sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — För att undvika att dokumentera dubbelt, vid särskilt stöd upprättas t.ex. alltid ett åtgärdsprogram, bör dock planeringen enbart beskriva vilken insats som eleven behöver för att uppnå sitt mål och för vilken tid. När det gäller stödinsatser som är att anse som extra anpassningar enligt 3 kap. 5 a § skollagen, finns enligt gällande författningar inga bestämmelser om att sådana måste dokumenteras, varför det inte heller bör vara ett krav att sådana dokumenteras i en individuell studieplan. Det finns dock inget som hindrar att extra anpassningar dokumenteras i studieplanen. Av tredje stycket framgår att studieplanen bör revideras efter de bedömningar som görs av den nyanlända elevens ämneskunskaper. Undervisande lärare ska enligt läroplanen för och special- skolan göra kontinuerliga bedömningar av alla elevers kunskaps- utveckling varför det t.ex. kan framkomma att elevens stödbehov ser annorlunda ut eller att utbildningen för eleven behöver planeras annorlunda. Om det framkommer skäl till att ändra i den individuella studieplanen bör en sådan förändring göras. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.6.1. Paragrafen är ny. I första stycket anges att om det finns särskilda skäl får en ny- anländ elev som har tagits emot i det svenska skolväsendet i årskurs 7–9 i eller i årskurs 8–10 i specialskolan, ges mer undervisning i utvalda ämnen än övriga elever i samma årskurs hos huvudmannen genom en omfördelning av undervisningstiden (an- passad timplan). Åtgärden anpassad timplan innebär att skolan har möjlighet att erbjuda en elev att prioritera vissa utvalda ämnen och få utökad undervisningstid i dessa ämnen, eftersom be- slutet enligt paragrafen får innebära avvikelser från utbildningens timplan, ämnen och mål, men inte från den totala undervisnings- tiden. För att ett sådant beslut ska kunna fattas för en elev krävs dock att det föreligger särskilda skäl. Med särskilda skäl avses de fall där en bedömning görs att eleven kommer att ha svårt att uppnå de krav som minst ska uppnås i det antal ämnen som krävs för att få be- hörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan som den enskilde eleven har på sig i eller specialskolan. För att göra en sådan bedömning är det nödvändigt att den obliga- toriska inledande bedömningen enligt 12 c § är gjord, se vidare i tredje stycket, men också att rektorn i övrigt känner till vilka kun- skaper eleven har i ämnen. Det förutsätter vidare att varje elev bedöms individuellt utifrån sina egna förutsättningar, behov och mål. De särskilda skälen skulle kunna handla om att eleven har en begränsad eller fragmentarisk skolgång bakom sig och att tiden i därför är allt för kort för att kompensera tidigare brister. Det skulle vidare kunna handla om att eleven trots en god skolbakgrund har påbörjat skolgången i så sent att tiden inte räcker till för att eleven ska ha en rimlig chans att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i de ämnen som krävs för behörighet till gymnasieskolans nationella program. När det gäller bedömningen av om tiden ska räcka till för eleven bör rektorn beakta rättigheten att slutföra utbildningen enligt 7 kap. 15 § skollagen. Av andra stycket framgår att den anpassade timplanen ska utfor- mas så att eleven dels får förutsättningar att nå behörighet till gym- nasieskolans nationella program, dels förutsättningar att genomföra ett sådant program. Det innebär för det första att beslutet enbart kan innehålla en begränsning av ett visst antal ämnen. Enligt 16 kap. 31 § skollagen krävs tolv godkända ämnen, inklusive svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik för att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program som är högskoleförbere- dande och enligt 16 kap. 30 § krävs åtta godkända ämnen, inklusive svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik, för att uppnå behörighet till yrkesprogrammet. Eleven ska alltså som minst undervisas i det antal ämnen som krävs för behörighet. Kravet innebär dock vidare att eleven ska undervisas i ett sådant allsidigt urval av ämnen så att eleven får förutsättningar att genomföra det nationella programmet på gymnasieskolan på så sätt att en gymnasie- examen uppnås. Beslutet kan därför enbart begränsa ämnesundervis- ningen på så sätt att eleven som minst får undervisning i 10–12 ämnen eftersom en sådan omfattning av ämnesundervisningen får anses ge eleven goda förutsättningar att genomföra gymnasieutbildningen och nå en gymnasieexamen. Eleven ska dessutom alltid ges undervisning i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik, engelska och idrott och hälsa. I tredje stycket stadgas att rektorn beslutar om anpassad timplan och att ett sådant beslut enbart får fattas efter att en elevs kunska- per har bedömts enligt 3 kap. 12 c §. Eftersom det är ett ingrepp i den enskildes rättigheter att göra avsteg från gällande krav på ämnen och timplan anges vidare att för ett beslut krävs ett samtycke av eleven och elevens vårdnadshavare. För de elever som inte har någon vårdnadshavare bör i stället en god man samtycka. Ett samtycke förutsätter att skolan ger god information om vad åtgärden innebär så att eleven och elevens vårdnadshavare kan ta ställning till åtgärden. Slutligen anges i bestämmelsen att en elev får ha anpassad timplan under högst . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.3. Paragrafen är ny. I första stycket anges att en nyanländ elev, som mottagits i det svenska skolväsendet i årskurs 7–9 i grund- och grundsärskolan eller i årskurs 8–10 i specialskolan och som har blivit bedömd enligt 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelsen innebär att nyanlända elever som mottas i nämnda årskurser och skolformer presumeras ha ett behov av studiehandledning. Enbart i de fall det är uppenbart obehövligt bör den nyanlända eleven stå utan sådan studiehandledning. Det kan t.ex. anses uppenbart obehövligt med studiehandledning på modersmålet om eleven redan har så goda språkkunskaper i svenska att eleven utan stödinsatser når de kunskapskrav som minst ska uppnås i varje ämne. Sådan information kan t.ex. framkomma i den bedömning av elevens kunskaper som ska göras enligt 12 c §. Av andra stycket framgår att studiehandledning enligt första stycket ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska som uppnås. Det innebär att den studiehandledning som eleven ska få bör utgå från elevens stödbehov och lärarens pla- nerade undervisning utifrån kursplanen och kunskapskraven i ämnet. Detta förutsätter att studiehandledaren och ämnesläraren samarbetar och att studiehandledaren har kunskaper i kursplaner och kunskaps- krav i de ämnen som han eller hon studiehandleder i. Tredje stycket innehåller bestämmelser om att studiehandledning enligt första stycket får ges på elevens starkaste skolspråk om det är ett annat än modersmålet. Med skolspråk avses det språkbruk som eleverna möter i skolans undervisning. Det finns t.ex. nyanlända elever som har varit på flykt och därmed fått en stor del av sin skolgång i ett annat land än hemlandet och på ett annat språk än modersmålet. För dessa elever kan det språket utgöra det språk som eleven har utvecklat ett skolspråk i och som eleven bäst utvecklar sina kunskaper i. Bestämmelsen innebär vidare att studie- handledning kan ges till en elev på svenska om det, t.ex. skolgång i , bedöms vara elevens starkaste skolspråk. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.4. Paragrafen är ny och i bestämmelsen anges att för en nyanländ elev i som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i för- hållande till kunskapskraven i ämnet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.6.1. Paragrafen är ny och i bestämmelsen anges att för en nyanländ elev i specialskolan som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i för- hållande till kunskapskraven i ämnet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.6.1. Paragrafen är ny och i bestämmelsen anges att för en nyanländ elev i sameskolan som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i för- hållande till kunskapskraven i ämnet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.6.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om för vilka ungdomar som intro- duktionsprogrammet programinriktat individuellt val står öppet för. Av det nya andra stycket framgår att om huvudmannen för ut- bildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som inte har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk tas emot på programinriktat individuellt val om övriga förutsättningar är uppfyllda. För att ungdomar som inte har ett godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk krävs således för det första att eleven har godkänt betyg i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen eller i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen, vilket stadgas i första stycket. Vidare krävs att det före- ligger synnerliga skäl. Synnerliga skäl bör kunna föreligga om eleven ligger mycket nära ett godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk och att eleven därför har goda språkliga förutsättningar att följa undervisningen i andra ämnen samt att eleven dessutom har goda ämneskunskaper i form av flertalet godkända betyg från . Bestämmelsen bör dock tillämpas restriktivt. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om för vilka ungdomar som introduktionsprogrammen yrkesintroduktion och individuellt alter- nativ står öppet för. Paragrafen ändras på så sätt att yrkesintroduktion och indivi- duellt alternativ inte ska stå öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion, förutom för de nyanlända ungdomar som har tillräckliga språkkunskaper för att tillgodogöra sig utbildningen och som har behov av att gå ett annat introduktionsprogram än språk- introduktion. De ungdomar som avses omfattas av bestämmelsen är de nyanlända elever som visserligen inte klarat det kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet svenska eller svenska som andraspråk, men som ändå befinner sig på en sådan språklig nivå att det är en bättre lösning för personen att gå ett annat introduktionsprogram. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3.5. (2015). Nyanländas möte med skolans ämnen i ett språk- didaktiskt perspektiv. I: Bunar(red.) Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Natur & Kultur. (2016). Nyanlända elever i . I: (red.) En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever. Bouakaz L & Bunar N (2015). Diagnos: Nyanländ. I: Bunar(red.) Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Natur & Kultur. BRÅ (2005). Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. Bunar (2010). Nyanlända och lärande – en forskningsöversikt om nyanlända elever i den svenska skolan. Bunar N (red.). (2015). Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Natur & Kultur. Collier P (1987). and Rate of Acquisition of Second Language for Academic Purposes. J (1981). on Arrival and Immigrant Second Language Learning in : A Reassessment. (2015). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis. En kom- mentar till om de mänskliga rättigheterna, 5 u., Juridik. En attraktiv gymnasieutbildning för alla. Utbildning för nyanlända elever. (2011). Motorik och skolresultat; en longitudinell interventionsstudie om effekter av utökad idrottsundervisning, . FORTE (2016). Nyanlända barn och den svenska mottagnings- strukturen – röster om och en kunskapsöversikt. för hälsa, arbetsliv och välfärd. (2015). Diskrimineringslagen, 2 u., juridik (2017). Physical Activity During Growth – Effects on , Muscle, Fracture Risk and Academic Performance. Gibbons, (2009). Stärk språket – stärk tänkandet. Gjersvold S & (2016). Relevansen av kartläggning i undervisning av nyanlända elever – Ur ett lärarperspektiv. Avdelningen för Utbildningsvetenskap, . Hajer M & Meestringa T (2010). (2009). Visible Learning: a synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. , : Routledge. och (2012). Utmärkt undervisning: fram- gångsfaktorer i svensk och internationell belysning. Natur & Kultur. IFAU (2005). Utbildning och brottslighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet? IFOUS (2016). Förutsättningar för nyanlända elevers lärande. Förstudie genomförd i fem svenska kommuner. Innovation, forskning och utveckling i skola och förskola. Jahanmahan F och Bunar N (2015). Att vara ensam och nyanländ. I: Bunar(red.) Nyanlända och lärande – mottagande och inklude- ring. Natur & Kultur. Juvonen P (2015). Lärarröster om direktplacering av nyanlända elever. I: Bunar(red.) Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Natur & Kultur. T (red.) (2016). En bra början – mot- tagande och introduktion av nyanlända elever. : Student- litteratur. (2007). How the world’s most improved school systems keep getting better. Meltzer, , (2005). Meeting the Literacy Development Needs of Adolescent English Language Learners through Content-Area Learning. (2017). Verksamhets- och utgiftsprognos . (2017). Diarienummer: 1.3.2-2017-20000. , , (2005). African refugees with inter- rupted schooling in the high school mainstream: Dilemmas for teachers. Myndigheten för skolutveckling (2005). Vid sidan av eller mitt i? – om undervisningen för sent anlända elever i grund- och gymnasie- skolan. Myndigheten för skolutveckling (2007). Att läsa och skriva – Forskning och beprövad erfarenhet. Nationellt centrum för svenska som andraspråk. ”Vad innebär studiehandledning på modersmålet och krävs det åtgärdsprogram?” Hämtat från hemsida . (2013). Welcome to : Newly Arrived Students’ Experienves of Pedagogigal and Social Provision in Introductory and Regular . , 2013 6(1). (2014). I kläm mellan och gymnasiet – kart- läggning av språkintroduktion i och . (2015). Från inkluderande exkludering till exklu- derande inkludering? I: Bunar(red.) Nyanlända och lärande – mottagande och inkludering. Natur & Kultur. (2017). Experiences of learning and inclusion among newly arrived students. (2015). Immigrant Students at School. Easing the journey towards integration. reviews of Migrant Education. (2015). Improving Schools in : An perspective. Paju (2015). Om påverkan på natio- nella sociala trygghetsmodeller; särskilt . 1980/81:28 Om följdlagstiftning till den nya sekretesslagen i fråga om hälsa- och sjukvården samt den allmänna försäkringen 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården Prop. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet 2011/12:159 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering 2014/15:45 Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång 2016/17:143 – En stadieindelad timplan i och när- liggande frågor Hassanpour (2012). Pedagogisk kartläggning av ny- anlända elever. (2016). Samordningsnummer till asylsökande, dnr 13176575-16/113. Skolinspektionen (2009). Utbildning för nyanlända elever – rätten till en god utbildning i en trygg miljö. Övergripande gransknings- rapport. Skolinspektionen (2010). Språk- och kunskapsutveckling hos barn och elev med annat modersmål. Skolinspektionen (2010). Framgång i undervisningen. En samman- ställning av forskningsresultat som stöd för granskning på veten- skaplig grund i skolan. Skolinspektionen (2013). Asylsökande barns rätt till utbildning. Nationell sammanställning från flygande inspektion. Dnr: 402- 2013:2272. Skolinspektionen (2014). Utbildning för nyanlända elever. Skolinspektionen (2015). Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. Riktad tillsyn i 30 kommuner. Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av ny- anlända elever i . Utbildning så fort som möjligt. Skolinspektionen (2017). Språkintroduktion i gymnasieskolan. (2008). Med annat modersmål – elever i och skolans verksamhet. (2009). Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kurs- planer och kunskapskrav för och motsvarande skol- former m.m. Rapport /312/S. (2009). Vad påverkar resultaten i ? Kunskaps- översikt om betydelsen av olika faktorer. (2011). Allmänna råd för planering och genomförande av undervisningen – för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. (2011). Kunskapsbedömning i skolan – praxis, begrepp, problem och möjligheter. (2011). Mer om undantaget från krav på behörighet i engelska. (2012). Ämnesdidaktiska perspektiv på flerspråkighet. Forskning för skolan. (2013). Nyanlända elever i fokus. (2013). Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. (2014). (2014). PM: Betyg och statistik i gymnasieskolan 2013/14. (2014): Övergångar inom och mellan skolor och skolformer – Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från för- skolan till gymnasieskolan. (2015). PM: Slutbetyg i , . Beskri- vande statistik. (2015). Redovisning av plan för genomförande av insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. (2015). (2015). Studiehandledning på modersmålet – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. (2016). Allmänna råd med kommentarer. Utbildning för nyanlända elever. (2016). Huvudmän som deltar i försöksverksamheten med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten. (2016). 2015 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. (2016). PM: Nyanlända – aktuell statistik . (2016). PM: Nyinvandrade elever i . Beskri- vande statistik. (2016). PM: Slutbetyg i , . Beskri- vande statistik. (2016). PM: Särskilt stöd i . (2016). (2017). Bygga svenska – ett bedömningsstöd för nyanlända elevers språkutveckling. (2017). PM: Elever och skolenheter i /17. (2017). Redovisning av uppdrag om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andra språk för nyanlända elever i . Redovisning av regeringsupp- drag, dnr 2017:424 (2017). Uppföljning av språkintroduktion. Beskrivande statistik på nationell nivå och exempel på hur nyanlända elever kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervisningen. Skowronski (2013). Skola med fördröjning. Nyanlända elevers sociala spelrum i ”en skola för alla”. SOU (2009:64). Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? SOU (2010:95). Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. SOU (2016:77). En gymnasieutbildning för alla – årgärder ör att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. (2012). Etablering på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Tema: Utbildning 2012:5 (2014). Befolkningens utbildning och syssel- sättning 2014. (2015). Etablering på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Tema: Utbildning 2015:1 (2016). Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Integration: rapport 9. (2017). Så har det gott på arbetsmarknaden för 90-talister utan fullföljd gymnasieutbildning. Utbildning och arbete, temarapport 2017:4. Stretmo L och (2016). Den speciella situationen för ensamkommande barn i skolan. I: (red.) En bra början – mottagande och introduktion av nyanlända elever. Kommuner och Landsting (2010). Nyanlända elevers utbildning – Goda exempel från tio kommuner. Kommuner och Landsting (2011). – vem ska ta ansvaret. Kommuner och Landsting (2014). Röster från ensam- kommande barn. Kommuner och Landsting (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. Kommuner och Landsting (2015). Skolgång för nyanlända elever. Exempel och inspiration från kommuner. Kommuner och Landsting (2016). Öppna jämförelser – grundskola 2016. Tema nyanlända elever. Kommuner och Landsting (2016). Öppna jämförelser – Grundskola – (läsår 2015/16) Tema Skolutveckling. Talar N & Amawi M (2016). Nyanlända elevers syn på kartläggning. , W. & Collier, V. (1997). School Effectiveness for Languge Minority Students. , DC: National Clearinghouse for Bilingual Education. , W. & Collier, V. (2002). A National Study of School Effective- ness for Language Minority Students’ LongTerm Academic Achieve- ment. on Education, Diversity & Excellence. (2010). Nyanlända och lärande, en forskningsöver- sikt om nyanlända elever i den svenska skolan. (2012). Flerspråkighet – en forskningsöversikt. (2010). The role of formative assessment in effective learning environment. In , and (eds.) The Nature of learning: to Inspire Practice, . Elever som kommer till under senare årskurser En särskild utredare ska föreslå hur utbildningen för nyanlända elever som kommer till under senare årskurser kan anpassas för att öka elevernas möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. •analysera och exemplifiera, utifrån forskning och beprövad erfaren- het, hur undervisningen i kan organiseras för att möta behov och förutsättningar hos elever med kort skolbakgrund som kommer till i senare årskurser, •analysera om dagens reglering är tillräcklig för att tillgodose mål- gruppens behov av undervisning och främja integration på bästa sätt, •föreslå hur målgruppen med kostnadseffektiva lösningar kan ges bättre förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget att föreslå hur utbildningen för elever som kommer till under senare årskurser ska anpassas Allt fler elever börjar i vid en allt högre ålder Av Statens skolverks officiella statistik framgår att av de elever som avslutat årskurs 9 och som är födda utomlands har andelen elever som har invandrat ökat från till (omkring 9 000 elever) . Allt fler elever är nyanlända, dvs. de har invandrat . Av de elever som avslutade årskurs 9 var andelen nyinvandrade elever (flickor och pojkar ). Dessa elever har börjat i den svenska skolan mellan årskurs 6 och årskurs 9. har det skett en markant förändring när det gäller vilka länder som de utrikes födda eleverna har invandrat från. Den ökade andelen utlandsfödda kommer i allt högre grad från länder med en generellt sett lägre utbildningsnivå. Detta avspeglas också i att den genomsnittliga utbildningsnivån hos föräldrarna till utrikesfödda elever i årskurs 9 har sjunkit de senaste fyra–fem åren (2015: Invandringens betydelse för skolresultaten). Utrikes födda elever har olika förutsättningar att uppnå behörig- het till gymnasieskolan, bland annat beroende de har gått i svensk grundskola. Andelen elever som får behörighet till gymnasieskolan är betydligt mindre bland de elever som invandrat än bland övriga elever. Uppföljningar över hur stor andel årskurs 9-elever som blivit behöriga till gymnasieskolan visar också på en mer negativ trend för dessa elever än för övriga elev- grupper. Andelen behöriga till gymnasieskolan av dem som invand- rat var (flickor och pojkar ). Bland eleverna som invandrat under årskurs 1–5 har det skett en ökning av andelen som efter årskurs 9 var behöriga till gymnasieskolans nationella program, medan det bland eleverna som invandrat under årskurs 6–9 skett en minskning av andelen behöriga . (2015: Invandring- ens betydelse för skolresultaten.) Elever som kommer till under senare årskurser hinner inte bli behöriga Tiden i svensk grundskola är avgörande för en elevs möjligheter att bli behörig till gymnasieskolans nationella program. var det (flickor och pojkar ) av de elever som börjat i svensk skola när de var som inte blev behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Det är en ökning jämfört med då inte blev be- höriga (flickor och pojkar , officiella statistik). Med nuvarande lagstiftning är det möjligt att ge eleverna extra tid i genom att dels placera dem i en något lägre års- kurs än vad som är brukligt för elever i den aktuella åldern, dels låta dem gå .