sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Mot den samlade bakgrunden menar vi att den föreslagna skyldigheten för kommunerna att se till att informationssamtal kan hållas är propor- tionerlig i förhållande till den inskränkning som den innebär i den kommunala självstyrelsen. Finansieringsprincipen innebär att kommuner inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter (se t.ex. prop. 1991/92:150, del II, av- snitt 4.4.2). Som har framgått bedömer vi att förslaget inte kommer att ge upphov till någon kostnadsökning för kommunerna. Vi be- dömer därför att det inte är nödvändigt att föreslå någon ekonomisk reglering i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. 17.6Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Vår bedömning: Förslagen beträffande handläggningen av mål där det förekommer skyddade personuppgifter bidrar positivt till det brottsförebyggande arbetet. Genom våra förslag när det gäller barn och föräldrar med skyddade personuppgifter kommer risken för att sådana personuppgifter röjs att minska. Även detta förslag kan ha alltså en brottsförebyggande effekt. Konsekvenser av våra förslag 17.7Konsekvenser för att nå Vår bedömning: Införandet av informationssamtal kan bidra till att de integrationspolitiska målen nås. Enligt vårt förslag bör föräldrar vid informationssamtalen få infor- mation om lagstiftning och praxis inom det familjerättsliga området. Detta kommer vara värdefullt för alla föräldrar, inte minst för en del personer med en annan kulturell bakgrund som saknar kunskap om det svenska regelverket om vårdnad, boende och umgänge. Den information som lämnas vid samtalen bör vara anpassad utifrån den enskilda familjens behov. På så sätt skapas möjligheter för att alla föräldrar, oavsett bakgrund, som överväger en tvist i domstol ska ha samma grundläggande kunskaper om vad som gäller i materiellt hänseende och om hur en process i domstol går till. Enligt vår be- dömning kan därför förslaget bidra till möjligheterna att nå de inte- grationspolitiska målen. Vår bedömning: Våra förslag bedöms inte ha några nämnvärda konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Utöver de konsekvenser som vi analyserat ovan ska vi även bedöma våra förslags konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet och för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Enligt vår bedömning kommer förslagen inte att ha några nämndvärda konsekvenser i dessa avseenden. 18.1Förslaget till lag (20xx:xxx) om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn Lagen är ny och gäller för sådana informationssamtal som avses i 5 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453). I lagen finns huvudsakligen bestämmelser om socialnämndernas praktiska hantering kring sådana samtal. 1 § Denna lag gäller för sådana informationssamtal som avses i 5 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453). Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Kallelser, tidsfrister och deltagande 2 § Om en förälder begär informationssamtal, ska socialnämnden kalla föräld- rarna till samtal. Informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast . Om det finns särskilda skäl får samtalet hållas . Paragrafen innehåller en bestämmelse om socialnämndens uppgift att kalla föräldrar till informationssamtal. Paragrafen reglerar också inom vilken tid ett samtal ska hållas. Övervägandena finns i av- snitt 9.5.4 och 9.5.8. I första stycket anges att socialnämnden ska kalla föräldrarna till ett informationssamtal om en förälder begär ett samtal. inget formkrav för kallelsen. kan kalla på det sätt som den anser lämpligt, t.ex. per brev, mejl eller muntligen. Av andra stycket följer att huvudregeln är att informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast . Tids- fristen börjar löpa när en förälder kontaktar socialnämnden och begär ett samtal. Om det finns särskilda skäl kan samtal hållas . Ett exempel på särskilda skäl är om föräldrarna är överens om att samtalet bör hållas . Vidare kan särskilda skäl finnas om en förälder i ett sent skede begär ett enskilt samtal. Särskilda skäl tar också sikte på hinder av tillfälligt slag, som t.ex. sjukdom eller en kortare utlandsvistelse. Om en förälder har ett mer lång- varigt hinder är det regelmässigt lämpligare att kalla den andra för- äldern till ett enskilt samtal. Utrymmet för att senarelägga samtalet är större om den förälder som begär samtal är den som har förhinder. Även om det finns särskilda skäl för att hålla informationssamtalet , ska samtalet hållas så snart det är möjligt. 3 § I första hand ska föräldrarna delta i ett informationssamtal. Enskilda samtal ska dock hållas, om någon av föräldrarna begär det. I paragrafen finns regler om former för deltagande. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.8. Enligt huvudregeln ska föräldrar delta i informations- samtal. I sina kontakter med föräldrar ska därför socialnämnden ha ett gemensamt deltagande som utgångspunkt. bör i de flesta fall verka för att föräldrar deltar i samtalen. Detta kan ske genom att föräldrar uppmärksammas på de fördelar som normalt finns med ett gemensamt deltagande. Utifrån omstän- digheterna i det enskilda fallet får socialnämnden bedöma vilka ansträngningar som bör göras. Att en förälder lämnar uppgifter om att han eller hon, eller någon annan i familjen, har varit utsatt för våld eller annat övergrepp av den andra föräldern är ett exempel på när det kan vara befogat att avstå från att verka för ett gemensamt samtal. En förälder har rätt att delta enskilt. 4 § ska utfärda ett samtalsintyg till en förälder som har del- tagit i ett informationssamtal. Av intyget ska framgå uppgift om föräldrar- nas identitet, vem som deltagit och när samtalet ägde rum. Ett samtalsintyg är giltigt efter utfärdandet. Paragrafen innehåller bestämmelser om samtalsintyg. Övervägan- dena finns i 9.5.8. Av första stycket framgår att socialnämnden ska utfärda ett sam- talsintyg till en förälder som deltagit i ett informationssamtal. Ut- gångspunkten bör vara att föräldrar får ett intyg i direkt anslutning till samtalet. Ett samtalsintyg ska endast innehålla uppgifter av for- mell karaktär. Av intyget ska framgå uppgift om föräldrarnas iden- titet, vem som deltagit och när samtalet ägde rum. Ett intyg ska inte innehålla några uppgifter om föräldrars ståndpunkter. Som fram- går av 5 § meddelar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer närmare föreskrifter om vad som ska anges i samtals- intyget. Av andra stycket följer att ett samtalsintyg är giltigt efter utfärdandet. Därefter måste alltså ett nytt samtal hållas. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om 1.vad samtalsledaren ska informera föräldrarna om vid informationssam- tal, och 2.samtalsintygets utformning och närmare innehåll. Paragrafen innehåller bemyndiganden om vilken information som ska ges vid ett informationssamtal och om samtalsintygets utform- ning och närmare innehåll. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.10. 18.2Förslaget till lag om ändring i 3 § Äktenskapsmål tas upp av tingsrätten i den ort där en av makarna har sin hemvist. Om ingen av dem har hemvist i landet, tas målet upp av . Om bara en av makarna har hemvist här i landet och om uppgift om var den maken är folkbokförd är sekretessbelagd eller om uppgifter om var båda makarna är folkbokförda är sekretessbelagda tas målet också upp av . Om kvarskrivning har medgetts enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) tillämpas första stycket. Paragrafen innehåller forumregler för äktenskapsmål. Andra och tredje styckena är nya. Övervägandena finns i av- snitt 14.6.1. Genom dessa nya bestämmelser införs kompletterande forum- bestämmelser när en eller båda makarna har skyddade personupp- gifter. Av bestämmelserna framgår att om bara en av makarna har hemvist här i landet och om uppgift om var den maken är folkbok- förd är sekretessbelagd eller om uppgifter om var båda makarna är folkbokförda är sekretessbelagda tas målet också upp av . Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad upp- gift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Ett beslut om kvar- skrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering. Av bestämmelsen framgår dock att de kompletterande bestämmelserna inte ska tillämpas om någon av makarna har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). För en make med fin- gerade personuppgifter är den nya regleringen tillämplig när denne är känd under den verkliga identiteten eftersom makens uppgifter då är sekretessmarkerade i folkbokföringen. Bestämmelserna i andra stycket är fakultativa på så sätt att en eller båda makarna kan välja att få äktenskapsmålet prövat av tingsrätten i den ort där en av makarna har sin hemvist, trots att uppgift om var den maken är folk- bokförd är sekretessbelagd. Paragrafen har också ändrats språkligt. 5 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om under- hållsbidrag, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad till dess att bodelning sker och för- bud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äktenskapsskillnad väcks. Om en sådan talan redan har väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skrift- ligen utan särskild stämning. I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelningsförrättare. I 6 kap. 16 a § finns bestämmelser om att domstolen i vissa fall inte får pröva en förälders yrkande om vårdnad om barn, barns boende eller umgänge med barn. I paragrafen finns bestämmelser om att domstolen i mål om äkten- skapsskillnad även får pröva bl.a. frågor om vårdnad om barn, barns boende och umgänge med barn. Tredje stycket är nytt och innehåller en upplysning om att dom- stolen i vissa fall inte får pröva en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.10. Förutsättningarna för att domstolen i mål om äktenskapsskillnad ska få pröva en förälders yrkande om vårdnad, boende eller um- gänge framgår av 6 kap. 16 a § . Yrkandet om äkten- skapsskillnad ska dock alltid tas upp till prövning. Detsamma gäller för ett eventuellt yrkande om kvarsittningsrätt. Däremot är det inte möjligt att i detta sammanhang framställa ett tvistigt yrkande om boende utan att ha deltagit i ett informationssamtal. Paragrafen har också ändrats språkligt. 18.3Förslaget till lag om ändring i 4 § En bekräftelse av faderskap görs skriftligen och ska bevittnas av två personer. Bekräftelsen ska skriftligen godkännas av socialnämnden och av modern eller en särskilt förordnad eller tillfällig vårdnadshavare för barnet. Om barnet är myndigt, ska bekräftelsen i stället godkännas av barnet självt. får lämna sitt godkännande endast om det kan antas att mannen är far till barnet. Bekräftelsen får göras även före barnets födelse. Om det senare visar sig att den som har lämnat bekräftelsen inte är far till barnet, ska rätten förklara att bekräftelsen saknar verkan mot honom. Paragrafen innehåller bestämmelser om faderskapsbekräftelse. Tillägget i första stycket är en följd av att rätten även kan anförtro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Övervägan- dena finns i avsnitt 13.8.9. Paragrafen har också ändrats språkligt. 7 § får lägga ner en påbörjad utredning om faderskapet, om det 1.visar sig omöjligt att få de upplysningar som behövs för bedömning av faderskapsfrågan, 2.framstår som utsiktslöst att försöka få faderskapet fastställt av dom- 3.har lämnats ett samtycke av modern eller en särskilt förordnad eller tillfällig vårdnadshavare enligt 4 kap. 5 a § till adoption av barnet, eller 4.av särskilda skäl finns anledning att anta att en fortsatt utredning eller en rättegång skulle vara till men för barnet eller utsätta modern för påfrest- ningar som innebär fara för hennes psykiska hälsa. ska lägga ner en påbörjad faderskapsutredning om fader- skapet inte ska fastställas enligt 1 kap. 3 §. beslut att lägga ner en påbörjad faderskapsutredning får överklagas till . beslut får överklagas till all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kam- marrätten. Paragrafen reglerar i vilka fall socialnämnden får eller ska lägga ner en påbörjad utredning om faderskap. Tillägget i första stycket är en följd av att rätten även kan anförtro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Övervägan- dena finns i avsnitt 13.8.9. 5 § Talan om fastställande av faderskap väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 1 § förs barnets talan av socialnämnden. Om modern har vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en sär- skilt förordnad eller tillfällig vårdnadshavare för barnet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som får föra en talan om fastställande av faderskap. Tillägget i andra stycket är en följd av att rätten även kan anför- tro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Överväg- andena finns i avsnitt 13.8.9. Paragrafen har också ändrats språkligt. 14 § Talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § saknar verkan mot den som har lämnat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sin hemvist eller, om barnet har avlidit, vid den rätt som ska ta upp en tvist om arv efter barnet. Om det inte finns någon annan behörig domstol, ska målet tas upp av . Talan om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av socialnämnden. Om modern har vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad eller tillfällig vårdnadshavare för barnet. Det som sägs i 6–13 §§ om fastställande av faderskap tillämpas också i fråga om fastställ- ande av föräldraskap. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som gäller för rätte- gången i mål om hävande eller fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. Tillägget i andra stycket är en följd av att rätten även kan anför- tro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Överväg- andena finns i avsnitt 13.8.9. Paragrafen har också ändrats språkligt. 5a § Den som inte har fyllt får inte adopteras utan föräldrarnas samtycke. Moderns samtycke ska ha lämnats sedan hon har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Vid adoption av någon annans adoptivbarn ska i stället samtycke hämtas in från barnets adoptivföräldrar eller, om en adoptivförälder är gift med någon av barnets föräldrar, från båda dessa makar. Samtycke enligt första stycket behövs inte av den som lider av en all- varlig psykisk störning, inte har vårdnaden om barnet eller befinner sig på okänd ort. Om detta är fallet i fråga om var och en av dem som enligt första stycket ska samtycka till adoptionen, ska i stället samtycke hämtas in från särskilt förordnad eller tillfällig vårdnadshavare för barnet. Paragrafen innehåller bestämmelser om samtycke vid adoption. Tillägget i andra stycket är en följd av att rätten även kan anför- tro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Överväg- andena finns i avsnitt 13.8.9. Paragrafen har också ändrats språkligt. 2 § Ett barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vård- nadshavare eller åt en tillfällig vårdnadshavare. Vårdnaden om ett barn be- står till dess att barnet fyller . Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets person- liga förhållanden och ska se till att barnets behov enligt 1 § blir tillgodo- sedda. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständig- heter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och ut- bildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vård- nadshavaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas. Om ansvaret i frågor som gäller barnets ekonomiska förhållanden finns bestämmelser i 9–15 kap. Paragrafen innehåller bestämmelser om vårdnadshavare. Tillägget i första stycket är en konsekvens av att rätten även kan anförtro vårdnaden om ett barn åt en tillfällig vårdnadshavare. Över- vägandena finns i avsnitt 13.8.6. Av 10 d § följer att en förutsättning för att en tillfällig vårdnads- havare ska kunna utses är att den faktiska vården om barnet är till- godosedd. I övrigt har en tillfällig vårdnadshavare samma ansvar, uppgifter och rätt att bestämma i frågor som rör barnet som en annan vårdnadshavare. 2 a § Barnets bästa ska vara avgörande för alla frågor och beslut om vård- nad, boende och umgänge. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska det fästas avseende särskilt vid –risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa, –barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna, och – föräldrarnas förmåga att sätta barnets behov före den egna konflikten. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till bar- nets ålder och mognad. I paragrafen finns bestämmelser om barnets bästa. Paragrafen har ytterligare anpassats till . I första stycket har ett tillägg gjorts om att barnets bästa är av- görande för alla frågor om vårdnad, boende och umgänge. Ändringen är en ytterligare anpassning till artikel 3 i av vilken det följer att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Genom ändringen tydliggörs bestämmelsens vida tillämpnings- område. Barnets bästa gäller inte enbart för beslut utan för alla frågor om vårdnad, boende och umgänge. Paragrafen omfattar nu uttryckligen även förfaranden som samarbetssamtal, utredningar om vårdnad, boende eller umgänge och medling enligt 18 a §. Även vid andra frågor under processen, som kan påverka barnet, ska hän- syn tas till barnets bästa. Domstolen bör t.ex. undvika att meddela dom eller beslut på för barnet viktiga dagar som exempelvis barnets födelsedag eller skolavslutning. Andra stycket reglerar vilka omständigheter som det vid bedöm- ningen av barnets bästa ska fästas avseende särskilt vid. Bestäm- melsen har kompletterats med en ny strecksats som innebär att det ska fästas avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att sätta barnets behov före den egna konflikten. Bestämmelsen är en anpassning till artikel 18 av vilken det följer att för föräldrarna ska barnets bästa komma i främsta rummet. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Om en förälder, utifrån sina egna behov, påverkar barnet nega- tivt och drar in barnet i konflikten mellan föräldrarna kan barnet ta skada av det. I ett sådant fall har föräldern inte förmåga att sätta barnets behov främst. Förälderns agerande kan också begränsa och skada barnets kontakt med den andra föräldern. Om inte andra omständigheter talar för en annan lösning bör domstolen inte ge vårdnaden om barnet till den förälder som inte har förmåga att sätta barnets behov före föräldrarnas konflikt. Om det finns uppgifter om att en förälder, barnet eller någon annan i familjen varit utsatt för våld, kränkande behandling eller något annat övergrepp från en av föräldrarna beaktas detta enligt den första strecksatsen. I ett sådant fall är utgångspunkten att den icke-våldsutövande förälderns fokus på konflikten inte utgör ett åsidosättande av barnets behov utan utgår från omsorg om barnet och barnets behov av säkerhet. Tredje stycket har anpassats till artikel 12. Artikeln innebär att barn har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.5, 11.8.2 och 11.8.5. Av den nuvarande bestämmelsen följer att hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad. Genom ändringen, som innebär att barnets åsikter och inställning ska till- mätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad, markeras att det är viktigt att barnets åsikter får betydelse för bedömningen av barnets bästa även om barnet inte uttryckt någon bestämd vilja i en fråga. I de fall barnet angett en inställning ska den liksom beaktas. Paragrafen har också ändrats språkligt. 2 b § Ett barn ska få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter eller sin inställning i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Om barnet inte framför sina synpunkter, ska hans eller hennes åsikter eller inställ- ning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om barnets rätt att komma till tals och rätt att få relevant information. Bestämmelsen är en anpassning till artikel 12 enligt vilken barn har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.5, 11.8.2, 11.8.3 och 11.8.5. Paragrafens placering bland de inledande bestämmelserna i kapit- let markerar bestämmelsens vida tillämpningsområde. Frågor om vårdnad, boende eller umgänge rör barnet och barnet har därför rätt att få information och framföra sina åsikter i frågorna. Detta gäller oavsett om en fråga hanteras av socialnämnden, domstolen eller av en medlare enligt 18 a §. Att barnets åsikt och inställning ska tillmätas betydelse vid bedömningen av barnets bästa framgår av 2 a §. Barnet är aldrig skyldigt att framföra sina åsikter, utan ska ges möjlighet att göra det. Det finns ingen nedre åldersgräns för när barn ska få komma till tals och uttrycka sina åsikter. Utgångs- punkten är att barn kan uttrycka åsikter och att barn kan göra det på olika sätt, muntligen eller skriftligen eller, om det behövs, med hjälpmedel. Barnet ska, på det sätt som är lämpligt i det enskilda fallet, stöttas, uppmuntras och skyddas i sitt deltagande. Barnet ska inte skyddas genom att hindras från att delta. Barnet kan framföra sina åsikter direkt eller genom en företrädare. I domstolsprocessen är utgångspunkten även framöver att barnets åsikter eller inställ- ning framförs via socialnämnden eller via föräldrarna. Inför att socialnämnden lämnar upplysningar till rätten inför ett interimistiskt beslut och vid en utredning om vårdnad, boende eller umgänge är utgångspunkten att barnet ska få möjlighet att uttrycka sina åsikter eller inställning vid samtal med företrädare för socialnämnden, vil- ket följer av 20 § andra stycket och 19 § fjärde stycket. Ett förfar- ande där ett samtal med barnet däremot inte alltid behöver hållas är medlingsförfarandet. Vid medling kommer barnets åsikt fram redan av andra handlingar eller uppgifter. Det kan dock vara så att tidigare uppgifter är motsägelsefulla, att barnet ändrat sig eller att barnet av någon anledning vill uttala sin åsikt direkt under medlingen. Den rätten har barnet. När barnet framför sina åsikter vid ett samtal är det viktigt att miljön känns trygg för barnet och att metoder och arbetssätt är väl anpassade till barnets förutsättningar. Barnets förmåga att förstå det som han eller hon ska uttrycka sin åsikt om måste bedömas i varje enskilt fall. Den som samtalar med barnet måste uppträda med varsamhet och ska inte försöka pressa barnet på synpunkter. Barnets rätt till relevant information är en viktig förutsättning för barnets rätt att komma till tals och bli delaktigt. Med relevant information avses sådan information som är av betydelse för barnet. Om det finns en process i domstol om barnet är det t.ex. viktigt att barnet vid det inledande samtalet med familjerätten, utifrån barnets förmågor, får information om processen och om vad en sådan inne- bär.