sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — bortfall, förmånen är baserad på tidigare lön och kan ges till den som vårdar barn och kan lämnas tills barnen är 14 månader)och kindergeld (förmånen kompenserar för familjens utgifter, ett slags existens- minimum). Mannen i familjen ansökte om ett familjebidrag (vård- nadsbidrag tills barnet är ) från . Frågan i målet var om elterngeld var en förmån av samma slag som det luxemburgska familjebidraget och således skulle beaktas vid beräkningen av tilläggs- beloppet. Av domen framgår att vid beräkning av artikel 76 i för- ordning 1408/71 förutsattes att det var fråga om familjeförmåner av samma slag. Det ska avgöras med hänsyn till syfte, ändamål, beräk- ningsgrund och villkor för beviljande är detsamma, men att det inte krävdes en fullständig överstämmelse mellan beräkningsgrunder eller villkoren för beviljande för att det skulle vara fråga om förmåner av samma slag. konstaterade att vid beräkningen av tilläggsbeloppet skulle hänsyn inte tas till samtliga familjeförmåner som lämnades till arbetstagarens familj i eftersom elterngeld (enligt tysk rätt) inte är av samma slag som kindergeld (enligt tysk rätt) och är inte heller av samma slag som familjebidrag i luxemburgsk rätt. I målet var det ostridigt att förmånerna skulle kategoriseras som familjeförmåner och bedömde inte frågan närmare.71 I artikel 4.1 a) i förordning 1408/71 avsågs moderskapsförmåner och sjukdom. Artikel 4.1 h avsåg familjeförmåner. Som nämnts ovan, genom införandet av förordning 883/2004 har förmåner vid sjuk- dom och moderskapsförmåner förändrats och de omfattar numera också likvärdiga förmåner vid faderskap. Det finns ingen definition av moderskapsförmåner och likvärdiga faderskapsförmåner, men i skäl 19 till förordning 883/2004 anges att dessa förmåner utges av ett nyfött barns liv. I målet Kommis- sionen mot , som förvisso inte direkt handlar om förord- ningarna 1408/71 eller 883/2004, utan om ramavtal för införandet av föräldraledighet där man gör åtskillnad mellan föräldraledighet och mammaledighet, konstaterade att mammaledigheten har ett annat syfte än föräldraledighet. Det ska skydda kvinnans biologiska välstånd och den speciella relationen mellan en moder och hennes barn under den sena graviditeten och efter för- 71 dom Wiering, C-347/12, ECLI:EU:C: 2013:504, punkt 50, 54 och 55. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … lossningen genom att hindra att relationen störs av de otaliga bördor som hade blivit följen av samtidig förvärvsverksamhet.72 Föräldrapenningen som familjeförmån respektive moderskap och likvärdig faderskapsförmån Familjeförmåner är oftast baserade på bosättning utan att det finns krav på att personen ska uppfylla olika försäkringsperioder. De är inte heller inkomstrelaterade. Här finns således en skillnad mellan familjeförmåner och moderskap och likvärdiga faderskapsförmåner. Genom att familjeförmåner utgår till familjen och inte till arbets- tagaren innebär det i en gränsöverskridande situation att det kan uppkomma rätt till familjeförmåner från flera medlemsstater. För exempelvis den som arbetar i kan det enligt artikel 67 i för- ordning 883/2004 finnas rätt till familjeförmåner från även om familjen är bosatt i en annan medlemsstat. Det vill säga en rätt att exportera förmåner från arbetsstaten till bosättningsstaten. Familjen kan även ha rätt till förmåner från bosättningslandet, men är primärt ansvarigt för att utge sådana förmåner. Bosättningslandet blir sekundärt ansvarigt för att utge förmåner, vilket kan innebära att bosättningslandet betalar ut tilläggsbelopp om bosättningslandets förmåner är högre än i arbetsstaten. I den situation där båda för- äldrarna arbetar i olika medlemsstater och där den ene föräldern utför arbete i bosättningsstaten, så är det bosättningsstaten som är primärt ansvarigt för familjeförmånerna.73 De flesta socialförsäkringsförmåner är individuella rättigheter i , men när det gäller familjeförmåner enligt förord- ning 883/2004 är dessa riktade till familjen som en enhet. Det åläggs som framkommer av regleringen om ansvar mellan staterna i gräns- överskridande situationer som regel ett större ansvar på bosättnings- staten när det gäller familjeförmåner. Detta är troligtvis mot bakgrund av att familjen ska likabehandlas i jämförelse med andra familjer i bosättningsstaten.74 72EU-domstolens dom i Kommissionen mot , C-519/03, ECLI:EU:C:2005:234 punkt 32. 73Artiklarna 68.1 och 68.2 i förordning 883/2004. 74Holm, E. (2014). “Parental Benefits in the Coordination Regulation: (Where) do they fit In? – The Swedish Example”, 2014/2 s. 127. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Föräldrapenning som moderskaps- och likvärdiga faderskaps- förmåner samordnas inom ramen för 883/2004 och är därför skyldigt att betala ut samma belopp som till personer i likvärdiga icke gränsöverskridande situationer. Föräldrapenningen (som moderskaps- förmån) ska utbetalas till den berättigade föräldern utan att andra förmåner minskar ersättningen.75 behöver dock inte betala ut föräldrapenning till familjemedlemmar som inte är individuellt för- säkrade i eftersom det inte finns en motsvarande artikel 67 i förordning 883/2004 som gäller för moderskap och likvärdiga fader- skapsförmåner. Dessa är i stället kontantförmåner, vilket betyder att artikel 21 i förordning 883/2004 blir tillämplig. I skäl 20 jämfört med artikel 21 i förordning 883/2004 anges att försäkrade personer, och deras familjemedlemmar, som är bosatta eller vistas i en annan med- lemsstat än den behöriga medlemsstaten ”bör ges skydd.” Reglerna om tillämplig lagstiftning i förordningen innebär att det görs en själ- vständig bedömning av varje persons tillhörighet. Därutöver är reg- lerna om sammanfallande av förmåner (prioritetsreglerna) i artikel 68 i förordning 883/2004 inte tillämpliga gällande moderskap och lik- värdiga faderskapsförmåner, eftersom det normalt sett inte uppstår dubbla förmåner när det gäller individualiserade förmåner baserade på inkomst. Det sker alltså ingen beräkning av tilläggsbelopp i fall rätten till förmåner grundas på bosättning.76 Artiklarna 21.2-4 i förordningen reglerar uttryckligen att den medlemsstats lagstiftning som är tillämp- lig ska vid beräkningen av kontantförmåner grundas på inkomster från arbete i arbetsstaten. Betydelsen för familjemedlemmar av att föräldrapenning klassificeras som moderskapsförmån respektive familjeförmån Enligt artikel 73 i förordning 1408/71 är en anställd som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat, för sina familjemedlemmars räkning berättigad till familjeförmåner som utges enligt lagstiftningen i den förra medlemsstaten, som om de vore bosatta i den staten. I Hoever och Zachow målet konstaterade att syftet var att garantera att familjemedlemmar som bodde i annan stat än den behöriga staten skulle beviljas familjeförmåner. 7512 kap. 33 § SFB. 76Artikel 68.2 i förordning 883/2004. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … ses som en enhet när det gällde familjeförmåner.77 Artikel 67 i förord- ning 883/2004 anger att personer ska ha rätt till familjeförmåner i en- lighet med lagstiftningen i den behöriga medlemsstaten och att deras familjemedlemmar ska behandlas som om de vore bosatta i den be- höriga staten. Detta innebär att det inte längre krävs att en person omfattas av en stats lagstiftning på grund av arbete, utan denne kan omfattas på grund av att han eller hon är bosatt i staten. Det innebär att den som är bosatt i en stat skulle kunna ha rätt till familjeför- måner för sina familjemedlemmar i en annan medlemsstat.78 Ett nationellt krav på att familjemedlemmen ska vara bosatt i den be- höriga staten kan således inte upprättshållas. Dock kan, om familje- medlemmen har rätt till förmåner i den staten, de olika prioritets- reglerna i artikel 68 i förordning 883/2004 aktualiseras. Enligt förordning 883/2004 kan ett barn ses som familjemedlem och därmed grunda en rätt till bland annat familjeförmåner. I EU- domstolens dom i Humer målet slog domstolen fast att en arbets- tagares familjemedlem, inklusive ett underårigt barn, omfattas av personkretsen i artikel 2 i förordning 883/2004, vilket kan ge en direkt rätt till familjeförmåner. Domstolen poängterade också att artikel 2 i förordningen innebär att den omständigheten att en familjemedlem till arbetstagaren har sin hemvist i en annan medlemsstat i princip gör att bestämmelserna i förordningen är tillämpliga.79 Det innebär att inte kan kräva att ett barn till en person som enligt förordning 883/2004 har som behörig stat också ska vara bosatt i för rätt till familjeförmåner (exempelvis barnbidrag). Familjemedlemmars rätt till förmåner som är klassificerade som moderskaps- och likvärdiga faderskapsförmåner är mer begränsade jämfört med förmåner klassificerade som familjeförmåner i enlighet med artikel 67 i förordning 883/2004 eftersom det inte finns en liknande bestämmelse för moderskaps och likvärdiga faderskapsför- måner. Som ovan nämndes om artikel 21 i jämförelse med skäl 20 gällande moderskap- och likvärdiga faderskapsförmåner bör familje- medlemmar ges skydd. har tolkat att det innebär ett yttersta skydd, det vill säga familjemedlemmar som inte kan få 77EU-domstolens dom i förenade målet Hoever och Zachow, C-245/94 och C-312/94 ECLI:EU:C:1996:379. 78Holm, E. (2014). “Parental Benefits in the Coordination Regulation: (Where) do they fit In? – The Swedish Example”, 2014/2 s. 127. 79EU-domstolens dom i Humer, C-255/99, ECLI:EU:C:2002:73 Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … någon moderskaps- eller likvärdig faderskapsförmån i sitt bosättnings- land ska kunna få föräldrapenning i . Familjemedlemmen har dock i en sådan situation inte någon självständig rätt till föräldra- penning utan den i bosatta eller arbetande föräldern måste avstå sina föräldradagar till förmån för den andra familjemedlemmen.80 Klassificeringen och de svenska avräkningsreglerna Svensk föräldrapenning lämnas inte, enligt 11 kap. 15 § SFB om det för samma barn och tid lämnas en motsvarande förmån enligt ut- ländsk lagstiftning.81 Det finns även en avräkningsregel för föräldra- penning i 12 kap. 33 § SFB. Den innebär att om en förälder har fått en förmån enligt utländsk lagstiftning som motsvarar föräldra- penning med anledning av ett barns födelse, ska den tid som den utländska förmånen har lämnats för, räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning kan lämnas för. Bestämmelserna in- fördes för att undvika att oavkortade föräldrapenningsförmåner utges från två eller flera länder för vård av samma barn.82 Som ovan nämndes, finns inte någon bestämmelse i förordning 883/2004 om att föräldrapenningsdagar (eller liknade) som tagits ut i ett annat land ska avräknas i det andra landet när det gäller familjeförmåner. 23.5.4Nuvarande klassificering kan bestå Bedömning: Den tudelade föräldrapenningen, som består av en del baserad på inkomst och en del som utgörs av en grund- ersättning, är svårförenlig med den struktur som finns i förord- ning 883/2004. Den svenska föräldrapenningen bör dock även fortsättningsvis klassificeras som moderskaps- och likvärdig faderskapsförmån. 80Försäkringskassans rättsliga ställningstagande 2011:1 81Föräldrapenningsförmåner (föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning) lämnas inte heller om en förälder får sjuklön, sjukpenning eller motsvarande på grundval av svensk eller utländsk lagstiftning, 11 kap. 14 § SFB. 1994/95:197, s. 17. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Skälen för bedömningen: Vid EU-medlemskap klassifice- rades föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning som moder- skapsförmåner. Dessa har därefter varit klassifice- rade som familjeförmåner eftersom det innan regelverket moderni- serades inte fanns en kategori som var helt överensstämmande med en förmån som gällde på likartade villkor för både mödrar och fäder.83 Föräldrapenningen är åter klassificerade som moderskaps- och likvärdiga faderskapsförmåner. Jag har i detta avsnitt behandlat betydelsen av att klassificera för- äldrapenningen som familjeförmån respektive moderskaps- och lik- värdig faderskapsförmån. Av tidigare rättspraxis och de problem som har lyfts i detta kapitel framkommer att det finns vissa problematiska aspekter relaterade till klassificeringen av föräldrapenning som familje- förmån. Detta gäller bestämmelserna om tillämplig lag, berättigandet och beräkning av förmåner (jfr Bergströmmålet), möjligheterna att exportera familjeförmån via en familjemedlem till en annan medlems- stat samt gällande de som lämnat under föräldraledigheten. Klassificeringen av föräldrapenning som familjeförmån var avgörande i Kuusijärv-målet för att denna skulle kunna exporteras. Konsekvensen av att klassificera föräldrapenning som en familje- förmån skulle kunna, enligt artikel 67, vara att även personer som aldrig själva varit bosatta eller försäkrade i kan göra anspråk på föräldrapenning utifrån den andra förälderns arbete i landet. I en svensk kontext med en individualiserad socialförsäkring kan det anses främmande att familjemedlemmar bosatta i en annan medlemsstat och som inte arbetar i kan ha rätt till förmåner som i vissa fall är baserad på inkomst från arbete i . Att klassificera den svenska föräldrapenningen som en moderskaps- eller likvärdig fader- skapsförmån kan å sin sida få negativa konsekvenser för familjemed- lemmar, eftersom artikel 67 inte är tillämplig. Detta får dock anses löst genom tillämpning eftersom i de fall en familjemedlem inte är berättigad till en likande förmån i bosättnings- staten kan föräldrapenning utbetalas från Sverige.84 Vid export från 83Regeringskansliets yttrande, Svar på motiverat yttrande angående föräldrapenning, ärende- nummer 2014/4101, . 84Försäkringskassans ställningstagande 2011:01. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … kan familjemedlemmarna endast ta del av föräldrapenning på grund och lägstanivå.85 Klassificering av svensk föräldrapenning I förordning 1408/71 var moderskapsförmånen inte definierad utan endast uppräknad i kategorin förmåner vid sjukdom och moder- skap. Den var främst kopplad till de medicinska aspekterna av graviditet och förlossning, vilket inte är lika relevant i förord- ning 883/2004. Skäl 19 i förordning 883/2004 ger inte någon ledning för när en nationell förmån ska klassificeras som moderskap- och likvärdiga faderskapsförmån eller som familjeförmån utan syftar till att tydlig- göra att båda föräldrarna ska kunna vårda sitt barn och få ersättning för förlorade arbetsinkomst. Detta är i linje med svensk föräldra- penning (i vart fall på SGI-nivå) eftersom den är en individuell för- säkring som täcker inkomstbortfall vid förvärvsuppehåll. Föräldra- försäkringen har ett även ett jämställdhetsperspektiv som syftar till att möjliggöra för föräldrar (mödrar och fäder) att kunna förena familje- och yrkesliv utan att föräldraledigheten får en negativ inverkan på föräldrarnas yrkesliv. Förmåner som ersätter inkomstför- luster borde därför kunna ses som moderskaps- och faderskaps- förmåner. Även andra nordiska länder har valt att klassificera för- måner som liknar föräldrapenningen (inkomstbaserade delar av er- sättning till föräldrar) som en moderskaps- och faderskapsförmån. I skäl 19 framgår även att moderskap- och faderskapsförmåner ut- ges av ett nyfött barn. Den tid för vilket föräldrapenning kan lämnas med anledning av barnets födelse uppgår vilket motsvarar tiden fram tills barnet är . Jag bedömer dock att den tid under vilken en förmån kan tas ut inte bör beaktas i alltför stor omfattning eftersom tidsaspekten inte torde fylla något särskilt syfte vid klassificeringen. Det kan även noteras att det kan variera stort mellan de EU-medlemsstaterna även om det flesta stater har föräldrapenningförmåner och att ersättningen lämnas . 85 , E. (2010). Fri rörlighet för familjer. En normativ analys av föräldrapenningen och , Juristförlaget i s. 315. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Familjeförmåner enligt definitionen i både förordning 883/2004 och 1408/71 är ersättningar som är avsedda att kompensera för en familjs utgifter. har gjort en bred tolkning av vad som enligt förordning 1408/71 ska anses utgöra familjeförmåner. Denna understöds av skäl 19 i förordning 883/2004 med däri angivna hänvis- ningar till Hoever och Zachow och Kuusijärvi målen.86 I Bergström- målet ansåg att det är utrett att svensk föräldrapen- ning, är en familjeförmån i enlighet med förordning 1408/71.87 Jag bedömer att det svenska barnbidraget, förlängt barnbidrag och fler- barnstillägg som är anmälda som familjeförmåner väl stämmer överens med definitionen av familjeförmåner. Hur en nationell föräldrapen- ningförmån är klassificerad när förordning 883/2004 tillämpas kan leda till olika resultat gällande rätten för en familjemedlem att begära en förmån, rätten att exportera och risken för sammanfallande för- måner. Med hänsyn till att det är bestämmelserna i kapitel 8 i förord- ning 883/2004 som gäller för familjeförmåner kan det få betydelse hur förmånerna klassificeras. Det finns flera problematiska aspekter med att klassificera föräldrapenning som en familjeförmån. Med familjeförmåner följer primärt och sekundärt ansvar för dessa förmåner i gränsöverskridande situationer. Den inkomstrelaterade svenska föräldrapenningen är relativt hög i förhållande till flera andra länder. Det kan medföra tilläggsutbetalningar med anledning av arti- kel 68 i förordning 883/2004. Familjeförmåner från respektive land räknas ihop och jämförs, vilket kan innebära att får utge till- läggsbelopp (som sekundärt ansvarigt land) i förhållande till länder som har klassificerat sin motsvarande förmån till föräldrapenning som moderskaps- faderskapsförmåner. Samma sak gäller i förhållande till länder där exempelvis barnbidraget är lägre. Prioritetsreglerna i artikel 68 i förordning 883/2004 avser att för- hindra att familjeförmåner utges och samma slag för familjemedlem. Det finns inte motsvarande särskilda prioritets- regler för moderskap- och faderskapsförmåner. 86EU-domstolens dom i förenade målet Hoever och Zachow, C-245/94 och C-312/94 ECLI:EU:C:1996:379. som Kuusijärvi, C-275/96, ECLI:EU:C:1998:279. fastslog i de förenade målen Hliddal och Bornand, en vid tolkning av familjeförmåner med åberopande av Hoever och Zachow samt Kuusijärvi. dom i de förenade målen C-216/12 Hliddal och, C-217/12 Bornand, ECLI:EU:C: 2013:568. 87EU-domstolens dom , C-257/10, ECLI:EU:C:2011:839, punkt 37. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … handlar därför också om administrativt merarbete eftersom myndig- heterna i olika medlemsstaterna måste kunna fastställa ansvarsfördel- ningen och få information om vilken rätt till förmåner det finns i de andra länderna och på vilka grunder. Om den svenska föräldrapen- ningen klassificeras som en familjeförmån kan det befaras att en sam- ordning enligt artikel 68 i förordning 883/2004 kan innebära att familjeförmåner från annan medlemsstat (en annan sekundärt an- svarig stat än ) kan leda till att den svenska föräldrapenningen minskas med andra familjeförmåner som är mer grundersättningar i den andra staten, exempelvis barnbidrag.88 Det är inte meningen att en person ska få överlappande rättigheter eller förmåner och artikel 68 är inte tillämplig när den svenska föräldrapenningen är klassificerad som en moderskap- och fader- skapsförmån, men enligt min bedömning innebär det inte en kumu- lering av förmåner även om föräldrapenningen klassificeras som moderskap- och likvärdig faderskapsförmån med anledning av arti- kel 10 i förordning 883/2004. Det sker även en avräkning enligt svensk nationell rätt för förmåner som motsvarar föräldrapenningen från ett annat land. Det är därför inte möjligt att en förälder får be- hålla eventuella överlappande rättigheter till föräldrapenning om den klassificeras som moderskap- och faderskapsförmåner. De svenska avräkningsreglerna i SFB förhindrar en kumulering av förmåner.89 Om föräldrapenningen klassificeras som en moderskaps- eller likvärdig faderskapsförmån lämnas föräldrapenning till den berätti- gade föräldern utan att andra förmåner, vars syfte och karaktär är annorlunda, minskar ersättningen.90 Att i stället klassificera föräldra- penningen som en familjeförmån skulle innebära en försämring för en person som nyttjar den fria rörligheten eftersom föräldrarna riskerar att få en lägre ersättning än vad de får om föräldrapenningen är klassi- ficerad som en moderskaps- och likvärdig faderskapsförmån. Det är alltså en försämring för en person som har nyttjat den fria rörligheten i jämförelse med de i en icke gränsöverskridande situation som inte rört sig över gränserna.91 88Holm, E. (2014).”Parental Benefits in the Coordination Regulation: (Where) do they fit In? – The Swedish Example”, 2014/2 s. 134 f. 8912 kap. 33 och 34 §§ SFB. 90Artikel 10 i förordning 883/2004. 91Regeringskansliets yttrande (2015). Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Slutligen är ett annat problem med att många andra medlemsstater har klassificerat föräldrapenningen (inkomstbaserade delar av ersätt- ning till föräldrar) som en moderskaps- eller likvärdig faderskaps- förmån. Eftersom den gränsöverskridande rörligheten till och från är stört inom , är det särskilt intressant att exempelvis och har klassificerat föräldrapenningen som en moderskapsförmån.92 I artikel 11.1 i den Nordiska konventionen finns dessutom särskilt reglerat om förmåner vid föräldraskap. Vid beräk- ning av tilläggsbelopp och överskjutande belopp undantar man in- komstrelaterade förmåner som är avsedda att kompensera för in- komstbortfall vid föräldraskap i enlighet med artikel 68.2 i förord- ning 883/2004. Det verkar således inte vara helt förenligt med det nordiska samarbetet och de nordiska välfärdsmodellerna att klassi- ficera inkomstrelaterade förmåner vid föräldraledighet som familje- förmåner.93 Jag bedömer att med anledning av de argument som har framförts ovan att det finns skäl för att föräldrapenningen kan klassificeras som både familjeförmån och moder- faderskapsförmån. Dock har, som också framgått ovan, klassificeringen av den svenska föräldrapen- ningen medfört vissa problem sedan EU-inträdet. Även den svenska föräldrapenningens konstruktion medför att klassificeringen av för- månen är svår. Föräldrapenningen har drag av en individualiserad moderskaps- och likvärdig faderskapsförmån som kompenserar för inkomstbortfallet, men även drag av klassiska familjeförmåner. Det senare avser föräldrapenning på grund och lägstanivå. Jag bedömer att definitionen av en familjeförmån i förord- ning 883/2004 inte överensstämmer helt med den svenska föräldra- penningen på SGI-nivå eftersom den är en individuell försäkring som täcker inkomstbortfall. Den borde sålunda fortsättningsvis även kunna klassificeras som en moderskaps- och likvärdig faderskaps- förmån. Det skulle även vara möjligt att anse föräldrapenning på grund och lägstanivå som en familjeförmån eftersom den i vart fall delvis har mer karaktär av att vara en klassisk familjeförmån enligt definitionen i förordningarna. Dessa grundersättningar liknar mer andra förmåner som klassificerat som familjeförmån (exem- MISSOC jämförande tabell om moderskap och likvärdiga faderskapsförmåner den (2014). “Parental Benefits in the Coordination Regulation: (Where) do they fit – The Swedish Example”, 2014/2 s. 136. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … pelvis barnbidraget) eftersom den inte förutsätter arbete, utan är en grundersättning för alla föräldrar och syftar till att ge familjen viss levnadsstandard. Jag bedömer att det största problemet med klassifi- ceringen inte handlar om sammanfallandet av förmånerna och tilläggs- beräkningar utan om det problem som inledningsvis togs upp om att familjemedlemmarnas situation påverkas av hur förmånerna klassi- ficeras.