sou · H4B346d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Slutsatser dras från forskning där kontrollgruppsdata, normdata eller data från jämförelsegrupper saknas. Ofta är data baserade på information från intervjuer eller enkäter, värdefullt i ett explorativt skede, men det innebär också att det i många stycken saknas evidens. Undantag utgör t.ex. studier inom kognition, språk och CI och i viss mån pedagogiska studier inom specifika ämnesområden, som naturvetenskap. När det gäller forskningsområden är det särskilt anmärkningsvärt att svensk och övrig nordisk specialpedagogisk forskning i stort saknas. Det gäller kontrollerade interventionsstudier men också studier av deskriptiv karaktär. Det finns ansatser i form av uppsatser, arbeten på magisternivå och enstaka exempel i avhandlingar. Likaså är det brist på vetenskapliga studier inom teknik- och miljöområdet. Här finns rapporter med viktig information men kontrollerade studier behövs. Forskning när det gäller tvåspråkighet och CI har inte rönt särskilt stort intresse i . Den internationella forskningen är svåröverskådlig. Betingelserna varierar vilket gör jämförelser svåra och resultaten pekar ofta åt olika håll. Här skulle en metaanalys av den nordiska och internationella forskningen kunna bidra till en mer enhetlig bild, där också forskningsfrågor kan utkristalliseras. Positiva exempel är de longitudinella studier som gjorts av effekterna av tidig intervention i form av CI på språklig utveckling. Genomgången av den forskning som beskrivits ovan visar att fortsatt och förbättrad forskning borde vara ett högprioriterat område när det gäller barn med dövhet och barn med hörselnedsättning, med eller utan CI. Den forskning som bedrivits internationellt pekar ofta i olika riktningar och nordisk forskning av nyare datum, inkluderande svensk, finns i begränsad omfattning inom de flesta områden. Det gäller forskning såväl om undervisningsmetoder och kunskap hos personal som om elevernas förutsättningar och fungerande. behövs beskrivande och kartläggande forskning inom områden som elevernas sociala och psykologiska fungerande, språkanvändning och språkutveckling, tvåspråkighet: tecken och tal- /skriftspråk, läsning, naturvetenskapliga ämnen, tekniska frågor och miljöfaktorer. Behovet av interventionsstudier är ännu större. I sin avhandling betonade flera områden, där forskning om CI behövs. Hon föreslog både kartläggning och interventionsstudier när det gäller minnesfunktion, särskilt fonologiskt minne, och utveckling av fonologiska representationer. Hon poängterade också behovet av forskning om läsning, där fonologiska funktioner är en viktig komponent, och forskning om andra språkliga variabler som vokabulär och grammatik. När det gäller läsning tydde hennes studier på att barnen använde en ortografisk strategi, vilket skulle behöva undersökas i en större population. Barnen i hennes studier läste bättre än man kunde förvänta sig utifrån deras fonologiska medvetenhet och ordkunskap. Det gör det särskilt intressant att försöka kartlägga barnens lässtrategier. Schönströms studerade i sin avhandling (2010) barn med dövhet eller hörselnedsättning och menade att när det gäller dessa grupper behövs mer forskning om tvåspråkighet, språkförmågan både på teckenspråk och på svenska. Även internationellt har forskare fört fram behovet av forskning om lästrategier och läsprocessen hos barn med dövhet eller hörselnedsättning. Swanwick (2010) lyfte i det sammanhanget fram betydelsen av forskning kring tvåspråkighet och dess inverkan på läsförmågan. Hon menade att forskningen bör fokusera på barnets totala språkliga kontext, tidiga språkliga erfarenheter, språklig miljö i hemmet samt på barnets språkliga förmåga. Dessutom framhöll hon betydelsen av att skolpersonal följer forskningen och skaffar sig redskap för att kunna anpassa sin undervisning efter den enskilde elevens behov. Luckner och Urbach (2012) föreslog interventionsstudier för att förbättra läsförmågan hos barn med hörselnedsättning och formulerade ett antal relevanta forskningsfrågor, t.ex. hur bra barnens läsflyt och deras läsförståelse är, hur relationen dem emellan ser ut och hur mycket tid barnen spenderar på läsning, eftersom man lär sig läsa genom att läsa. Andra frågor rör läsundervisningen. Vilka goda exempel finns på effektiva läsinlärningsmetoder, hur mäter lärare elevernas läsförmåga när eleverna använder flera kommunikationssätt, är tystläsning effektiv för elever med hörselnedsättning, är ljudupptagning av elevens läsning en effektiv undervisningsmetod? och (2012) påpekade också behovet av forskning kring det stöd från experter som pedagoger behöver i sin undervisning. Ovanstående ska ses som exempel och för svenska förhållanden vill jag, med utgångspunkt och stöd i forskningsöversikten, framhålla följande forskningsområden: Identifiera de faktorer i undervisningen som underlättar inlärningen hos de hörselskadade barnen. Vad gör vissa elever till goda läsare, t.ex.? (bl.a. Marschark m.fl., 2011) 2.Hur ser barnens förmågor ut? Deskriptiva studier inkluderande barn med annat hemspråk samt barn med ytterligare funktionsnedsättning utöver hörselnedsättningen, t.ex. utvecklingsstörning. 3.Hur ser skolmiljön ut, pedagogiskt, teknikens betydelse? 4.Barnens sociala och psykologiska fungerande i ett långtidsperspektiv 5.Effekten av tvåspråkighet, tecken-, tal-/skrivet språk på läsning och på språkutveckling, tidig språklig intervention (Marschark, 2005). 6.Forskning som rör specifika undervisningsämnen, t.ex. naturvetenskap och matematik (Marschark, 2005, forskargruppen kring ) Studier med vetenskapligt goda metoder behövs. De behöver inkludera många deltagare, vilket talar för åtminstone nordiskt samarbete: 7.Longitudinella studier för att undersöka långsiktiga effekter (Marschark, 2005, m.fl., 2013) 8.Experimentellt upplagda studier med god kontroll och adekvata statistiska analyser (Marschark, 2005). 9.Interventionsstudier som ger evidensbaserad information (Marschark, 2005). 10.Deltagarstyrd forskning – inkludera personal i projekten. (Inte aktionsforskning). Barnens livssituation är påverkad av medicinska, sociokulturella, psykologiska och pedagogiska frågor, som interagerar och därför måste ses i hela sitt sammanhang. 12.Forskning om utbildning och kompetensutveckling av logopeder, audiologer och specialpedagoger, stödfunktioner , M., Tvingstedt, A.-L. & , G. (2005). Interviews with deaf children about their experiences using cochlear implants. American , 150(3), 260-267. (2002). Interpersonell kommunikation en studie av elever med hörselnedsättning i särskolan. Doktorsavhandling, , , Lärarutbildningen. , J., Orfanidou, E., Cardin, V., , E., Capek, C.M., , B., , J. & , M. (2013). Similar digit-based working memory in deaf and hearing non-signers despite digit span differences. Frontiers in Psychology, 4, 1-12. Anmyr, L. & , Y. (2006). Cochleaimplantat på barn – föräldrarnas synpunkter på omhändertagandet och samarbetet mellan hörselvården, CI-teamet och förskola/skola. Anmyr, L., , M., , K. & Freijd, A. (2011). Children with hearing impairment – Living with cochlear implants or hearing aids. D., , P., Luckner, J., Kreimeyer, K.H. & , S. (2011). Social outcomes of students who are deaf and hard of hearing in general education classrooms. Exceptional Children 77(4), 489-504. Appelman, K.I., , , , M.H., Luetke, B.S. & Stryker, D.S. (2012). Education, employment, and independent living of young adults who are deaf and hard of hearing. American 157(3), 264-275. & Yoshinaga-Itano, C.S. (2012). Using language environment analysis to improve outcomes for children who are deaf or hard of hearing. Seminars in Speech and Language, 33(4), 340- 353. Archbold, S. & , C., (2012). Deaf education: The impact of cochlear implantation? Deafness and , 14(1), 2-15. , S., Lunner, T., Lyxell, B. & Pichora-Fuller, M.K. (2009). The emergence of cognitive hearing science. , 50(5), 371-384. Asker-Árnason, L., , M., Ibertsson, T., Lyxell, B. & Sahlén, B. (2007). The relationship between reading comprehension, working memory and language in children with cochlear implants. Acta Neuropsychologica, 5(4), 163-186. Asker- Árnason, L., , , , C., , I., Wengelin, Å. & Sahlén, B. (2012). Spoken and written narratives in Swedish children and adolescents with hearing impairment. Communication Disorders Quarterly, 33(3), 131-145. Asker- Árnason, L., Ibertsson, T., , M., Wengelin, Å. & Sahlen, B. (2010). Picture-elicited written narratives, process and product, in 18 children with cochlear implants. Communication Disorders Quarterly, 31(4), 195-212. , F., Mäki-Torkko, E., Karltorp, E., , H., , L., , G. & Stenfelt, S. (2012). Bilateral versus unilateral cochlear implants in children: Speech recognition, sound localization, and parental reports. , 51(11), 817-832. Ausbrooks, M., Baker, S. & Daugaard, J. (2012). Recruiting deaf and diverse teachers: Priorities of preservice teachers in deaf education. Association, 46(1), 369-398. & Luckner, J. (2012). Supporting students who are deaf or hard of hearing in general education classrooms: A case study. Communication Disorders Quarterly, 33(2), 111-118. , , , A., , B.,, , , G., , A.-C., Wiking- , A. & , U. (2002). Language development in hearing-impaired children. of a reference material for a ‘Language test for hearing-impaired children’, LATHIC. , 65(1), 15-26. , , , B., , G., , A.-C. & , A. (2005). Hörselskadade barns språkutveckling (hss). Rapport nr 9 A, : , , , Bouton, S., Bertoncini, J., Serniclaes, W. & , P. (2011). Reading and reading-related skills in children using cochlear implants: for the influence of cued speech. Education, 16(4), 458-473. & Quenin, C. (2010). : Specialty preparation for speech-language pathologists to work with children who are deaf and hard of hearing. , 110(2), 297- 304. Cannon, J. & Kirby, S. (2013). Grammar structures and deaf and hard of hearing students: A review of past performance and a report of new findings. American , 158(3), 292- 310. , , , M.T. & , B. (2013). Reading strategies of Chinese students with severe to profound hearing loss. Education, 18(3), 312-328. ; Bergeson, T.R. & Phan, J. (2012). Speech intelligibility and prosody production in children with cochlear implants. , 45(5), 355-366. (2010). Introduction: Rethinking Ethical Decision Making: Why Now? (Red.) Ethical considerations in educating children who are deaf or hard of hearing. ; 1st Ed. , , , M. & , J. (2013). Working memory capacity compensates hearing related phonological processing deficit. , 46(1), 17-29. , S., Leybaert, J., Ecalle, J. & Magnan, A. (2013). The development of word recognition, sentence comprehension, word spelling, and vocabulary in children with deafness: A longitudinal study. Research in Developmental Disabilities, 34(5), 1781-1793. , L., Arfe, B. & Bronte, T. (2012). The influence of phonological mechanisms in written spelling of profoundly deaf children. Reading and Writing: , 25(8), 2021- 2038. Compton, M., , D.A. & , P. (2009). Preparation and perceptions of speech-language pathologists working with children with cochlear implants. Communication Disorders Quarterly, 30(3), 142-154. Coniavitis , L. (2008). Om elever med hörselskada i skolan. : , , och Specialpedagogiska skolmyndigheten Convertino, C.M., Marschark, M., Sapere, P., Sarchet, T. & Zupan, M. (2009). Predicting academic success among deaf college students. Education, 14(3), 324-343. Coppens, K.M., Tellings, A., van der Veld, W., Schreuder, R. & Verhoeven, L. (2012). Vocabulary development in children with hearing loss: The role of child, family, and educational variables. Research in Developmental Disabilities: A , 33(1), 119-128. Coppens, K.M., Tellings, A.,Verhoeven, L. & Schreuder, R. (2011). Depth of reading vocabulary in hearing and hearing-impaired children. Reading and Writing: , 24(4), 463-477. Cormier, K., Schembri, A.,Vinson, D. & Orfanidou, E. (2012). First language acquisition differs from second language acquisition in prelingually deaf : Evidence from sensitivity to grammaticality judgement in British sign language. Cognition, 124(1), 50-65. (2013). Signs of acquiring bimodal bilingualism differently. A longitudinal case study of mediating a deaf and a hearing twin in a deaf family. Doktorsavhandling, , . : US-AB Universitetsservice. Crowe, K., McKinnon, D.H., McLeod, S. & , T.Y.C. (2013). Multilingual children with hearing loss: Factors contributing to language use at home and in early education Child Language Teaching and Therapy, 29(1), 111-129. Crume, P.K. (2013). Teachers' perceptions of promoting sign language phonological awareness in an ASL/English bilingual program. Education, 18(4), 464-488. Dammeyer, J. (2010). Psychosocial development in a Danish population of children with cochlear implants and deaf and hard-of-hearing children. Education, 15(1), 50-58. Dammeyer, J. (2012). A longitudinal study of pragmatic language development in three children with cochlear implants. Deafness and , 14(4), 217-232. & Hendar, O. (2009). Kokleaimplantat är bra – men inte alltid tillräckligt. , 106(46), 3090. Danermark, B., , L. & , B. (1996). Some characteristics of mainstreamed hard of hearing students in Swedish universities. American , 141(5), 359-364. , , , D., & Pichler, D.C. (2014). Spoken English language development among native signing children with cochlear implants. Education, 19(2), 238-250. Denham, P.J. & Battro, A. (2012). Education of the deaf and hard of hearing in the digital era. Mind, Brain, and Education, 6(1), 51-53. De Raeve, L., Baerts, J., Colleye, E. & Croux, E. (2012). Changing schools for the deaf: Updating the educational setting for our deaf children in the 21st century a big challenge. , 14(1), 48-59. De Raeve, L. & Lichtert, G. (2012). Changing trends within the population of children who are deaf or hard of hearing in (): Effects of 12 years of newborn hearing screening, early intervention, and early cochlear implantation. , 112(2), 131-148. DesJardin, J.L., , S.E. & Eisenberg, L.S. (2009). Literacy skills in children with cochlear implants: The importance of early oral language and joint storybook reading. Education, 14(1), 22-43. Dettman, S., Wall, E., , G. & Dowell, R. (2013). Communication outcomes for groups of children using cochlear implants enrolled in auditory-verbal, aural-oral, and bilingualbicultural early intervention programs. Otology and Neurotology, 34(3), 451-459. , C.M., de , K. & Pisoni, D.B. (2012): Phonological awareness, reading skills, and vocabulary knowledge in children who use cochlear implants. Education, 17(2), 205-226. Doherty, M. (2012). Policy and practice in deaf education: views and experiences of teachers, and of young people who are deaf in Northern and . , 27(3), 281-299. , V. (2011). Reading instruction and text difficulty. , 111(1), 5-23. Easterbrooks, S.R. & , B.H. (2012). Clues from research: effective instructional strategies leading to positive outcomes for students who are deaf or hard of hearing. Odyssey: New directions in Deaf education, 44-49. Ertmer, D.J. (2011). Assessing speech intelligibility in children with hearing loss: Toward revitalizing a valuable clinical tool. Language, Speech, and in Schools, 42, 52-58. Ertmer, D.J. & , L. (2011). Speech production accuracy and variability in young cochlear implant recipients: Comparisons with typically developing age-peers. , Language, and , 54, 177-189. Ertmer, D.J. & Inniger, K.J. (2009). Characteristics of the transition to spoken words in two young cochlear implant recipients. , Language, and , 52, 1579-1594. Ertmer, D.J. & Iyer, S. (2010). Prelinguistic vocalizations in infants and toddlers with hearing loss: Identifying and stimulating auditory-guided speech development. I M. Marshark & P.E. (Red:er), The handbook of deaf studies, language, and education (360 -375). , NY, US: . Ertmer, D.J., , J. & Kloiber, D.T. (2013). Beginning to talk like an adult: Increases in speechlike utterances in young cochlear implant recipients and typically developing children. & Brodin, R. (2009). Fler mikrofoner i klassrummet. Gaustad, M. (2009). What we know, do not know and need to know about deafness and cognition. Education, 14(4), 516. Geers, A., , E., Moog, J. & , C. (2008). Long-term outcomes of cochlear implantation in the preschool years: from elementary grades to high school. , 47, Suppl. 2, 21-30. Geers, A.E., Moog, J.S., Biedenstein, J., , C. & Hayes, H. (2009). Spoken language scores of children using cochlear implants compared to hearing age-mates at school entry. Education, 14(3), 371-385. , , , J. & Nilholm, C. (2013). Local school ideologies and inclusion: the case of Swedish independent schools. , 28(1), 49-63. Gough, P. & Tunmer, W. E. (1986). Decoding, reading, and reading disability. Remedial and Special Education, 7, 6-10. Guardino, C., Syverud, S.M., , A., , H. & King, S. (2011). Further evidence of the effectiveness of phonological instruction with oral-deaf readers. American , 155(5), 562-568. Guiberson, M. (2013). Survey of Spanish parents of children who are deaf or hard of hearing: decision-making factors associated with communication modality and bilingualism. , 22(1), 105-119. Guiberson, M. (2013). Bilingual skills of deaf/hard of hearing children from . , Oct 18. [Epub ahead of print]. , P.S. (2011). A team approach to quality programming for deaf and hard of hearing students. Odyssey: New Directions in Deaf Education, 12, 28-32. Hadadian, A., , K. & Merbler, J.A. (2012). deaf education teacher training model: Does it make a difference? , 27(3), 5-13. (2012). The efficacy of dictionary use while reading for learning new words. American , 157(4), 358-372. , , , J., Löfqvist, A., Mäki-Torkko, E. & Sahlén, B. (2004). Working memory and novel word learning in children with hearing impairment and children with specific language impairment. , 39(3), 401-422. , K., Sahlén, B. & Mäki-Torkko, E. (2007). Can a 'single hit' cause limitations in language development? A comparative study of Swedish children with hearing impairment and children with specific language impairment. , 42(3), 307-323. (2012). Elever med hörselnedsättning i . En kvalitativ studie ur några pedagogers perspektiv. Examensarbete, specialpedagogexamen. Skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Specialpedagogik, . & Terlektsi, E. (2011). Reading and spelling abilities of deaf adolescents with cochlear implants and hearing aids. Education, 16(1), 24-34. Havy, M., Nazzi, T. & Bertoncini, J. (2013). Phonetic processing during the acquisition of new words in 3-to-6-year-old French-speaking deaf children with cochlear implants. , 46(2), 181-192. Hayes, H. (2010). : A distinctive program in deaf education studies at the program in audiology and communication sciences (PACS). , 110(2), 271-278. Hayes, H., Kessler, B. & Treiman, R. (2011). Spelling of deaf children who use cochlear implants. Scientific Studies of Reading, 15(6), 522-540. Hintermair, M. (2013). Executive functions and behavioral problems in deaf and hard-of-hearing students at general and special schools. Education, 18(3), 344-359. Hintermair, M. & Korneffel, D. (2013). [On the relationship between executive functioning and social-emotional problems of deaf and hard-of-hearing students at general schools]. Zeitschrift fur Kinderund Jugendpsychiatrie und Psychotherapie, 41(5), 347-359. (Abstrakt på svenska, artikel på tyska,). , D.M., , J., Moberly, A., Hollich, G. & Miyamoto, R.T. (2012). Word learning in deaf children with cochlear implants: Effects of early auditory experience. Developmental Science, 15(3), 448-461. Huber, M. & Kipman U. (2011). The mental health of deaf adolescents with cochlear implants compared to their hearing peers. , 50(3), 146-154. Huttunen, K. & Ryder, N. (2012). How children with normal hearing and children with a cochlear implant use mentalizing vocabulary and other evaluative expressions in their narratives. Clinical Linguistics & Phonetics, 26(10), 823-844. & Punch R. (2011). The modes of communication used by children with cochlear implants and the role of sign in their lives. American , 155(5), 535-549. (2005). Hearing and cognition in speech comprehension. Methods and applications. Studies in Science and Technology Dissertations No. 888, Studies from . , M., Larsby, B., Lyxell, B. & , S. (2001). Evaluation of a cognitive test battery in young and elderly normal-hearing and hearing-impaired subjects. , 12, 357- 370. , M., Larsby, B., Lyxell, B. & , S. (2005). Speech understanding in quiet and noise, with and without hearing aids. , 44, 574- 583. , , , K., Mäki-Torkko, E., , U. & Sahlén, B. (2009). Deaf teenagers with cochlear implants in conversation with hearing peers. Disorders, 44(3), 319-337. , , , K., Asker-Arnason, L., Sahlén, B. & Mäki-Torkko, E. (2009). Speech recognition, working memory and conversation in children with cochlear implants. , 11(3), 132-151. Ingber, S. & , S. (2011). Enhancing sequential time perception and storytelling ability of deaf and hard of hearing children. American , 156(4), 391-401. Internationell klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa: barn- och ungdomsversion. (2010). Svensk version av International Classification of Functioning, Disability and Health: Children & Youth Version: ICF-CY, . Jachova, Z. & , J. (2010). Cochlear implants in the inclusive classroom: A case study. Support for Learning, 25(1), 33-37. Jagodzinski, P. & Wolski, R. (2012). Assessing the educational effectiveness of films of chemical experiments for educating deaf-mute junior high and high school students. , 89(9), 1122-1127. , D., Rajput, K., Brinton, J. & Goswami, U. (2009). Orthographic influences, vocabulary development, and phonological awareness in deaf children who use cochlear implants. Applied Psycholinguistics, 30(4), 659-684. Järvelin, M.-R., Mäki-Torkko, E., Sorri, M.J. & Rantakallio, P.T. (1997). Effect of hearing impairment on educational outcomes and employment up to the age of 25 years in northern . , 31, 165-175. Jerlinder, K., Danermark, B. & , P. (2010). Swedish primary-school teachers’ attitudes to inclusion – the case of PE and pupils with physical disabilities. , 25(1), 45-57. & Goswami, U. (2010). Phonological awareness, vocabulary, and reading in deaf children with cochlear implants. , Language, and , 53(2), 237-261. J., Ristić, S., Medenica, S., Tadić, V. & Slavnić, S. (2012). Reading characteristics of deaf and hard-of-hearing pupils. Vojnosanit Pregl., 69(10), 846-851. (Abstrakt på svenska, artikel på serbiska). Knickelbein, B.A. & Richburg, C. (2012). Special educators' perspectives on the services and benefits of educational audiologists. Communication Disorders Quarterly, 34(1), 17-28. Knoors, H. & Marschark, M. (2012). Language planning for the 21st century: Revisiting bilingual language policy for deaf children. Education, 17(3), 291-305. Koehlinger, K.M., , A.J. & Moeller, M.P. (2013). Grammatical outcomes of 3- and 6- year-old children who are hard of hearing. , Language and , 56(5), 1701-1714. , K., & , M. (2004). Introducing a national paediatric hearing register in . Audiological Medicine, 2(2), 113-122. Kral, A. & O'Donoghue, G.M. (2010). Profound deafness in childhood. , 363(15), 1438-1450. Kritzer, K.L. & Pagliaro, C.M. (2013). An intervention for early mathematical success: Outcomes from the hybrid version of the as Partners (MRPP) Project. Education, 18(1), 30-46. Kushalnagar, P., Topolski, T.D., Schick, B., , T.C., Skalicky, A.M. (2011). Mode of communication, perceived level of understanding, and perceived quality of life in youth who are deaf or hard of hearing. Education, 6(14), 512-523. & , M. (2011). Longitudinal patterns of emerging literacy in beginning deaf and hearing readers. Education, 16(3), 289-304. , C.M., Lane-Outlaw, S., , W.E. & Sherwood, D.L. (2013). American Sign Language/English bilingual model: a longitudinal study of academic growth. Education, 18(4)5,532-44. Larsby, B., , M., Lyxell, B. & , S. (2005).