sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Riksintressen för vindbruk. /fornybart/riksintressen-for-energiandamal/ riksintressen-for-vindbruk/ [] (2015h). Bråttom med insatser för en hållbar energiomställning. (Diarienr: M2015/1172/Ee). (2015i). Regeringsupp- drag 2015. (ER 2015:12) (2015j). (ER 2016:1) (2015k). (ET 2015:16) , Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskaps- rådet och (2015). Analys och förslag till regeringens forsknings- och innovationsproposition . (U2015/1362/F) (2016a). Energiläget i siffror 2016. www. /nyhetsarkiv/2016/nu-finns-energilaget-i- siffror-2016/ [] (2016b). Transportsektorns energianvändning 2015. (ES 2016:03). (2016c). Energianvändning och energitillförsel –2018. (ER 2016:14) (2016d). Energisystemet efter 2020. (2016e). Bilaga Fyra framtider. /klimat--miljo/fyraframtider/ [] (2016f). Industrins långsiktiga utveckling i sam- spel med energisystemet. Underlagsrapport till Fyra framtider. Produktionskostnader för vindkraft i . (ER 2016:17) (2016h). Kontrollstation 2017 för elcertifikat- systemet. Delredovisning 2 och förslag på kvoter för till 2030. (ER 2016:19) (2016i). Metod för att beräkna energi- avtryck. (ER 2016:04). (2016j). National Survey Report of PV power application in . / globalassets/fornybart/solenergi/national-survey-report-pv- power-application-sweden-2015.pdf [] (2016k). Bedömning av elsystemets kostnader och robusthet – modelleringar. Bilaga till Fyra framtider. (2016l). Effekter i elsystemet vid ökad andel solel. (ER 2016:22) (2016m). Förslag till heltäckande solelstatistik. (ER 2016:20) (2016n). (ER 2016:10) (2016o). Utformning av energieffektiviserings- mål – Kunskapsunderlag och analys av målkonstruktioner. (ER 2016:27) Energinet.dk (2015): Markedsmodel 2.0 – Teknisk baggrundsrapport. of Operators for Electricity (ENTSO-E) (2015). Scenario Outlook and Adequacy Forecast (SO&AF) 2015. , : Entsoe. / publications/system-development-reports/adequacy-forecasts/ Pages/default.aspx of Operators for Electricity (ENTSO-E) (2016). /data/ data-portal/production/Pages/default.aspx [] (2015). Åtgärdspaket för en energiunion. Med- delande från kommissionen till och Rådet att nå sammanlänkningsmålet på . eur-lex.europa.eu/legal- content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52015DC0082 [2016-10- 25] (2016a). ec.europa.eu/energy/ en/topics/imports-and-secure-supplies/supplier-countries [2016- 09-09] (2016b). ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDeta il.groupDetail&groupID=2981 [] (2016c). Report of the Horizon 2020 on Energy – Strategic priorities for the Energy work pro- gramme 2018–2020. (2016d). Interim Report of the Sector Inquiry on Capacity Mechanisms. (2016e). The Commission approves revised French market-wide capacity mechanism. (2016f). Sector inquiry on capacity mechanisms. COM(2016) 752 final. Clean Energy For All Europeans. ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new- rules- consumer-centred-clean-energy-transition [] (2016a). Energy statistics database. ec.europa.eu// web/energy/data/database [] (2016b). Greenhouse gas emission statistics. eu//statistics-explained/index.php/Greenhouse_gas_ emission_statistics [] Fortum (2016). Fjärrvärmens erbjudande till kraftsystemet. Dotzauer, E. Presentation på expertseminarium om samverkan mellan el- och värmemarknaderna, , . /marknad/ [2016-12- 15] Fossiloberoende fordonsflotta (FFF) (2013). Fossilfrihet på väg 2013:84. (2013). Electric Vehicle Charging Impact on Load Profile. (2016). Marknadsdesign för framtidens elsystem. Under- lagsrapport till . Hellesen, C. (2015). Var står forskningen om nästa generation kärn- kraft. Kommer den hinna hjälpa oss? Hirth, L. (2013). The market value of variable renewables: The effect of solar wind power variability on their relative price. Energy Economics (38), ss. 218–236. Hirth, L. (2016). The market value of wind power in the Nordic region. /2.3-2016-09-30-Hirth- Market-value-Nordic.pdf [] Hsu, D. , O’Donoughue, P., Fthenakis, V., , G. A., , H., Sawyer, P., , J-K. & Turney, D. (2012). Life Cycle Greenhouse Gas Emissions of Crystalline Silicon Photo- voltaic Electricity Generation. and Harmoniza- tion. (1), ss. 122–135. /doi/10.1111/j.1530-9290.2011.00439.x/ full. HybridCARS (2015). Tesla projects battery costs could drop to /kWh by 2020. /tesla-projects-battery- costs-could-drop-to-100kwh-by-2020. Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) (2014a). Climate change : mitigation of climate change (Vol. Chapter 7 – . Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) (2014b). Climate change : mitigation of climate change (Vol. : Technology-specific Cost and Performance Parameters. () (2012). Technology Roadmap Hydropower. /publications/freepublications/ publication/technology-roadmap-hydropower.html [] () (2013). Energy Policies of IEA Countries – 2013 Review: . () (2014). Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency. () (2015). World Energy Outlook . () (2016a). Perspectives 2016. . () (2016b). Repowering Markets – Market design and regulation during the transition to low-carbon power systems. () och . (2016). () and () (2011). Energy Scenario for Based on . (2002). Economic growth, energy consumption and CO2 emissions in –2000. lup.lub.lu.se/search/publication/ b4f97e81-7163-453b-9574-9295ab7ce338 [] Kansliet för strategisk analys (2015). Strategiska trender i globalt per- spektiv. (2010). Kunskapsläge om miljökonsekvenser av prospektering, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar av uran. (AR 2010-07) () (2015). Elproduktion Tekniker för produktion av el. () (2016a). fram- tida elproduktion. () (2016b). Framtidens el – så påverkas klimat och miljö. () (2016c). () (2016d). fram- tida elnät. MottMacdonald (2010). Roadmap for CCS in Industrial Sectoral Assessment: Cement. Miljö- och (2015). Uppdrag åt Energimark- nadsinspektionen att utreda förutsättningarna för ökad efterfråge- flexibilitet i det svenska elsystemet. (M2015/02387/Ee). Miljö- och (2016). Uppdrag åt Strålsäkerhets- myndigheten om antagen driftstid vid beräkning av kärnavfalls- avgifter. (M2016/02091/Ke). (2012). Vindkraftens påverkan på människors intressen. (Rapport 6497) (2015a). Nationella utsläpp och upptag av växt- husgaser 1990–2014. //klimatutslapp [] (2015b). Lagar och regler om avfall. /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Avfall/ Lagar-och-regler-om-avfall/ [] (2016a). (2016b). /Miljoarbete-i-samhallet/EU-och- internationellt/Internationellt-miljoarbete/ [] (2016c). Miljöarbete i EU. .se/Miljoarbete-i-samhallet/EU-och-internationellt/EUs- miljooarbete/ [] (2016d). .se/Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter- omrade/Utslappshandel/ [] (2016). Presentation på expertseminarium om samverkan mellan el- och värmemarknaderna , . /marknad/ [] Business Publications (2014). Vehicle-to-Home technology boosting the value of automobiles. (Report A1407-060-011). techon.nikkeibp.co.jp/article/STORE/20140714/365060/ [] (2016). /EN/TECHNOLOGY /OVERVIEW/vehicle_to_home.html [] (2016). Energilager – En ”game changer” för det nya energisystemet? Presentation vid semina- rium om energilager , . /overforing/ [] (2016). Market data – Consumption. /Market-data1/Power-system-data/ Consumption1/Consumption/ALL/Hourly1/?view=table [] (2016b). /historical-market-data/ [] North European Perspectives (NEPP) (2013). Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckel- områden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfordon, vindkraft, solceller och energilagring. Rapport till Samordnings- rådet för smarta elnät. North European Perspectives (NEPP) (2015). Elanvändning- en i och 2050. Slutrapport till IVA. North European Perspectives (NEPP) (2016a). Reglering av kraftsystemet med ett stort inslag av variabel produktion. North European Perspectives (NEPP) (2016b). En sammanfattning av resultat och slutsatser från NEPP:s första etapp. & , M. (2015). Rapidly falling costs of battery packs for electric vehicles. Nature Climate Change (5), ss. 329–332. OKG (2016). OKG:s tre reaktorer. /sv/Om-OKG/ Anlaggningar/ [] Profu (2012). Beräkningar med MARKAL-NORDIC inför Energi- myndighetens långsiktsprognos 2012. 1991/92:133. Om en elmarknad med konkurrens. 1996/97:84. En uthållig energiförsörjning. 2001/02:143. Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. 2005/06:127. Forskning och ny teknik för framtidens energi- system. 2008/09:162. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat. 2008/09:163. En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi. 2009/10:173. Kärnkraften – ökat skadeståndsansvar. 2012/13:21. Forskning och innovation för ett långsiktigt håll- bart energisystem. 2013/14:174. Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. 2013/14:187. Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten. 2015/16:1. 2016/17:1. Réseau de transport d’électricité (RTE) (2014): French Capacity Market – Report accompanying the draft rules. (FR): Réseau de transport d’électricité. () (2016a). Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar. /sv_/Hitta-statistik/Statistik- efter-amne/Nationalrakenskaper/Nationalrakenskaper/ Nationalrakenskaper-kvartals--och-arsberakningar/ [] () (2016b). Befolkningsutveckling – 2015 och prognos 2016−2060. : /sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning /Befolkningsframskrivningar/ Befolkningsframskrivningar/14498 /14505/Aktuell-befolkningsprognos/Sveriges-framtida- befolkning-20152060/273426/ [] Statnett (2016). Systemdrifts- og markedsutvikling 2016- 2021. & Ryden, B. (2014). Värmemarknaden i – en samlad bild. Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vatten- rättsliga regler. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Delbetän- kande från Miljömålsberedningen. En klimat- och luftvårdsstrategi för . Slutbetän- kande från Miljömålsberedningen. (2013). /start/Karnkraft/Sa- fungerar-ett-karnkraftverk/Karnbransle/ [] (2016). Gäddeholm 73, . com/Templates/PublicPageOverview.aspx?plant=1fa9082d- 7d95-4da2-88ef-85fe02e3e2dd& [] Svebio (2016). /fakta-om-bioenergi [] (2015). Potential att utveckla vattenkraften – från energi till energi och effekt. (2016). Elåret och verksamheten 2015. /Global/Statistik/ El%c3%a5ret/el%c3%a5ret2015_160429_web2.pdf [] (2014a). Förnybar el och utlandsförbindelser. En rapport till Svensk Vindenergi. (2014b). Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder. En rapport till . (2015). Behovsanalys svensk vattenkraft. Uppdrag till Energi- myndigheten. (2016a). Ekonomiska förutsättningar för skilda kraftslag. En underlagsrapport till . (2016b). En kvantitativ analys av potentialen för effekt- utbyggnad i befintliga svenska vattenkraftverk. Tillväxtanalys (2015). Mål och medel för energipolitiken? – lärdomar från andra länder. Svar Direkt 2015:21. Trafikanalys (2016). (2012). Delrapport transporter – underlag till färdplan 2050. (Rapport 2012:224) (2015). Kunskapsunderlag och Klimatscenario för Energi- effektivisering och begränsad klimatpåverkan. (Rapport 2014:137) United Nations Economic Commission for Europe (2016). /env/lrtap/welcome.html [] United Nations (UN) (2016a). Sustainable Development Goals. /sustainabledevelopment/sustainable-development- goals/ [] United Nations (UN) (2016b). unfccc.int/ kyoto_protocol/items/2830.php [] United Nations (UN) (2016c). Framework Convention on Climate Change. unfccc.int/paris_agreement/items/9485.php [] (2015). Vehicle technologies office: . energy.gov/eere/vehicles/vehicle-technologies-office-batteries [] (2012). /en/file/Livscykelanalys_-__ elproduktion_i__11336961.pdf [] (2016a). Energilager och variabel elproduktion. Presentation vid seminarium om energi- lager , . /overforing/ [] (2016b). Års- och Hållbarhetsredovisning 2015. (2016c). Kraftvärmens roll i framtidens energisystem. Presentation på expertseminarium om samverkan mellan el- och värmemarknaderna . /marknad/ [] (2016d). Framtiden för R1 och R2. /om-oss/var-verksamhet/var-elproduktion/ /produktion-och-driftlage/framtiden-for-r1-och-r2/ [] (2016). data.worldbank.org/ indicator?tab=all [] Värmemarknad (2014). Värmemarknaden i – en samlad bild. (2015). Fjärde generationens reaktorer – framtidens kärnkraft. Presentation vid seminarium om energitillförsel . /tillforsel/ [] (2015). Kan marin energi bli kommersiellt gångbart? Presentation vid seminarium om energi- tillförsel . /tillforsel/ [] (2016). in power: 2015 European statistics. /about-wind/statistics/european/wind-power- 2015-european-statistics/ [] (2016a). / nuclear-basics/global-number-of-nuclear-reactors.aspx [2016- 10-25] (2016b). Small Nuclear Reactors. /information-library/nuclear-fuel- cycle/nuclear-power-reactors/small-nuclear-power- reactors.aspx [] WSP (2016). Bedömningar och resonemang kring potential för energieffektivisering. En kommitté i form av en parlamentariskt sammansatt kommission ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Särskild tonvikt ska läggas på den fram- tida försörjningen med el. •ta del av och närmare analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi förväntas mötas enligt olika prog- noser och scenarier och ställa samman två eller flera scenarier för tillförsel, överföring, användning och lagring av energi på , •identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energi- systemet och lägga särskild vikt vid försörjningen med el, och •ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipoli- tiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen –2030. Uppdraget ska redovisas . En trygg, säker och konkurrenskraftig försörjning med energi är en förutsättning för en fortsatt hållbar ekonomisk, social och miljö- mässig utveckling. Gällande riktlinjer för energipolitiken daterar sig till 1997 (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Den svenska energipolitikens mål är att trygga till- gången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Övriga relevan- ta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I enlighet med regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi beslutade 2009 om följande nya energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301): –Andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen 2020. –Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara minst 10 pro- cent 2020. –Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energi- intensitet . beslutades om klimatpolitiken med mål . Riks- dagen anförde att det sammantaget bör vara fullt möjligt att minska utsläppen så att nettoutsläpp i atmosfären 2050 är noll (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (M 2010:04). Enligt direktiven (dir. 2014:165) ska beredningen föreslå ett definierat miljökvalitetsmål för minskning av nationella utsläpp av växthusgaser med en ungefärlig utsläppsbana och med de mål i övrigt som beredningen finner lämpligt. Sedan antog de nu gällande riktlinjerna för energipoliti- ken har förutsättningarna för energiförsörjningen ändrats i viktiga avseenden såväl internationellt som i . Globalt ökar energi- användningen, men tillväxten sker i första hand i utvecklingsländerna. Ökningen av användningen av förnybar energi, i synnerhet solenergi, vindenergi och bioenergi, har varit snabb till följd av betydande kostnadsminskningar, bl.a. drivna av snabb teknisk utveckling, sub- ventioner och andra styrmedel. har den s.k. skifferrevolu- tionen i bidragit till att utbudet av olja och naturgas har ökat och att priserna på olja, gas och kol har sjunkit. Till följd av ett större utbud och en lägre ekonomisk tillväxt än förutsett i världs- ekonomin har även världsmarknadspriserna på olja gått ner . Till följd bl.a. av kärnkrafthaveriet i har säkerhetskraven på befintliga kärnkraftverk skärpts i många länder och prognoserna för kärnkraften reviderats ned. Inom EU har de beslut som fattades 2009 om mål för utsläppen av koldioxid, förnybar energi och energieffektivisering (de s.k. 20-20-20-målen) satt stark prägel på medlemsländernas energi- politik. har, bl.a. till följd av den svaga ekonomiska utveck- lingen inom EU, priset på utsläpp av koldioxid i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter gått ned och stabiliserats på en låg nivå. Frågor om försörjningstrygghet har fått stort ut- rymme i den europeiska diskussionen, mot bakgrund av bl.a. situa- tionen i . Vid sitt möte den 23–behandlade frågan om gemensamma mål inom energiområdet . Vid mötet beslutades bl.a. att utsläppsminskningarna ska uppgå till . Rådet beslutade också om ett bindande EU-mål för förnybar energi om minst 27 pro- cent och ett indikativt mål för energieffektivisering om minst 27 pro- cent. Energieffektiviseringsmålet ska ses över med möjlig- het att höja målet till . Den europeiska elmarknaden har genom- gått betydande förändringar till följd av lägre elförbrukning efter finanskrisen, låga priser inom det europeiska systemet för utsläpps- handel, sjunkande priser på fossil energi och i vissa länder subven- tionerad utbyggnad av förnybar elproduktion med låg rörlig kost- nad. Sammantaget har detta lett till att marknadspriserna på el legat på en nivå som understiger kostnaderna för ny el- produktion. Traditionella kraftproducenter har fått överkapacitet och lönsamhetsproblem, vilket hållit tillbaka nyinvesteringarna. Mycket talar för att denna situation kommer att bestå under en rad av år. Som en konsekvens av detta utvecklar flera länder system för att säker- ställa att tillräcklig produktionskapacitet och elektrisk effekt finns tillgänglig, s.k. kapacitetsmarknader. Väl fungerande energimarknader har stor betydelse för såväl den ekonomiska utvecklingen som möjligheterna att trygga energiförsörj- ningen på både kort och lång sikt, vilket bl.a. belysts i en bilaga till (SOU 2014:37). I har den totala efterfrågan på energi varit relativt stabil . Inom ramen för den totala tillförseln har dock betydande förskjutningar skett. Oljans roll har minskat dras- tiskt, speciellt inom uppvärmningssektorn, som förnybar energi, främst i form av värmepumpar, vindenergi och bioenergi, ökat i betydelse. Andelen förnybar energi uppgick till 51 pro- cent. har även haft en omfattande netto- export av el. De svenska kärnkraftverken svarar för av elproduktion. De togs i drift under en relativt kort tids- period (1972–1985). Det kan förutses att några av reaktorerna kom- mer att stängas . Tillgången till elektrisk energi är central Elektrisk energi har en central roll i energiförsörjning och förväntas få en allt större betydelse , i takt med att allt fler verksamheter använder el. Det kan till exempel gälla server- hallar och fordonsdrift. Under har andelen el ökat, inom ramen för en i stort sett nivå för använd- ningen av energi. I många fall har detta lett till en effektivisering av El är dessutom en viktig insatsvara i den el- intensiva basindustrin. Elmarknaden kännetecknas också av att det måste råda balans mellan tillgång och efterfrågan. I sin överlämnade rapport över energi- system (ER 2014:19) bedömer att elanvänd- ningen 2030 uppgår till , vilket är en i stort sett oförändrad nivå jämfört med . Detta gäller i stort sett även för de alternativa scenarier som presenteras i rapporten, bl.a. med förändrade antaganden om priserna på fossil energi och ekonomisk tillväxt. Eftersom befolkningen väntas öka och konsumtionsmönstren ändras , som ekonomin växer, innebär det att elanvändningen blir något lägre per capita och betydligt lägre per krona BNP. har vattenkraft och kärnkraft tillsammans svarat för av den svenska elproduktionen. En- ligt referensscenario förväntas andelen vatten- kraft och kärnkraft minska till 2030. Förändringen beror främst på att produktionen av el från vindkraft väntas öka. producerades el från vindkraft. Andelen el från vindkraft bedöms motsvara av den årliga elkonsumtionen. Genom de mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatsyste- met förväntas enligt rapporten ökad elproduktion från både bio- bränslebaserad kraftvärme och vindkraft. Vattenkraftens produktion förväntas bli mer eller mindre . Kombinationen av en kraftig expansion av den förnybara elpro- duktionen och en måttlig ökning av den totala elanvändningen leder, enligt bedömning, till att skulle kunna exportera runt 2020 och 2030. Den tekniska utvecklingen har varit snabb i alla delar av elsystemet – produktion, överföring, användning och lagring. Teknikutveck- lingen inom energiområdet sker snabbt. Exempelvis har kostnaderna för vindkraft och solceller minskat kraftigt . har det också skett betydande investeringar i över- föringssystemen för el. Ny teknik, bl.a. så kallade smarta nät, skapar möjligheter till mätning och styrning av de elektriska flödena. Detta kan bidra till effektivisering av elanvändningen och minskningar av behoven av elektrisk effekt under de timmar då efterfrågan är som störst. Också när det gäller energilagring, inte minst i fråga om batterier, har stora tekniska framsteg gjorts när det gäller effekti- vitet och kostnader, vilket skapat bättre förutsättningar bl.a. för eldrivna fordon. Den omreglering av elmarknaden som inleddes har i många avseenden inneburit effektiviseringar och ett större inflyt- ande för elkonsumenterna. Regelverket har successivt utvecklats, i takt med att förutsättningarna förändrats, nya erfarenheter vunnits och politiska prioriteringar förändrats. Det gäller t.ex. frågor om regleringen av nätföretagens avkastning, debitering och mätning samt möjligheter för konsumenterna att också agera som producenter av förnybar el med hjälp av t.ex. solceller och vindkraft. har nya frågor uppkommit, bl.a. när det gäller det förutsedda bortfallet av kärnkraftskapacitet i kombination med elsystemets förmåga att ta emot stora mängder s.k. intermittent kraft. Farhågor har också rests beträffande marknadens förutsättningar att tillhandahålla elektrisk effekt även under de timmar när behovet av el är som störst. I detta sammanhang har frågan aktualiserats om behovet av föränd- ringar i det regelverk som omgärdar elmarknaden, i syfte att trygga effektbalansen. elförsörjning står inför stora utmaningar. Vi är beroende av en säker och tillräcklig energiförsörjning som kan bidra till social och ekonomisk utveckling, som bibehåller och stärker näringslivets internationella konkurrenskraft och som skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta högt ställda miljö- och klimat- politiska ambitioner. har goda förutsättningar att vara ett föregångsland i utvecklingen och spridningen av avancerad energi- och miljöteknik. Energimarknaderna genomgår betydande föränd- ringar. Elförsörjningen, som till stor del varit baserad på stora centraliserade produktionskällor, får ett allt större inslag av små- skalig produktion, med en hög andel intermittent kraft och med förväntat mer aktiva kunder. Utmaningarna handlar inte bara om att få till stånd investeringar i produktionsanläggningar, utan också om att bygga ut och anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kun- derna att bli mer aktiva och mer flexibla i sin användning av energi. Frågan om att säkerställa att det finns tillräcklig elektrisk effekt får, i perspektivet av den pågående snabba och delvis subventione- rade omställningen av energisystemet, särskild betydelse.