sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen Utredningen om en modern föräldraförsäkring SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, : Anknytning av konstnär Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring. Statsrådet förordnade sam- ma dag till särskild utredare. Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen om förlängd utrednings- tid. De sakkunniga och experter som har medverkat i utredningsarbe- tet anges nedan. Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. kanslirådet , fr.o.m. t.o.m. numera rådmannen , fr.o.m. ämnesrådet , fr.o.m. rätts- sakkunniga och fr.o.m. rättssakkun- niga . Arbetet har bedrivits i nära samråd med de sakkunniga och exper- terna som i stort har ställt sig bakom utredningens överväganden. Av- vikande uppfattningar finns dock. Till betänkandet fogas tre särskilda yttranden. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om en modern föräldraförsäkring, överlämnar slutbetänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäk- ringen (SOU 2017:101). Uppdraget är därmed slutfört. Förteckning över sakkunniga och experter Om inte annat anges har förordnandet gällt fr.o.m. . Departementssekreteraren , Arbetsmarknads- departementet, fr.o.m. t.o.m. . Departementssekreteraren , Arbetsmarknadsdeparte- mentet, t.o.m. och fr.o.m. . , , t.o.m. . Departementssekreteraren , , t.o.m. . Departementssekreteraren , , fr.o.m. t.o.m. . Departementssekreteraren , , fr.o.m. . , , t.o.m. . , , fr.o.m. . Departementssekreteraren , , t.o.m. . Departementssekreteraren , , fr.o.m. . , , t.o.m. . , , fr.o.m. . Utredaren , Företagarna. Utredaren , LO. Utredaren , TCO. Förhandlaren , Kommuner och Landsting. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... 1.2Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)................................................................................ 1.3 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ..................................... 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:706) om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå Utredningens uppdrag och arbete................................ Föräldraskap och vårdnad ..................................... Vissa internationella konventioner....................... 3.2Hur föräldraförsäkringen och föräldraledighetsrätten har vuxit fram........................................................................ Den tidiga framväxten .......................................... 3.3.2Utredningar i närtid som berör Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens Kvinnor och män i och utanför arbetskraften..... En könssegregerad arbetsmarknad....................... 4.1.3Anställningsformer och anknytningen till Sjukfrånvaro och förvärvsavbrott......................... Utmaningar på den framtida arbetsmarknaden... 4.2Företagares villkor och möjligheter att använda Företagare – olika villkor och förutsättningar .... 4.2.2Den grundläggande rätten till Beräkningen av ersättning .................................... 4.3Studerandes villkor och möjligheter att använda Studerande – en heterogen grupp ........................ Många föräldrar bland studenterna ...................... Föräldraförsäkring för studerande ....................... Föräldraledighet, studier och ekonomi................ 4.4Är reglerna för graviditetspenning tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv? Rätten till graviditetspenning ............................... Graviditetspenningen och dagens arbetsliv ......... 4.4.3Hur skulle graviditetspenningen kunna Normer i samhället och på arbetsmarknaden...................... Olika förväntningar på kvinnor och män............. Skilda villkor i arbetslivet ...................................... Påverkansarbete – statlig styrning m.m. .............. Dagens arbetsliv och möjligheten till föräldraledighet....... Vad är en familj?.................................................................... Gemensam och ensam vårdnad............................. 5.2.4Sammanfattande beskrivning av olika 5.3Vilka möjligheter finns att använda föräldrapenningförmåner enligt nuvarande regelverk?....... Föräldrabegreppet inom föräldrapenningen ........ 5.3.2Vårdnadshavarens särskilda ställning inom 5.3.3Föräldrabegreppet inom den tillfälliga 5.3.4Tillfällig föräldrapenning kan ges till en bred 5.3.5Jämförelse av möjligheterna att få föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning..... 282 5.3.6Vem omfattas av ledighetsrätten i 5.4I vilka situationer kan det finnas en begränsning i möjligheten att använda föräldrapenningförmåner? Begränsningar till följd av regelverken ................. 5.4.2Särskilt om konflikter avseende vårdnad, boende och umgänge samt fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet................... Fördelning och användning av föräldraförsäkring och Utgångspunkter för presentationen.................................... 6.2En stark koncentration av föräldrapenning till barnets Kvinnor har ett tidigare uttag än män.................. Färre föräldrapenningdagar för äldre barn .......... Variationer i uttaget av föräldrapenning.............. 6.3Bakgrundsfaktorer som har betydelse för hur Föräldrarnas utbildningsnivå påverkar................. Inkomsten spelar roll för intensiteten i uttaget .. 6.3.3Föräldrar med ensam vårdnad använder föräldrapenningen mer intensivt .......................... Män i statlig sektor tar ut flest bakgrundsfaktorernas betydelse för intensitet 6.4 Föräldraledighet på heltid och deltid .................................. 6.4.2Föräldraledighet och föräldrapenning på heltid 6.4.3Ökat uttag och vid 6.5 Dagtyper och kompensation ............................................... 6.5.1Kvinnor har i genomsnitt en lägre föräldrapenning än män.......................................... 6.5.2Bakgrundsfaktorer påverkar vilka dagtyper Särskilt om lägstanivådagar................................... 6.6 Långt kvar till jämställd fördelning...................................... 6.6.1Reserverade månader normerande men allt fler män använder många dagar ................................... 6.6.2För små barn är fördelningen av föräldrapenning mycket ojämn............................. 6.6.3Uttaget för tillkommande syskon och 6.7 Tillfällig föräldrapenning ...................................................... i samband med barns födelse eller Vård av barn ........................................................... 6.8.1En majoritet av gravida kvinnor får ersättning från socialförsäkringen i slutet av graviditeten .... 373 6.9Effekter av nuvarande fördelning av föräldrapenning Arbetsmarknadsanknytning och arbetsutbud ..... Kvinnor och mäns ekonomiska situation ............ Fördelningen av hem- och omsorgsarbete........... Överväganden och förslag ......................................... Det bör införas en ny modell för föräldrapenningen ............. Föräldraledighet när barnet blir äldre................... Tidigarelagd föräldraledighet för pappor? Slutsatser och särskilt om barnperspektivet ........ 7.2 Den nya modellen................................................................. Föräldrapenningen fram till barnets treårsdag .... 7.2.3Föräldrapenningen från och med barnets treårsdag till och med barnets tioårsdag .............. 7.2.4Särskilt om föräldrapenning med anledning av 7.2.5Antal dagar vid flerbarnsfödsel eller 7.2.6Särskilt om begränsningarna för föräldrar som kommer till med barn .............................. 7.2.7Sammanfattande beskrivning av den nya modellen för föräldrapenningen........................... Fördelningen av dagarna mellan föräldrarna ....... 7.3Föräldraledighetslagens bestämmelser om möjligheterna till ledighet utan föräldrapenning bör inte ändras................ 7.3.1Möjligheten till ledighet utan föräldrapenning när barnet är ....................... 7.3.2Åldersgränsen för obetald ledighet när barnet Möjligheten att reducera arbetstiden ................... Åldersgränsen för deltidsledighet ........................ 7.4 Lägstanivån inom föräldrapenningen ska tas bort.............. Föräldrapenning på lägstanivå .............................. Effekter av lägstanivådagarna ............................... Lägstanivådagarna bör tas bort............................. 7.5Fördelningen av föräldrapenning mellan föräldrarna är 7.6Det bör inte göras en fullständig uppdelning av 7.6.1Föräldrapenningen är individualiserad men Effekter för barn och familj.................................. En kraftig beteendeförändring krävs ................... Utgifter för stat och kommun ............................. 7.7 Ytterligare tid med föräldrapenning ska reserveras .............. Många positiva effekter av en mer jämn Hälften var – med utrymme för flexibilitet ......... Ytterligare reserverade dagar ................................ 7.7.4Förväntade effekter på fördelningen av 7.8Även grundnivådagar ska ingå i den reserverade tiden 7.8.1Grundnivådagarna ingår inte i den 7.8.2Grundnivådagar bör ingå i den reserverade 7.9Ytterligare undantag från fördelningen av föräldrapenning ska införas .................................................. 7.9.1Undantag från fördelningen av 7.9.2Det behövs ytterligare undantag från fördelningen av föräldrapenningdagar vid 7.10 Möjligheterna för olika familjekonstellationer att använda föräldrapenningförmånerna ska förbättras............... 7.10.1 Behov av att ändra regelverket.............................. 7.10.2Sambo ska likställas med en förälder utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn..... 544 7.10.3En vårdnadshavare ska kunna lämna dagar med föräldrapenning även till en person som inte definieras som förälder .................................. 7.10.4Ledighet, semesterlön och pensionsrätt för barnår med anledning av de nya möjligheterna 7.10.5 Överlåtelsemöjligheten inom den tillfälliga föräldrapenningen ska utökas ............................... 7.10.6 Anpassningar ska göras utifrån att föräldrapenningförmåner kan lämnas till fler än två mottagare..................................................... 7.11 Rätten till tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse och vid adoption ska tas bort och ersättas av möjlighet till ersättning inom föräldrapenningen .......... 7.11.1 Ersättning bör lämnas inom ramen för 7.11.2Utformningen av en rätt till föräldrapenning i samband med barns födelse och vid adoption..... 567 7.11.3Vissa följder av en överföring på grund av regelverkens olika systematik............................... 7.12 Snabbhetspremien ska tas bort ............................................ 7.12.1SGI-skydd vid vård av barn och särskild beräkningsgrund för föräldrapenning .................. 7.12.2Snabbhetspremien bör tas bort men övriga skyddsregler bör behållas oförändrade ................ Utformningen av 240-dagarsvillkoret för rätt till ersättning på sjukpenningnivån ska ändras ......................... Företagares villkor och möjligheter att använda 7.14.2 Den grundläggande rätten till Beräkningen av ersättning .................................... Studenters villkor och möjligheter att använda 7.15.1Studenters ekonomiska situation och beräkning av ersättning......................................... 7.16 Skyddet för kvinnor med graviditetspenning ska utökas ..... 7.16.1 Arbete under graviditeten och utvidgat skydd vid nedsatt arbetsförmåga ..................................... 7.16.2 Tiden med graviditetspenning bör förlängas ....... 7.16.3 Önskvärt med ytterligare utvidgning av 7.16.4 Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bör höjas........... 7.17 Ökad jämställdhet i användning av tillfällig 7.17.1 Jämställdhet och fördelningen av tillfällig 7.17.2 Inkomsttaket vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bör höjas........... 7.17.3 Svårt att styra mot ett jämställt uttag................... 7.17.4 Regelverket avseende den tillfälliga föräldrapenningen behöver en bredare översyn... 7.18 Vissa övriga ändringar ska göras .......................................... 7.18.1 Rätten att återta föräldrapenningdagar som har avståtts till en annan förälder ska 7.18.2 Reglerna om avräkning för utländsk förmån 7.18.3 Utformningen av föräldraledighetslagens portalparagraf ska ändras....................................... 7.18.4 Följdändringar i två förordningar ska göras ........ 7.19Insatser ska genomföras för att öka kunskaperna om föräldraförsäkring, föräldraledighet och 7.20 Förslagen bör följas upp ....................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Ändringarna i socialförsäkringsbalken ................................ Konsekvenser av förslagen ........................................ Ekonomiska konsekvenser för staten ................................. Sammantagna utgifter och finansiering ............... 9.2Konsekvenser för jämställdheten, barn och 9.2.1Jämställdhetspolitiska mål och effekter av Barnets bästa och rätt till sina föräldrar............... 9.2.3Mål för integrationspolitiken och effekter av Konsekvenser för kommunerna .......................................... Den kommunala självstyrelsen............................. Ekonomiska konsekvenser för enskilda.............................. Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt........................ Förslagens övriga konsekvenser .......................................... Företagande och små företag ............................... EU-rätt och internationella åtaganden ................ Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken...... Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) ............................................................................. Källor och litteratur .......................................................... Utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring. Syftet har varit att identifiera problem och föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden, ett jämställt föräldraskap och även fortsatt bidra till goda uppväxtvillkor för barn. Utredningen lämnade delbetänkandet Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73). I detta betänkande redovisas utredningens huvudsakliga uppdrag. Utredningen har haft i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att uppnå en jämställd fördelning av föräldraledighet och föräldrapen- ningförmåner. Inom ramen för detta har utredningen särskilt haft att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att reservera ytterligare månader för vilka en förälder inte kan avstå rätt till för- äldrapenning till den andra föräldern, inklusive en fullständig uppdel- ning av föräldrapenningen mellan föräldrarna. Utredningen har vidare haft att analysera om åldersgränserna för rätten till föräldraledighet är väl avvägda och om det finns behov av förändringar. Utredningen har även haft i uppdrag att identifiera och analysera hur föräldraförsäk- ringen behöver moderniseras för att möta nya utmaningar på arbets- marknaden och i familjelivet. Inom ramen för detta har utredningen i sin kartläggning och analys av dagens arbetsliv haft att sätta särskild fokus på företagares och studerandes villkor och möjligheter att an- vända föräldraförsäkringen. Utredningen har vidare haft att utreda om reglerna för graviditetspenningen är tillräckligt anpassade till dagens arbetsliv och om de utgör ett ändamålsenligt skydd för de kvinnor som har en nedsatt arbetsförmåga i slutet av graviditeten. Vidare har utredningen haft att identifiera problem och undersöka möjligheterna att underlätta för olika familjekonstellationer att använda föräldra- försäkringen. I utredningens uppdrag har ingått att göra vissa kartlägg- ningar och att vid behov lämna förslag till vissa förändringar och åtgär- der, inklusive nödvändiga författningsförslag. Utredningen har genom- gående haft att analysera behovet av förenklingar och att arbeta för en renodling av regelverket utifrån föräldraförsäkringens olika syften. Som grundförutsättningar för arbetet har utredningen haft att ta vägledning i principen om barnets bästa och barnets rätt till omvård- nad och kontakt med sina föräldrar samt att vidhålla inkomstbort- fallsprincipen som en av grundpelarna för föräldraförsäkringen. Even- tuella förslag har inte fått omfatta den statliga ålderspensionsavgiften och inte heller regler om föräldraskap och vårdnad. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Föräldraförsäkringens huvudsyfte är att möjliggöra för föräldrar att förena arbete och familj. Försäkringen är utformad för att främja del- tagande på arbetsmarknaden. Kvinnors och mäns arbetsliv och arbets- marknadens funktionssätt har därför en central betydelse för hur för- äldraförsäkringen är uppbyggd och fungerar. Utredningen har kartlagt hur arbetsliv och föräldraförsäkring samverkar och vilka möjligheter och utmaningar som dagens arbetsliv innebär för möjligheterna för föräldrar att kombinera arbete och familj. Utredningen konstaterar att arbetsmarknaden fortfarande i hög utsträckning är könssegregerad. I jämförelse med män har kvinnor oftare tillfälliga anställningar, i genomsnitt längre ledigheter i sam- band med att de blir föräldrar och arbetar i högre utsträckning deltid. Kvinnor är också i genomsnitt mer sjukskrivna än män och en orsak till detta är kvinnornas generellt sett större ansvar för familj och hem- arbete. Även om kvinnor i genomsnitt har längre utbildning än män tjänar de i genomsnitt mindre. Kvinnor återfinns också mer sällan än män i chefspositioner. En viktig och stor del av arbetsmarknaden utgörs av företagare, en grupp inom vilken villkoren och förutsättningarna för arbetet är mycket varierande. Utredningen har gjort en kartläggning av före- tagarnas villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen. Det kan konstateras att dessa använder försäkringen i något lägre omfatt- ning än anställda. Inom ramen för kartläggningen beskriver utred- ningen olika faktorer som kan förklara det förhållandet. Vidare be- skrivs olika förslag som har lämnats från bland annat företagarhåll i syfte att komma till rätta med sådana aspekter av föräldraförsäkringen som kan innebära svårigheter för företagare att använda den på samma sätt som anställda. Utredningen har också kartlagt studerandes villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen. Inom ramen för denna kartläggning beskrivs hur föräldraförsäkringen är utformad för studerande som blir föräldrar eller för föräldrar som påbörjar studier. Utredningen konsta- terar att gruppen studerande är heterogen och att situationen kan se mycket olikartad ut för studerande föräldrar. Utredningen beskriver olika förslag som har lämnats för att komma till rätta med vissa svårig- heter att använda föräldraförsäkringen när man studerar. Utredningen har också gjort en översiktlig översyn av reglerna för graviditetspenning i förhållande till dagens arbetsliv. En slutsats som utredningen drar är att det finns vissa problem med graviditets- penningen, som utformades i då fysiskt ansträngande arbeten var mer vanligt förekommande än . Det finns t.ex. enligt tidigare granskningar utrymme att bevilja fler kvinnor graviditetspenning en- ligt den nu gällande regleringen än vad tolkningen av denna innebär. Det är också många av de kvinnor som får avslag på sin ansökan om graviditetspenning som får annan ersättning från socialförsäkringen. Utredningen redovisar ett antal alternativ för hur graviditetspenningen skulle kunna utformas. Utredningen beskriver också översiktligt hur normer i samhället, familjelivet och arbetslivet påverkar villkor och förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv på lika villkor. Barnfamiljernas levnadsförhållanden och synen på föräldraskap har förändrats sedan föräldraförsäkringen infördes. av alla barn har föräldrar som inte lever tillsammans. Två av tio familjer består av en ensamstående förälder, oftast en ensamstående mamma. Knappt en av tio familjer är en s.k. ombildad familj, dvs. en familj där en eller båda föräldrarna har barn från ett tidigare förhållande. Det saknas officiell statistik om hur vanligt det är att barn har fler än två vuxna som utövar ett föräldraskap, exempelvis när en ensamstående kvinna eller ett lesbiskt par väljer att gå samman med en man eller ett manligt par för ett delat föräldraskap. Det kan konstateras att barns familjesituationer ser olika ut och även varierar . Utredningen har gjort en översyn av nuvarande regelverk för att se i vilka fall det finns begränsningar i möjligheterna för olika familjekon- stellationer att använda föräldrapenningförmånerna. Det kan konsta- teras att det finns en utveckling där lagstiftaren i någon mån beaktat de svårigheter som kan finnas för andra familjekonstellationer än den traditionella kärnfamiljen, men att dagens regelverk trots det medför begränsningar i möjligheten att använda föräldrapenningförmåner för vissa familjekonstellationer. Begränsningarna gäller främst inom för- äldrapenningen. Utredningens överväganden och förslag i korthet Utredningen lämnar ett antal förslag avseende föräldrapenning, tillfäl- lig föräldrapenning och graviditetspenning. Förslagen är utformade så att de i huvudsak ska ses som en helhet och är i stort ömsesidigt bero- ende av varandra för att de önskvärda effekterna ska uppnås. Utred- ningen gör därutöver vissa bedömningar relaterade till uppdraget. En ny modell för föräldrapenningen Det bör införas en ny modell för föräldrapenningen Utredningen anser att de nuvarande åldersgränserna inom föräldra- penningen inte är ändamålsenliga. Föräldrapenningen bör ytterligare koncentreras till tiden för barnets födelse och i barnets liv. Detta ligger i linje med huvudsyftet med föräldrapenningen, att möjliggöra för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv bl.a. genom att kompensera dem för inkomstbortfall från arbetet på grund av ledighet i samband med ett barns födelse eller adoption. Det ligger även i linje med att det största antalet föräldrapenningdagar bör läm- nas för att ge möjlighet till längre sammanhängande ledigheter under ett barns första levnadstid eller första tid i en ny familj. Därefter bör det lämnas föräldrapenningdagar för att möjliggöra kortare ledigheter. Detta bedöms även medverka till en jämnare fördelning av föräldra- penningen mellan föräldrarna och innebära att män uppmuntras att använda en större andel av föräldrapenningen när barnet är litet, vilket har fördelar för hur kvinnor och män fördelar både obetalt och betalt arbete inom hushållet, såväl på kort som på lång sikt. Utifrån det som anges ovan, samt i syfte att renodla föräldrapen- ningen i förhållande till dess syfte att framförallt ge föräldrar möjlig- het att vårda ett barn i dess yngre åldrar, föreslår utredningen en ny modell för förmånen. Den nya modellen innebär att föräldrapenning ska kunna lämnas under totalt sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarns- födsel eller flerbarnsadoption under ytterligare för varje barn utöver det första. Föräldrapenning ska kunna lämnas fram till dess att barnet har fyllt och ska fördelas på visst sätt .