enligt TLV:s praxis även gälla vid förskrivning enligt smitt- skyddslagen, se avsnitt 3.4.7. Alla läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen i tabell 3.1, utom Triumeq, har alltså en fast handelsmarginal även när de förskrivs enligt smittskydds- lagen och dessa läkemedel redovisas därför inte i tabell 3.2. För att få en förståelse för vilka receptförskrivna läkemedel som inte ingår i förmånerna eller saknar ett fastställt pris inom för- månerna och som inte är utbytbara mot något läkemedel inom för- månerna, har de 20 läkemedel studerats som har störst försäljnings- värde. De redovisas i tabell 3.2. läkemedel som är medicinskt utbytbara enligt utbytbarhetslista. Analysen inkluderar även receptfria läkemedel som förskrivits på recept utanför förmånerna. SOU 2017:76 Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Tabell 3.2 Receptförskrivna läkemedel utanför läkemedelsförmånerna som inte är utbytbara mot något alternativ inom förmånerna – Topp 20 2016 (på preparatnivå, Fenylketonuri (PKU) Avslag TLV kapslar** Klinikläkemedel*** *Övriga läkemedel som tillhör ATC-kod J05 har exkluderats. **Niferex droppar ingår i förmånerna. ***TLV har tagit fram ett hälsoekonomiskt kunskapsunderlag för läkemedlet till (gruppen för Nya läkemedelsterapier). Bland dessa läkemedel finns det läkemedel som kan förskrivas enligt smittskyddslagen som Triumeq som används för behandling av HIV, samt särläkemedel som Elaprase som används för behandling av sjukdom. Två av läkemedlen, Kuvan och Kalydeco, ingår i den landstings- gemensamma samverkansmodellen för introduktion och uppfölj- ning av värdefulla nya läkemedel, vilket beskrivs närmare i av- Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning snitt 3.4.4.33 Vidare finns där även potensläkemedlen Viagra och Cialis, Vagifem som används vid klimakteriebesvär, samt läkemedel mot hosta Cocillana-Etyfin, Mollipect och Lepheton. Flera olika orsaker till att läkemedlen är utanför förmånerna I tabell 3.2 redovisas även orsaken till varför läkemedlen inte ingår i förmånerna i de fall utredningen har kunnat få uppgift om det. Orsakerna till detta skiljer sig mellan läkemedlen. När det gäller de fyra potensläkemedlen så har TLV ursprungligen avslagit ansökan om att ingå i förmånerna. Detsamma gäller p-ringen NuvaRing och läkemedlet Kuvan som används för att behandla fenylketonuri. För andra läkemedel, som Vagifem och Xyloproct, har tillverkarna själva begärt utträde ur förmånssystemet. Beträffande läkemedlet mot hosta Mollipect och vitaminpreparatet TrioBe har TLV fattat beslut om att utesluta dem ur förmånerna. Läkemedel som säljer mest utifrån volym Ett annat sätt att redovisa de receptförskrivna läkemedel som inte ingår i förmånerna eller som saknar ett fastställt pris inom för- månerna34 och som inte är utbytbara mot alternativ inom förmån- erna, är utifrån hur många förpackningar de säljer. Detta ger en uppfattning om hur stor användningen är och på så sätt även hur många patienter som berörs, se tabell 3.3. 33SKL, Prissättning, introduktion och uppföljning av läkemedel – i samverkan (). 34Läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen dvs. tillhör ATC-kod J05 har exkluderats även i denna redovisning eftersom de har fastställda priser inom förmånerna. SOU 2017:76 Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Receptförskrivna läkemedel utanför läkemedelsförmånerna som inte är utbytbara mot något alternativ inom förmånerna – Topp 20 i antal sålda förpackningar (på preparatnivå, (i tusental) * Läkemedel som har tillkommit bland de 20 mest säljande när man räknar i volym i stället för i värde, är i tabellen markerade med fet stil. Av tabellen framgår att oavsett om man räknar försäljningen i värde eller volym så är det i stor utsträckning samma läkemedel som säljer mest. Detta gäller exempelvis beträffande Vagifem, Cocillana-Etyfin och läkemedel innehållande sildenafil. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning 3.6Kostnader och finansiering av läkemedel Staten och landstingen finansierar huvuddelen av kostnaden för läke- medlen inom läkemedelsförmånerna, medan patienterna betalar en mindre del genom egenavgiften. När det gäller receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna betalar patienterna en totalt sett större andel av kostnaderna, och i många enskilda fall hela kostnaden. 3.6.1Totala kostnaden för läkemedel i Den totala läkemedelskostnaden i var enligt officiella statistik. Receptfria läke- medel hade en total omsättning på medan receptförskrivna läkemedel omsatte totalt 29,6 miljarder kro- nor.35 Receptförskrivna läkemedel inom förmånerna omsatte 26 mil- jarder kronor 2016.36 Stor kostnadsökning för läkemedel utanför förmånerna Receptförskrivna läkemedel utanför läkemedelsförmånerna omsatte drygt 3,6 miljarder år 2016.37 var försäljningsvärdet på re- ceptförskrivna läkemedel utanför förmånerna runt 1,3 miljarder kro- nor. Det totala försäljningsvärdet har därmed nästan tredubblats . Den stora kostnadsökningen har skett , från till 3,6 miljarder . Kostnadsökningen beror till största delen på ökad användning av läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen, framför allt läke- medel för behandling av hepatit C. tillkom näm- ligen flera nya läkemedel för behandling av hepatit C. Kostnads- ökningen avstannade , och stabiliserades . 35 , Statistik om läkemedel 2016 (). Det bör framhållas att dessa upp- gifter inte helt överensstämmer med de uppgifter över apotekens försäljning som utredningen redovisade i delbetänkandet Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (SOU 2017:15), av- snitt 3.6.2. Det beror på att uppgifterna i delbetänkandet enbart avsåg apotekens försäljning på öppenvårdsapoteksmarknaden. 36Uppgiften från TLV. 37Uppgiften från TLV. Uppgiften inkluderar både receptfria och receptbelagda receptför- skrivna läkemedel utanför förmånerna. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning har kostnaderna för läkemedel som förskrivs enligt smitt- skyddslagen mer än fyrdubblats. Även utan att inkludera kostnaderna för läkemedel som för- skrivs enligt smittskyddslagen, har det totala försäljningsvärdet för läkemedel utanför förmånerna ökat stadigt . har försäljningsvärdet nästan fördubblats, även om det har skett en stabilisering . Detta illustreras i figur 3.2. Försäljning utanför förmånerna löpande 12 månader mellan Exkl. smittskydd (J) Inkl. smittskydd (J) Källa: Uppgifter från TLV. 3.6.2Statens och landstingens kostnadsansvar för finansieringen av läkemedel Det är landstingen som har kostnadsansvar för läkemedel och andra varor inom läkemedelsförmånerna. Landstingen får bidrag från staten för kostnader för läkemedelsförmåner i enlighet med en årlig över- enskommelse mellan SKL och staten.38 Kammarkollegiet hanterar utbetalningen av bidrag till respektive landsting i enlighet med över- 38 Statens bidrag till landstingen för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Landstingen ersätter i sin tur på månatlig basis apo- teken för kostnaderna för sålda läkemedel och varor inom förmån- erna. Det finns i vissa fall ett kostnadsansvar för landsting och stat även i när det gäller läkemedel utanför förmånerna. Kostnadsansvaret för landstingen gäller läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen. Staten, via , har ett kostnadsansvar för läkemedel till asylsökande. Staten har även, via Kriminalvården, ett kostnads- ansvar för läkemedel för intagna inom kriminalvården. Landstingen tar även ett ansvar, som inte är utpekat av staten, för läkemedel till psykiskt sjuka utan sjukdomsinsikt, undantagshanteringen av dyra läkemedel utanför förmånerna och individuell undantagshantering av läkemedel utanför förmånerna. Se även avsnitt 3.6.4. 3.6.3Patienternas kostnader för läkemedel Kostnader för läkemedel inom förmånerna Den kostnad som patienterna själva betalar (egenavgiften) för läke- medel inom läkemedelsförmånerna regleras genom högkostnads- skyddet. Genom läkemedelsförmånerna finansierar det offentliga av patienternas kostnader, vilket 2015 motsvarade runt 21 miljarder kronor.39 Resterande del, motsvarande 7 miljar- der kronor detta år, betalades av patienterna genom egenavgiften.40 ökade andelen som det offentliga finansierade till cirka 77 procent.41 En förklaring till denna ökning är att läkemedel och varor inom förmånerna blev kostnadsfria för barn . 39Uppgiften från TLV. 40Egenavgiften kan dock innehålla landstingssubventioner. 41Uppgiften från TLV. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Kostnader för läkemedel utanför förmånerna Totalt var kostnaderna för recept- förskrivna läkemedel utanför läkemedelsförmånerna. TLV har tidi- gare beräknat att landstingen betalade för läkemedel utanför förmånerna. En stor del av denna kostnad var läkemedel som förskrivits enligt smittskyddslagen. Detta betyder att patienterna själva betalade cirka 1,5 mil- jarder kronor eller av kostnaden. har kostnaderna för smittskyddsläkemedel och läke- medel till andra grupper som det offentliga finansierar ökat. TLV har bedömt att den andel av kostnaden för receptbelagda läkemedel utanför förmånerna som det offentliga betalar är . Ökade kostnader för patienter i samband med TLV:s beslut om uteslutning ur förmånerna När läkemedel lämnar förmånerna ökar den kostnad som patienterna själva får betala. TLV har beräknat att patienternas kostnader för läkemedel som är utanför förmånerna på grund av TLV:s beslut ökade med på årsbasis.42 Det kan jämföras med den totala kostnaden för receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna på . TLV valde i denna analys att inte inkludera effekten av att Vagifem uteslöts ur förmånerna i samband med en omprövning . Detta gjorde TLV eftersom försäljningen av Vagifem var betydande jämfört med övriga läke- medel. Av de uteslutningar eller utträden som TLV beslutat om är Vagifem det som har påverkat patienterna mest räknat i försälj- ningsvärde. Försäljningen av Vagifem är ungefär 150–170 miljo- ner kronor per år.43 42TLV, Uppföljning av läkemedelskostnader (), s. 19. Detta beräknades genom att jämföra kostnaderna utom förmånerna 12 månader efter utträdet med kostnaderna före utträdet. 43TLV, Uppföljning av läkemedelskostnader (), s. 20. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning 3.6.4Situationer där patienten inte betalar hela kostnaden för läkemedel utanför förmånerna Som huvudregel gäller att om ett läkemedel förskrivs och inte ingår i förmånerna får patienten betala hela kostnaden själv. Detta är dock inte alltid fallet. Läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen Som har nämnts är den vård och behandling som behövs för att förebygga eller minska risken för smittspridning vid en allmän- farlig sjukdom helt kostnadsfri för patienten. Läkemedel till psykiskt sjuka utan sjukdomsinsikt Det finns ett särskilt system med kostnadsfria läkemedel för psykiskt sjuka utan sjukdomsinsikt.44 Hur detta ser ut i de olika landstingen varierar, men generellt gäller att patienter som saknar sjukdoms- insikt kostnadsfritt får läkemedel för behandling av allvarlig psykisk sjukdom. Orsaken till detta är att patienter som motsätter sig medi- cinsk behandling av ekonomiska skäl kan utgöra en risk, för patienten själv eller någon annan om de inte medicinerar. Det är i huvudsak neuroleptika, som främst används vid schizofreni och andra psyko- tiska tillstånd, som subventioneras på detta sätt. Läkemedel till asylsökande och papperslösa Asylsökande och vissa andra utlänningar som omfattas av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska enligt förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar betala avgift med högst för receptförskrivna läkemedel. Öppenvårdsapoteken får ersättning för läkemedlen från Migrations- verket.45 44I samband med att den så kallade läkemedelsreformen 1997 slöts en överenskommelse mellan dåvarande , , och dåvarande Apoteks- bolaget, om ett system med kostnadsfria läkemedel för psykiskt sjuka. 45Förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning För personer som visas i utan nödvändiga tillstånd, så kallade ”papperslösa”, ska landstingen enligt lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, erbjuda läkemedel inom förmånerna som för- skrivs i samband med vård som ges enligt samma lag. Papperslösa ska själva bekosta läkemedel inom läkemedelsförmånerna mot en avgift om per läkemedel.46 Statskontoret konstaterar i en uppföljning av landstingens tillämpning av detta regelverk, att pappers- lösa i praktiken betalar maximalt per expeditionstillfälle oavsett hur många läkemedel de hämtar ut på apoteket.47 Resterande kostnad ersätts av landstingen till apoteken. För läkemedel och varor utanför läkemedelsförmånerna betalar dessa personer avgifter enligt de grunder som vårdgivaren bestämmer.48 För barn som är asylsökande eller papperslös är läke- medel och varor inom läkemedelsförmånerna kostnadsfria.49 Undantagssituationer då det offentliga finansierar läkemedel utanför läkemedelsförmånerna Staten och SKL har en överenskommelse gällande ersättningen för läkemedel till landstingen. Denna överenskommelse innebär att landstingen i vissa fall kan subventionera läkemedel som inte ingår i läkemedelsförmånerna. Landstingen finansierar läkemedel utanför förmånerna inom följande områden: •Undantagshantering av dyra läkemedel utanför förmånerna. •Individuella undantagshanteringen av läkemedel utanför förmån- erna. 46Förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, preciserar innebörden av lagen. Enligt förordningen ska papperslösa själva betala en egenavgift med högst ”per läkemedel”. 47Statskontoret, Vård till papperslösa – Slutrapport av uppdraget att följa upp lagen om vård till personer som vistas i utan tillstånd (2016:11), s. 61. Statskontoret beskriver att förord- ningens formulering om ”per läkemedel” ansågs otydlig. Inför regelverkets ikraft- trädande tog därför SKL fram ett förslag som preciserade innebörden av denna formulering. Statskontorets uppföljning visade att samtliga landsting har anammat SKL:s förslag, som innebär att den papperslöses egenavgift ska vara högst vid varje expedieringstillfälle för läkemedel utskrivet vid samma tillfälle av samma förskrivare och för högst tre månaders behandling. 481 § andra stycket förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. 49Läkemedel och varor som avses i 18 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Vid dessa undantagssituationer faktureras de flesta landsting av apo- teken i särskild ordning. Vissa landsting hanterar dock dessa läke- medel på rekvisition. Undantagshantering av dyra läkemedel utanför förmånerna Läkemedel som är anpassade för öppenvården, men som är för- enade med mycket höga kostnader, omfattas inte alltid av läkemedels- förmånerna. För vissa av dessa produkter har (gruppen för Nya läkemedelsterapier) inom SKL rekommenderat en begränsad användning. Dessa läkemedel är förenade med så höga kostnader att det inte har ansetts rimligt att patienterna själva ska betala för dem. I stället betalar landstingen kostnaderna.50 Individuella undantagshanteringen av läkemedel utanför förmånerna I undantagsfall kan landstingen stå för kostnaden för läkemedel för vissa individuella patienter.51 För att sådan undantagshantering ska vara tillämplig krävs att följande fyra förutsättningar är uppfyllda: 1.Det gäller enskilda patienter. 2.Det avser synnerligen angelägna medicinska behov. 4.Användningen bedöms vara kostnadseffektiv i det enskilda fallet (jämfört med andra alternativ inom vården). 3.6.5Demografiska grupper med stora kostnader för läkemedel utanför förmånerna Huvudregeln är att om ett läkemedel inte ingår i förmånerna får patienten betala hela kostnaden själv. Kostnader för läkemedel utanför förmånerna kan alltså beröra alla patienter. 50TLV, Slutrapport om receptbelagda läkemedel utanför läkemedelsförmånerna (dnr. 1551/2014, ), s. 41. 51TLV, Slutrapport om receptbelagda läkemedel utanför läkemedelsförmånerna (dnr. 1551/2014, ), s. 43 samt information om landstingssubventioner från Region och . Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning redovisas demografiska grupper med stora kostnader för receptför- skrivna läkemedel utanför förmånerna. Kvinnor har generellt sett högre kostnader för läkemedel utanför förmånerna än män. Det är främst unga kvinnor, äldre kvinnor och äldre män som har högre kostnader för läkemedel utanför förmånerna än andra grupper. Nedan beskrivs orsakerna till detta. Kvinnor använder generellt sett mer läkemedel än män Av kvinnorna hade hämtat ut minst ett läkemedel medan motsvarande andel var bland männen.52 Kvinnor betalade även en större andel av kostnaden för de recept- belagda läkemedel som inte omfattas av läkemedelsförmånerna. I figur 3.3 visas de totala kostnaderna för kvinnor respektive män 2016 för receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna.53 Av figuren framgår att kostnaden, exklusive läkemedel som van- ligtvis förskrivs enligt smittskyddslagen,54 för kvinnor i åldrarna 15–49 är mer än dubbelt så hög som för män i samma åldersgrupp. Kost- naden är för kvinnor och för män. I åldergruppen 50–skiljer det sig däremot inte så mycket mellan könen, för kvinnor och 303 mil- joner kronor för män. Den åldersgruppen har dock generellt höga kostnader för läkemedel utanför förmånerna. 52Socialstyrelsen, Statistik om läkemedel 2015 (Art.nr: 2016-4-4), s. 2. 53Eventuella skillnader i antalet kvinnor och män i åldersgrupperna har inte beaktats. 54I detta fall definierat som ATC-kod J. Läkemedel utanför förmånerna – nulägesbeskrivning Kostnad för receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna per kön och ålder, exkl. läkemedel som tillhör ATC-kod J (2016) 10 - 14 15 - 19 20 - 24 25 - 29 30 - 34 35 - 39 40 - 44 45 - 49 50 - 54 55 - 59 60 - 64 65 - 69 70 - 74 75 - 79 80 - 84 85 - 89 90 - Källa: Uppgifter från TLV. Att unga kvinnor har höga kostnader för läkemedel utanför förmån- erna beror på att en del preventivmedel inte subventioneras inom förmånerna. Den avgiftsfrihet som gäller för preventivmedel för kvinnor upp till och med , gäller bara de varor som ingår i förmånssystemet.