sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Det befintliga LOVA-stödet13 för strukturkalkning uppgår van- ligtvis till av kostnaden för kalk, transport och vissa kring- tjänster.14 Under förutsättning att av kostnaden subven- tioneras slår endast halva fördyringen igenom hos slutanvändarna. En skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium gör att den relativa för- dyringen av strukturkalken från blir 80 (160) kronor per ton. 10Strukturkalkens fördelning mellan produktionsområden har här antagits vara den samma som för all kalk. 11Beräknad som skillnaden mellan total användning per produktionsområde i tabell 8.2 sub- traherat med de beräknade mängderna struktur- och sockerbrukskalk. 12Se karta och tabell i bilaga 3. 13Läs mer om LOVA-stödet på Havs- och vattenmyndighetens hemsida. /hav/vagledning--lagar/anslag-och-bidrag/havs--och- vattenmiljoanslaget/lova.html 14Även inom Landsbygdsprogrammet är stöd till strukturkalkning möjligt med upp till 40 pro- cent av kostnaderna. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Transportkostnaden i kronor per ton produkt är enligt uppgift från 24 + 0,9 * transportavståndet i kilometer.15 Den relativa fördyringen av strukturkalken från motsvarar ett transportavstånd om 89 (178) kilometer16. Avståndet mellan och är . Den relativa fördyringen mot- svarar () av transportavståndet17. Om fördyringen av strukturkalken från relativt den från blir mer än per ton18 kommer det att bli billigare för alla användare att köpa strukturkalk från Falköping.19 Denna relativa fördyring uppkommer vid en skattesats på 240 kro- nor per gram kadmium20. Den nuvarande användningen av strukturkalk delas i den här analysen upp i tre geografiska delar. –(A) De delar av landet som ligger närmare än och som därför antas köpa strukturkalk från . Detta område motsvarar ungefär produktionsområde 1, 2, 3 och 5. –(B) De områden som ligger norr om . De antas tillhöra försäljningsområde så länge den relativa fördyringen av strukturkalken från är per ton. Detta motsvarar ungefär produktionsområde 7 och 8 samt hälf- ten av produktionsområde 4 och 6. –(C) Mellanliggande områden som antas köpa strukturkalk från , men som vid en skatt gradvis med stigande relativ för- av strukturkalken från kommer att kunna köpa billigare strukturkalk från . Detta motsvarar ungefär halva produktionsområde 4 och halva produktionsområde 6. 15Lars Wadmark, Nordkalk och , SMA , möte . 1680/0,9=89; 160/0,9=178. 1789/; 178/. 18(* /kilometer) – = . 19Givet ett antagande om marginalkostnad i produktionen av strukturkalk. /gram kadmium * * kadmium per ton produkt = 192 kro- nor per ton produkt. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Den årliga mängden strukturkalk i (C) som övergår från att köpas in från till att köpas in från beräknas här på ett förenklat sätt. Mängden i (C) (se tabell 8.4) multipliceras med det transportavstånd (i kilometer) som motsvarar den relativa fördyr- ingen av strukturkalk från och divideras sedan med avstån- det mellan och (). Vid en skattesats på 100 (200) kronor per gram kadmium över- går 1 300 (2 700) ton från till (tabell 8.5). Multi- pliceras dessa årliga kvantiteter strukturkalk med skillnaden i kad- miumhalt (1,per ton) mellan de två produktionsplatserna ser vi att en skatt på per gram kadmium medför en minskning av kadmiumtillförseln från strukturkalk till med , medan en skatt på per gram minskar tillförseln med . En skattesats på per gram kadmium eller mer för- väntas medföra till en total överflyttning från till . Detta skulle i sin tur medföra till en minskning av kadmiumtillför- seln med . Samma effekt uppnås om strukturkalk eller kadmiumdelen i denna är osubventionerad22 och skatten är per gram kadmium. 21Egna beräkningar baserade på kvantiteterna i tabell 8.3. 22Detta skulle till exempel vara fallet om subventionerna villkorades med en högsta tillåtna kadmiumhalt (se även avsnitt 8.3). Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Delanalys 2; Övrig kalk till i En stor del av kalkanvändningen sker i de sydligaste delarna av lan- det. Söder om finns dock endast en produktionsplats för kalkningsmedel till jordbruket (bortsett från sockerbrukskalk).23 Denna ligger i Ignaberga utanför , och har relativt höga halter kadmium. Denna delanalys liknar den som görs för strukturkalk ovan. Syftet är att beräkna i vilken omfattning användare går över från att köpa kalkningsmedel från till att i stället köpa från . Skillnaden i kadmiumhalt mellan de två produktions- platserna är per ton. Avståndet mellan dem är unge- fär . En skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium medför att kalk från fördyras med 30 (60) kronor per ton relativt den från . Den relativa fördyringen av kalken från motsvarar ett transportavstånd om 33 (67) kilometer24. Den relativa fördyringen motsvarar () av transportavståndet25. Den nuvarande användningen av övrig kalk delas för den här analysens syfte upp i tre geografiska delar (tabell 8.6). 23Se karta och tabell i bilaga 3. 2430/0,9=33; 60/0,9=67. 2533/; 67/. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter –(D) De delar av landet som ligger närmare än Hässle- holm och som därför antas köpa kalk från eller någon av de mer nordligt belägna produktionsplatserna. Detta område motsvaras ungefär av PO 3, 4, 6, 7, 8 och halva PO 5. – (E) De områden som ligger väsentligt närmare än någon av de andra produktionsplatserna. De antas tillhöra försäljningsområde även efter att en skatt införs.26 Detta område motsvaras ungefär av PO 1 och 2. –(F) Mellanliggande områden som antas köpa kalk från Hässle- holm, men som vid en skatt gradvis med stigande relativ fördyring av kalken från kommer att kunna köpa billigare kalk från . Detta motsvaras ungefär av hälften av PO 5. Den årliga mängd övrig kalk i (F) som övergår från att köpas in från till att köpas in från beräknas här på motsvarande sätt som i delanalysen för strukturkalk ovan. Vid en skattesats på 100 (200) kronor per gram kadmium över- går 3 000 (6 000) ton från till (tabell 8.7). Multiplicerar vi dessa årliga kvantiteter strukturkalk med skillnaden i kadmiumhalt (0,per ton) mellan de två produktionsplat- serna ser vi att en skatt på per gram kadmium medför en minskning av kadmiumtillförseln från övrig kalk i till med , medan en skatt på per gram minskar tillförseln med . 26Såvida skatten inte är väsentligt högre än vad som föreslås i detta betänkande. En skatt på per gram kadmium ((240*0,9-24)/0,3=700) skulle leda till att det för alla kalkanvändare inom jordbruket vore billigare att köpa kalk från någon annan produktions- plats än . 27Egna beräkningar baserade på kvantiteterna i tabell 8.3. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Delanalys 3; Övrig kalk till i övriga delar av landet Skatt på kadmiuminnehållet i kalk ger ekonomiska incitament till användarna av övrig kalk i övriga delar av landet (från och norrut) att byta till kalk med lägre halter kadmium, men den minskning av den genomsnittliga kadmiumhalten som kan uppnås är begränsad. Ett flertal produktionsplatser finns, framför allt i PO 4 och 6. Här är kalkanvändarnas möjligheter att växla mellan olika leveran- törer relativt goda. Däremot är skillnaderna i kadmiumhalt små då de flesta produktionsplatserna har halter under kadmium per ton kalk. Den genomsnittliga kadmiumhalten i den kalk som används här är uppskattningsvis nära den föreslagna skattens trös- kelnivå på per ton. var tillförseln av övrig kalk till i dessa regioner uppskattningsvis (tabell 8.6). En minskning av kadmium- halten med i genomsnitt per ton minskar kadmiumtillför- seln med . Givet de begränsade möjligheterna att sänka den genomsnittliga kadmiumhalten är det troligt att minskningen av kadmiumtillförseln till ligger i spannet 0–0,per ton kalk, vilket innebär 0–4,kadmium . Sammanfattningsvis minskar tillförseln av kadmium till via olika kalkprodukter med uppskattningsvis 6–med en skattesats på per gram kadmium. Med en skattesats på minskar tillförseln med uppskattningsvis 3–. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter De resultat i analysen som berör strukturkalk bygger på att den årliga användningen av strukturkalk är oförändrad i jämförelse med 2014. Strukturkalkningens framträdande roll i Vattenmyndigheter- nas åtgärdsprogram kan dock innebära att den årliga användningen blir högre än så. Om användningen följer den geo- grafiska fördelning som har antagits i den här analysen förväntas både kostnader och effekten på kadmiumtillförseln av den före- slagna skatten öka proportionellt med användningen. Effekter på kalkningen av som följd av skatt på kadmiuminnehållet Här redovisas en kortfattad kvalitativ bedömning om tänkbara effekter på omfattningen av åkermarkskalkning och risken för för- surning av marken som en följd av att en skatt på kadmium införs enligt utredningens förslag. Försurningen av marken på grund av nedfall och användningen av mineralgödsel samt bortförsel av kalcium via skörd kommer att vara desamma oavsett om en kadmiumskatt införs eller ej. Utredningens bedömning är att effekten av en skatt på kadmium i kalk som tillförs varierar beroende på de förutsättningar som olika jordbruksföretag har. Jordbruk på marker med en lönsam odling och ett stort behov av att kalka kommer att ha företagsekonomiska fördelar av att fortsätta kalka. När skatten införs kan det finnas risk för en tillfällig effekt genom att man väntar med att kalka. Effekten kan förväntas bli större på marker där de företagsekono- miska fördelarna av kalkning är relativt liten. I de fall intäktsökningen är lägre än kostnaden för kalkning, kommer kalkning inte att ske. Detta gäller för: Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter –marker som är så kalkrika att de inte behöver kalkas inom över- skådlig tid, –marker som kalkats och därför inte behöver kalkas inom ytterligare , samt –marker där lönsamheten i odling är så svag att det inte lönar sig att kalka trots att marken har ett för lågt pH-värde. En fördyring av kalk leder till att marken tas ur jordbrukspro- duktion eller att marken ställs om till t.ex. lågproduktiv . Utredningen gör bedömningen att en kadmiumskatt på kalk sanno- likt inte kommer att ha någon nämnvärd långsiktig effekt på kalk- ning av . Den främsta långsiktiga effekten är förmodligen att en del kommer att tas ur produktion på grund av att skatten gör det olönsamt att fortsätta odla. Det kommer då att röra sig om kalkbehövande marker som innan skatten införs balanserar på gränsen mellan att det lönar sig att odla på marken och att det inte lönar sig. För dessa marker är lönsamheten av kalkning följakt- ligen låg innan skatten införs. Utredningens förslag innebär att en skatt införs per gram kadmium i mineralgödsel. Kadmiuminnehåll upp till per ton fosfor är undantaget från beskattning. Skatteförslaget antas påverka kadmiuminnehållet i den mineral- gödsel som används på svensk –dels genom att den totala använda mängden minskar och –dels genom att kadmiumhalten i de produkter som används minskar. Priset per kilo fosfor i mineralgödsel varierar med typen av produkt och är 20–exklusive frakt (tabell 8.9). En skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium bedöms öka försäljnings- priset på mineralgödsel med 0,1–(0,1–). Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Den genomsnittliga prisökningen för mineralgödsel med fosfor är vid en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium uppskattningsvis (2,). Efterfrågan på fosforgödsel i är troligtvis inelastisk. Endast en studie av detta har identifierats. I denna bedöms efterfrågans egenpriselasticitet vara -0,229, vilket indikerar att en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium med- för minskad användning av fosfor i mineralgödsel (0,). Vid samma kadmiumhalt per ton fosfor som i nu- läget minskar tillförseln av kadmium till åkermarken med 0,2 (0,4) kilo . Den genomsnittliga kadmiumhalten i mineralgödsel kan minska genom två olika mekanismer: –dels genom att fosforinnehållet i de mineralgödselmedel som an- vänds i mindre utsträckning utgörs av P- och PK-produkter som har högre halt av kadmium än NP- och NPK-produkter och –dels genom att kadmiumhalten inom respektive produkttyp P, PK, NP och NPK minskar. 28Enligt Lantmännens basprislista. 29Kemikalieinspektionens PM 2/98. Denna skattning bygger på relativt gamla data (1969–1986), men stöds av att studier på nyare data från marknaden för kvävegödsel indikerar elasticiteter i samma storleksordning. (/download/18.42684e214e 71a39d0722ed0/1436516834703/Milj%C3%B6+ekonomi+och+politik+2014.pdf) estimerar efterfrågeelasticiteten för kvävegödsel till cirka -0,4. En litteraturgenomgång i samma rapport refererar elasticiteter för kvävegödsel i spannet -0,12 till -0,51. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Möjligheten att minska kadmiumhalten inom respektive produkttyp är begränsad eftersom de mineralgödselmedel som används i redan har relativt låga halter.30 Dessa förutsättningar kan dock ändras i ett scenario med ökad konkurrens om rena mineralråvaror till följd av strikta gränsvärden i EU-förordningen om CE-märkning (se avsnitt 8.5). Skatteförslaget förändrar prisförhållandet mellan mineralgödsel med låga (NP och NPK) och höga (P och PK) kadmiumhalter. P- och PK-produkter blir uppskattningsvis () dyrare vid en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium, medan priset på NP- och NPK-produkter påverkas marginellt (tabell 8.9). Dessa produkter är till viss del substitut till varandra och det förändrade prisförhållandet mellan dessa produkter bör därför leda till att an- vändningen av P- och PK-produkter minskar på bekostnad av NP- och NPK-produkter. Utredningen har dock inte kunnat bedöma hur omfattande denna omfördelning kan förväntas bli. Utredningen uppskattar att varje minskning av andelen P- och PK- produkter med en procentenhet minskar kadmiuminnehållet i mine- ralgödsel med drygt (figur 8.2). /2016 stod P- och PK-produkter för uppskattningsvis av fos- forinnehållet i de mineralgödselmedel som tillfördes den svenska åker- marken, medan NP- och NPK-produkter stod för resterande 87 pro- cent (se avsnitt 5.5.5). /2009–2015/16 har P- och PK-produkters andel varierat mellan . Vid samma mängd fosfor i mineralgödsel som /2016 och en åter- gång till andel P- och PK-produkter minskar kadmium- tillförseln med uppskattningsvis . Om all användning av P- och PK-produkter upphör och motsvarande fosformängd ersätts av NP- och NPK-produkter så minskar tillförseln av kadmium till den svenska åkermarken med uppskattningsvis . 30 I ett scenario med ökad konkurrens om rena mineralråvaror till följd av strikta gränsvärden i EU-förordningen om CE-märkning kan skatten motverka en höjning av kadmiumhalten i de produkter som används i . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Aggregerad marknadsandel för NPK och NP Sammanfattningsvis bedöms en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium leda till att: –priset på mineralgödsel med fosfor ökar med i genomsnitt 1,2 pro- cent (2,), samt att –användningen av mineralgödsel (till följd av prisökningen) mins- kar (0,) vilket minskar kadmiumtill- förseln till åkermarken med 0,2 (0,4) kilo . Vidare bedöms att: –P- och PK-produkter blir i genomsnitt () dyrare, medan kostnaden för NP- och NPK-produkter endast på- verkas marginellt, vilket leder till att –andelen av det totala fosforinnehållet i mineralgödselmedel som utgörs av P- och PK-produkter minskar, men i oklar omfattning. Varje procentenhet i minskad andel förväntas leda till att kadmiu- mtillförseln till åkermarken minskar med drygt . Vid samma mängd fosfor i mineralgödsel som /2016 och en återgång till den andel som gällde vid den tidigare skattens Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter borttagande () minskar kadmiumtillförseln med . Kadmiuminnehållet i det slam som sprids på är ungefär , varav ungefär omfattas av beskattning. Om den nuvarande nivån för användningen av slam på , och kadmiumhalten i detta slam, är oförändrad innebär en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium en ökad kostnad för de svenska reningsverken på 2 (4) . Tillgången till data gällande kadmiuminnehållet i foderprodukter är liten. Utredningen har inte kunnat göra någon uppskattning av den skattepliktiga mängden kadmium i de foderprodukter som om- fattas av beskattningsförslaget och kan därför inte heller beräkna företagens kostnader för skatt. Företagens skattekostnad om inga beteendeförändringar sker Kadmiuminnehållet i den kalk som tillförs samt an- vänds inom sockerbruk är uppskattningsvis (se avsnitt 5.5.4). Av denna mängs kadmium är uppskattningsvis skattepliktigt. Med en skattesats på per gram kadmium blir den årliga skattekostnaden . En skattesats på per gram innebär en årlig skattekostnad på . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Företagens skattekostnad vid förväntade beteendeförändringar Nedan redogörs för företagens kostnader för skatt och anpassnings- åtgärder (utökade transporter). Beräkningarna av kostnaderna för strukturkalk, övrig kalk till respektive kalk till sockerbruk görs utifrån ett antagande om att de årliga mängderna kalk kvarstår på de nivåer som uppskattats (se avsnitt 8.6.3). För strukturkalk förväntas skatten leda till att en del av användarna byter leverantör från anläggningen i till den i . Utredningens föreslagna skattesats på per gram kadmium beräknas leda till att strukturkalk som annars skulle ha köpts från nu i stället köps från (tabell 8.10). Bytet av leverantör uppskattas öka transportkostnaderna med . Företagens skattekostnad för struktur- kalk beräknas till . De ökade kostnaderna kompenseras till (1,) av utökade LOVA-bidrag. Nettokostnaden för företagen beräknas till 1,5 miljo- ner kronor . Kostnaden för strukturkalkning ökar med uppskattningsvis 10– per ton, motsvarande 1,7–av den nuvarande kostnaden. Vanligtvis används 6–strukturkalk per hektar, och åtgär- den förväntas behöva upprepas med ungefär mellanrum. Skatten medför i sådana fall att kostnaden ökar med 60–per hektar och strukturkalkningstillfälle och att den årliga kostnaden för strukturkalkning ökar med 2–per hektar. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter För övrig kalk till förväntas skatten leda till att en del av användarna byter leverantör från anläggningen i till dem i , samt att det sker vissa byten av leverantör i övriga delar av landet (se avsnitt 8.6.3). Utredningens föreslagna skattesats på per gram kad- mium beräknas leda till ökade transportkostnader med 0,2–0,till följd av leverantörsbyten (tabell 8.11). 31 Utifrån antagandet att strukturkalkning kostar per ton, se tabell 5.2. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter skattekostnad för övrig kalk till beräknas till 5,6–6,. Totalkostnaden för företagen beräknas till 6,3–6,7 miljo- ner kronor . Kostnaden för övrig kalkning av ökar med uppskattnings- vis 8–per ton, motsvarande 1,8–av den nu- varande kostnaden. Vanligtvis används 3–kalk per hektar, och åtgärden förvän- tas behöva upprepas med ungefär mellanrum. Skatten medför i sådana fall att kostnaden ökar med 20–per hektar och kalkningstillfälle och att den årliga kostnaden för strukturkalkning ökar med 5–per hektar. Notera att de produktionsområden som drabbas av de största kostnadsökningarna för strukturkalkning inte är desamma som de som drabbas av de största kostnadsökningarna för övrig kalkning. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter 32Uppskattad genomsnittlig kadmiumhalt i produkterna från baserad på infor- mation i produktblad och antagande om att av såld mängd är ren kalksten medan 40procent är magnesiumkalk. 33Uppskattad genomsnittlig kadmiumhalt i produkterna från . 34Uppskattat genomsnitt , baserat på produktionsplatsernas belägenhet och försälj- ning i olika produktionsområden, är per ton. Skatten förväntas leda till en minsk- ning med 0–0,per ton. 35Transportkostnaden beror av om jordbrukare i dessa områden väljer att byta leverantör – till en som erbjuder kalk med lägre kadmiumhalt – på grund av skatten. I avsnitt 15.7.2 har antagits att potentialen till minskning av kadmiumhalt i den kalk som används i dessa områden är i genomsnitt 0–0,per ton. Givet att de som köper kalk agerar rationellt så byter de leverantör endast om den ökade transportkostnaden är mindre än prisskillnaden mellan den befintliga och den nya leverantören. Här görs ett förenklande antagande om att transportkostnaden ökar med i genomsnitt hälften av prisskillnaden, det vill säga upp till 0,5*0,03*skattesatsen per gram kadmium. 36Utifrån antagandet att strukturkalkning kostar per ton, se tabell 5.2. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Kalk för användning i sockerbruk Utredningens föreslagna skattesats på per gram kad- mium beräknas leda till ökade kostnader för den kalk som används i sockerbruk med (tabell 8.12). Utredningens bedömning är att skatten inte har någon effekt på hur mycket kalk som används i sockerbruk. Utredningen har inte haft underlag för att bedöma om skatten kommer att påverka kad- miumhalten i det kalk som används i sockerbruk. Kadmiuminnehållet i det mineralgödsel som tillfördes åkermarken odlingssäsongen 2015/2016 var . Av detta kom uppskattnings- vis från NP- och NPK-produkter och från P- och PK-produkter (se avsnitt 5.5.5). Kadmiumhalten i de NP- och NPK-produkter som säljs på den svenska marknaden är i genomsnitt nära tröskelnivån för skattens inträde (per ton fosfor). Den skattepliktiga delen av kadmium- innehållet i NP- och NPK-produkter är uppskattningsvis av det totala innehållet eller per år37. Kadmiumhalten i P- och PK-produkter antas vara per ton fosfor. En tiondel av kad- miuminnehållet ligger då under tröskelnivån och blir obeskattat. Den skattepliktiga delen är uppskattningsvis . Det skatte- pliktiga kadmiuminnehållet totalt i alla mineralgödselmedel var 37 Beräkning baserad på uppgifter från branschföreträdare om att av produk- terna har en kadmiumhalt per ton fosfor och en halt per ton fosfor. Resterande produkter har lägre kadmiumhalter. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter odlingssäsongen 2015/2016 ungefär . Vid en skattesats på 100 (200) kronor per gram kadmium blir företagens kostnader för skatt 4,9 (9,8) . Skattens införande beräknas ge marginella effekter på den totala mängden mineralgödsel som används. Däremot kan det ske en för- skjutning från P- och PK-produkter till NP- och NPK-produkter, vilket i så fall medför en mindre mängd skattepliktig kadmium än ovan (se avsnitt 8.6.4). Vid samma mängd fosfor i mineralgödsel som /2016 och en återgång till andel P- och PK-produkter minskar kadmiumtillförseln med uppskattningsvis . Om så sker bedömer utredningen att det skattepliktiga kadmiuminnehållet i mineralgödsel minskar i samma omfattning, det vill säga till ungefär . Vid en skattesats på 100 (200) kro- nor per gram kadmium blir företagens kostnader för skatt i detta fall 3,1 (6,2) . 8.8Företagens kostnader för att minska tillförseln av kadmium till Utöver kostnader för skatten har de berörda företagen kostnader för att minska tillförseln av kadmium till . Om åtgärder för minskad tillförsel genomförs minskar skattekostnaden. Enligt miljöekonomisk teori väljer de berörda företagen att genomföra åtgärder som minskar tillförseln så länge som kostnaden för dessa åtgärder på marginalen är lägre än skattesatsen. De typer av kostnader som avses för de olika produkttyperna är till exempel: –Mineralgödsel: kostnader för att övergå från P- och PK-produkter till NP- och NPK-produkter i form av ökade driftskostnader och/eller minskat produktionsvärde. En annan typ av tänkbar kostnad är sänkt produktionsvärde vid minskad fosforgödsling.