sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — SBU ska vidare utifrån myndighetens uppgifter och uppdrag, som underlag för bl.a. fördelning av forskningsmedel, redovisa och motivera vilka kunskapsbehov och kunskapsluckor som myndig- heten bedömer vara av störst strategisk betydelse. Av reglerings- brevet framgår särskilt att SBU ska ta fram underlag till nationella riktlinjer.4 Regeringsuppdrag om ett nationellt hälsobibliotek (2013) SBU genomförde 2013 på uppdrag av regeringen en förstudie om förutsättningarna för att skapa ett nationellt hälsobibliotek. I rappor- ten föreslår SBU en nationell kunskapsbank på internet – ett hälso- bibliotek.5 Hälsobiblioteket ska enligt förslaget erbjuda vårdens professioner en möjlighet att snabbt kunna hitta, sovra och använda evidensbase- rat, kliniskt kunskapsunderlag, som är enkelt tillgängligt, överblick- bart och samlat sökbart på ett enda ställe. Tanken är att ska inkludera vetenskapliga kunskapskällor, beslutsstöd, riktlinjer och vårdprogram. Det nationella hälsobiblioteket bygger på en tjänst som finns tillgänglig i , där kunskapsstöd, vetenskapliga artik- lar m.m. gjorts tillgängliga för alla som har en norsk IP-adress (Helsebiblioteket.no). 4SBU, Regleringsbrev . 5Förutsättningar för ett nationellt hälsobibliotek, Förstudie, SBU, 2013. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Regeringen uttalade i budgetpropositionen att frågan om ett nationellt hälsobibliotek kräver ytterligare analys. I slutbetänkan- det av En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården, Effektiv vård (SOU 2016:2), föreslogs att regeringen i samarbete med huvudmännen borde finansiera ett nationellt hälsobibliotek och att regeringen bör besluta om en genom- förandeorganisation för ett hälsobibliotek. Frågan bereds för närva- rande i . Av instruktion (2007:1205) följer att myndig- heten ansvarar för kontroll och tillsyn av läkemedel, narkotika och vissa andra produkter som står läkemedel nära. Myndigheten ansva- rar också för tillsyn av medicintekniska produkter, kosmetiska pro- dukter, tatueringsfärger och vissa varor som är avsedda för kosme- tiska och hygieniska ändamål. Kontrollen och tillsynen är till stor del lagreglerad. ska enligt sin instruktion svara för föreskrifter och allmänna råd i fråga om läkemedel och andra produkter som om- fattas av myndighetens kontroll eller tillsyn, svara för information inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter och enskilda, svara för forskning på områden av betydelse för den kontroll och tillsyn som myndigheten ska bedriva, tillhandahålla producentobunden lä- kemedelsinformation till allmänheten m.m. Genom Giftinformationscentralen har myndigheten till uppgift att lämna giftinformation och behandlingsråd till hälso- och sjuk- vården och allmänheten avseende akuta förgiftningar med läkemedel, kemikalier och andra produkter samt biologiska toxiner. Läkemedels- verket ska också bedriva utrednings- och utvecklingsverksamhet för att förbättra läkemedelsanvändningen samt verka för samordning och samverkan mellan de aktörer som är verksamma på området. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ge- nom det s.k. läkemedelsanvändning (CBL), ska samordna och följa upp arbetet med att genomföra den nationella läkemedelsstrategin. CBL-kansliet är en del av och ska samordna regeringens arbete med läkemedelsstrategin. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet har uppgifter som är mer av kunskapsstöd- jande karaktär, bl.a. genom att myndigheten enligt instruktion ska svara för allmänna råd och information inom sitt ansvarsområde. Det handlar om att ge både yrkesverksamma och allmänheten kun- skapsstöd om läkemedel och angränsande frågor. Myndigheten producerar kunskapssammanställningar, behand- lingsrekommendationer, säkerhetsinformation och svarar på enskilda frågor. Bland annat ger ut som på ett samlat sätt beskriver läkemedelsbehandlingar vid olika sjuk- domstillstånd. Exempel på kunskapsstödjande uppdrag i regleringsbrev är uppdraget att öka kunskapen om barns läkemedel och verka för effektivare och säkrare läkemedelsanvändning till barn. ska bl.a. kartlägga och följa upp barns läkemedels- användning, identifiera kunskapsluckor, samla befintlig kunskap i t.ex. behandlingsrekommendationer för barnsjukvården. Ett annat uppdrag är att i samråd med bl.a. , och kontinuerligt ska uppdatera, vidareutveckla och sprida informationen om generiskt utbyte till förskrivare, farma- ceuter och patienter. utarbetar rekommendationer för läkemedels- behandling i samarbete med specialister från sjukvården och även i samverkan med andra myndigheter som och Folk- hälsomyndigheten. Behandlingsrekommendationerna är baserade på aktuell vetenskap och klinisk erfarenhet. Ämnesvalet görs bland annat utifrån önskemål från sjukvården, nya läkemedel och vid större förändringar inom terapiområden. Behandlingsrekommenda- tionerna tas fram i två versioner, en för professionen och en om- arbetad version riktad mot allmänheten. uppger att de regelbundet går igenom samtliga behandlingsrekommendationer. De som bedöms vara inaktuella, främst beroende på att nya läkemedel tillkommit eller att behandlings- praxis förändrats, flyttas till ”arkivet” på webbsidan. Äldre rekommen- dationer som fortfarande bedöms vara aktuella i sitt huvudbudskap, Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet finns dock kvar på listan över rekommenderade läkemedelsbehand- lingar. genomför ett antal expertmöten med deltagare från sjukvården. Syftet med mötena är att utarbeta rekom- mendationer för hur läkemedel bör användas i behandlingen av olika sjukdomar. Valet av vilka sjukdomar som ska tas upp görs enligt framför allt utifrån önskemål från sjukvården. Även myndigheten själv kan ta initiativet vilket sker främst när nya läkemedel har kommit ut på marknaden. Enligt får myndigheten regerings- uppdrag som kan ligga till grund för nya och uppdaterade behand- lingsrekommendationer. Ett exempel är regleringsbrevet 2014 där det bl.a. anges att i samverkan med , ska revidera befintliga behandlingsrekommendationer, alternativt ta fram nya rekommendationer, för totalt tre infektioner som är vanligt förekommande inom öppenvården. Cirka 60 rekommendationer finns publicerade på Läke- medelsverkets hemsida och omfattar områden som borrelia, depres- sion hos vuxna och äldre, diabetes, ADHD och KOL. Utöver själva rekommendationen, som är cirka 10–15 sidor lång, publiceras även bakgrundsinformation, referenser, en PowerPoint-presentation och en sammanfattning av rekommendationen. har getts ut , först av och sedan omregleringen av apoteksmarknaden , av Läkemedels- verket. Den övergripande målsättningen med är enligt att ge producentoberoende information om läkemedelsbehandling vid vanliga sjukdomstillstånd. Boken innehål- ler också delar som tar upp mer övergripande aktuella aspekter på läkemedelsanvändning samt delar om regelverket inom läkemedels- området. Regeringen gjorde en ändring av reglerings- brev 2009 där beslut fattades om att myndigheten fr.o.m. skulle få i uppdrag att tillhandahålla producentoberoende läke- medelsinformation till allmänheten. Detta skulle bl.a. ske i form av en nationell läkemedelsupplysning. Inom ramen för samma uppdrag Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet angavs att även skulle ta över produktion och till- handahållande av den s.k. . Av instruktion följer som nämnts ovan att myndigheten ska tillhandahålla producentobunden läkemedelsinfor- mation till allmänheten. Utgivningen av kan möj- ligen anses ligga inom ramen för den uppgiften. Målgruppen för anges främst vara specialister i allmänmedicin, läkare under specialistutbildning eller allmäntjänst- samt medicine och farmacie studerande, men också läkare som behöver råd vid medicinska problem utanför den egna speciali- teten. All sjukvårdspersonal med förskrivningsrätt har tidigare erhållit ett exemplar av utan kostnad. För distributionen av boken inom de olika landstingen svarade respektive läkemedelsråd/ läkemedelskommitté. Tryckningen av boken upphörde . Boken är en webbpublikation, som uppdateras kontinuerligt. finns också tillgänglig som app för mobiltele- foner och surfplattor. En läkemedelsmonografi är sammanfattning och bedömning av tillgänglig dokumentation gällande säkerhet och ef- fekt. I monografierna presenterar en sammanfatt- ning över läkemedlets effekt och säkerhet samt gör en övergripande värdering. Informationen om effekt och säkerhet samt värderingen gäller kunskapsläget vid publiceringstillfället och uppdateras inte. Monografierna anses aktuella och därefter arkiveras de. Till skillnad från produktresuméer och bipacksedlar finns inte läke- medelsmonografi för varje godkänt läkemedel, exempelvis inte på läkemedel som förskrivs till en mycket liten patientgrupp eller av annat skäl bedöms vara av mycket begränsat intresse. Målsättningen är att publicerar läkemedelsmonografin i nära anslutning till godkännande av ett läkemedel. monografier publiceras på webbplatsen och i . Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Enligt sin instruktion (2013:1020) ska verka för god folkhälsa, utvärdera effekterna av metoder och strategier på folkhälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta. Myndigheten har i uppdrag att genom kunskapsupp- byggnad och kunskapsspridning bl.a. främja hälsa och förebygga sjuk- domar och skador. Vidare ska myndigheten svara för kunskaps- uppbyggnad inom sitt ansvarsområde och förse regeringen och statliga myndigheter med kunskaps- och beslutsunderlag inom sitt ansvarsområde. ska också identifiera, analysera och för- medla för ansvarsområdet relevant kunskap till berörda i kommuner, landsting och andra berörda samhällssektorer. Exempelvis ska myndigheten verka för att förskrivare, övriga be- rörda yrkesgrupper och allmänheten tillämpar de kunskaper som finns om antibiotikaresistens och annan antimikrobiell resistens. Myndigheten har ett övergripande nationellt ansvar för befolk- ningens skydd mot smittsamma sjukdomar och samordnar smitt- skyddet på nationell nivå. tar bl.a. fram före- skrifter, rekommendationer och vägledningar till hälso- och sjuk- vårdspersonal. Syftet är att säkerställa ett effektivt smittskyddsarbete. Några av myndighetens ansvarsområden är vaccinationer, bered- skapsplanering inför utbrott av smittsamma sjukdomar samt natio- nella beredskapslager av smittskyddsläkemedel. Även det nationella arbetet med antibiotikaresistens och vårdhygien samordnas av myn- digheten. Myndigheten har också ett forskningsuppdrag som bl.a. innebär att myndigheten får bedriva den forskning som är nödvändig för att myndighetens uppdrag på smittskyddsområdet ska kunna fullgöras. Även i regleringsbrev återfinns uppdrag med kunskapsstyrande och kunskapsstödjande inriktning. Ett exem- pel är att myndigheten ska bygga upp och samordna arbetet med styr- ning med kunskap när det gäller främjande och förebyggande arbete för barn, unga, vuxna och äldre inom området psykisk hälsa på natio- nell nivå. Ett annat exempel är att myndigheten ska stödja utveck- lingen av ett långsiktigt hållbart kunskapsbaserat preventivt arbete inom alkohol-, narkotika-, dopnings och tobaksområdet (ANDT). Uppdraget kan bl.a. omfatta att stödja tillämpning av redan kända Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet och verkningsfulla metoder och arbetssätt som behöver spridas geo- grafiskt eller till fler grupper. producerar en relativt stor mängd publi- kationer som finns tillgängliga på myndighetens hemsida. Det hand- lar om rapporter, faktablad och broschyrer om olika ämnesområden. Informationen omfattar områden som alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel (ANDTS), beredskap, hälsa och sexualitet, hälso- skydd och miljöhälsa, livsvillkor och levnadsvanor, mikrobiologi och laboratorieanalyser, smittskydd och sjukdomar, statistik och under- sökningar, tillsyn och regelverk m.m. Överföring av uppdrag om smittskydd från Uppgiften att samordna, följa och utveckla smittskyddet på nationell nivå och att samordna och övervaka planläggningen av smittskyddets beredskap, övertogs från . Förändringen var ett led i arbetet med att renodla uppdrag. Den ansvars- fördelning som tidigare hade rått var inte ändamålsenlig enligt reger- ingen då den uppfattades som otydlig ur ett verksamhetsperspektiv med stora risker för dubbelarbete. I remissyttranden både över för- slaget att bilda och över förslaget om att inrätta Rådet för statlig styrning med kunskap, ansågs det finnas en entydig uppfattning bland olika professionsföreträdare och huvud- män att ansvaret för smittskyddet borde flyttas från till (budgetpropositionen ). I samband med ändringen av ansvarsfördelningen mellan Folk- hälsomyndigheten och infördes också en bestämmelse i instruktion om att myndighetens arbete med kunskapsspridning ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att informationen till allmänheten är samordnad. ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Av instruk- tionen följer således att myndighetens arbete med att styra med kun- skap ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap är samord- nad. En hänvisning görs här till förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet 6.2.5Inspektionen för vård och omsorg () Inspektionen för vård och omsorg () är en myndighet vars främsta uppgift är att svara för tillsyn och tillståndsprövning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Den lagstiftning som styr verksamheten är i huvudsak hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), patientsäkerhetslagen (2010:659), social- tjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Inom ramen för IVO:s uppdrag arbetar myndigheten särskilt med att utveckla följande områden: Analys – ska regelbundet analysera och dra generella slut- satser av de brister och missförhållanden de ser i verksamheterna inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Riskbaserad tillsyn – ska utveckla rutiner för att planera till- syn grundad på egen riskanalys. Riskanalysen ska baseras på iakt- tagelser från såväl den egna tillsynen som andra aktörer. Vägledning – ska inom ramen för tillsynen lämna råd och ge vägledning till verksamheterna i vård och omsorg. Tillsynsåterföring – ska återföra brett vad de ser i tillsynen. Detta för att skapa ett systematiskt lärande och för att undvika att brister och missförhållanden upprepas. ska lämna en särskild rapport till regeringen med en sammanfattande analys av arbetet med tillsyn, klagomål enligt pati- entsäkerhetslagen (2010:659) och tillståndsprövning under det gångna verksamhetsåret. Rapporten ska innehålla de viktigaste iaktta- gelserna, de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av uppmärksammade brister och slutsatser av tillsynen. I rapporten ska tillsynen av verksamhet som rör hälso- och sjukvård respektive verk- samhet som rör socialtjänst och verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade redovisas separat. I redovisningen av tillsyn av verksamhet som rör hälso- och sjukvård ska prövningen av klagomål enligt patientsäkerhetslagen ingå som en Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Av regleringsbrevet följer bl.a. att myndigheten ska utveckla en modell för att följa upp hur hälso- och sjukvårdens verksamheter sköter sin egenkontroll enligt patientsäkerhetslagen, vilket ska återredovisas i den nämnda rapporten.6 Av IVO:s instruktion framgår att myndigheten ska samverka med andra berörda myndigheter i syfte att uppnå ett effektivt kunskaps- och erfarenhetsutbyte i arbetet med tillsyn, styrning med kunskap och regelgivning. IVO:s roll i kunskapsstyrningen har betonats genom att myndig- heten är en av de myndigheter som ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap. I den departementspromemoria (Ds 2014:9) som före- gick bildandet av rådet anfördes att det är av vikt att de iakttagelser inspektionen gjort i samband med tillsynen kan återföras in i kun- skapsstyrningsarbetet och att en process för det saknas. ansågs därför ha en viktig roll att ge Rådet för styrning med kunskap infor- mation om hur föreskrifter tillämpas i praktiken och om det finns behov av nya eller ändrade föreskrifter eller någon form av kunskaps- stöd. 6.2.6Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket (TLV) Av instruktionen för (2007:1206) följer att myndigheten ska medverka till en ändamåls- enlig och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning och tandvård samt till en god tillgänglighet till läkemedel i samhället och en väl funge- rande apoteksmarknad. I myndighetens uppdrag ingår att pröva vilka läkemedel som ska vara subventionerade och omfattas av högkostnadsskyddet samt att fastställa försäljningspriser. Myndigheten avgör även vilka förbruk- ningsartiklar som ska ingå i högkostnadsskyddet och fastställer pro- duktens försäljningspris. TLV har också ett tillsynsuppdrag genom att de utövar tillsyn över de aktörer som ska följa förmånslagen, det vill säga främst landsting, läkemedelsföretag och apotek. 6 ska göra en analys av myndighetens sanktionsmöjligheter. har inom ramen för sin tillsyn en skyldighet att, i enlighet med patientsäkerhetslagen (2010:659) vidta åtgär- der för att vårdgivare ska följa de bestämmelser som framgår av gällande författningar. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet I myndighetens uppdrag ingår att fatta beslut om vilka tandvårds- åtgärder som ska ingå i det statliga högkostnadsskyddet för tandvård samt att fastställa referenspriser för olika tandvårdsåtgärder. Myndigheten ska också följa och analysera utvecklingen på läke- medels-, apoteks- och tandvårdsområdena. Vidare ska myndigheten bl.a. följa upp och utvärdera sina beslut och de föreskrifter som myn- digheten beslutar och informera berörda om sin verksamhet och om sina beslut. TLV utvärderar läkemedel som används på kliniker och publicerar hälsoekonomiska bedömningar av dessa. Hälsoekonomiska kunskaps- underlag tas fram till landstingen på efterfrågan av landstingen via en landstingsgemensam grupp, Rådet för nya terapier (). Hit- tills har efterfrågat cirka tiotalet hälsoekonomiska bedöm- ningar . Av TLV:s regleringsbrev framgår bl.a. att myn- digheten har ett uppdrag kring fortsatt försöksverksamhet med hälsoekonomiska bedömningar av medicintekniska produkter samt ett uppdrag kring hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel som an- vänds inom slutenvården. TLV publicerar en handbok om tandvårdsstödet där TLV:s före- skrifter och allmänna råd om statligt tandvårdsstöd presenteras på ett mer lättillgängligt sätt, oftast med kliniska exempel. Därutöver har myndigheten tagit fram ett webbaserat kunskapsstöd, KUSP för dem som arbetar i tandvården. KUSP är tänkt att fungera som ett hjälpmedel för att förenkla den kliniska vardagen. I KUSP går det att söka i föreskriften om statligt tandvårdsstöd, handbok om tandvårds- stödet och läsa besvarade frågor från tandvården. ansvarar enligt sin instruktion (2013:1031) för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshantering. I myndighetens uppdrag ingår också att sam- ordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa ut- vecklingen på e-hälsoområdet. Myndigheten har bl.a. ett särskilt ansvar för de register som anges i lagen (1996:1156) om receptregister och lagen (2005:258) om läke- medelsförteckning samt utfärda intyg om tillstånd för den som vill Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument. Myndigheten ska också förvalta, framställa och tillhandahålla nationell läkemedels- statistik, ansvara för ett nationellt register över elektroniska recept för djur, ansvara för ett nationellt produkt- och artikelregister över läkemedel, förbrukningsartiklar och livsmedel som ingår i högkost- nadsskyddet samt ansvara för ett nationellt register över sortiments- och leveransinformation avseende dosdispenserade läkemedel. har också ett kunskapsstödjande uppdrag. Enligt instruktionen ska myndigheten tillhandahålla ett elektroniskt expertstöd till öppenvårdsapoteken i syfte att öka säkerheten vid expediering av läkemedelsrecept. Det system som tillhandahålls heter EES och är att kategoriseras som ett beslutsstöd. EES vänder sig endast till apoteksmarknaden och finns tillgängligt på av apoteken i . Därutöver har myndigheten, 2016, i EES integrerat den interaktionskälla för läkemedel som används i hälso- och sjukvården (Sfinx). Genom att tillgängliggöra Sfinx även på apotek finns tillgång till samma kunskapskällor genom hela läkemedelskedjan, dvs. från förskrivningstillfället till expedie- ring av receptet på apotek. EES beskrivs i kapitel 10. Myndigheten erbjuder även ett beslutsstöd som heter Min för- skrivning. Förskrivare av läkemedel kan med stöd av receptregister- lagen ta del av den egna statistiken över sin läkemedelsförskrivning. En verksamhetschef kan vidare exempelvis följa upp förskrivnings- mönster på den egna kliniken. Genom tjänsten kan bl.a. information erhållas om förskrivningsvolym per anatomisk huvudgrupp, flest förskrivna doser per substansgrupp, köns- och åldersfördelning över de patienter som fått förskrivna recept, total förskrivningsvolym av antibiotika och antalet potentiellt olämpliga förskrivningar till patien- ter m.m. 6.2.8Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har enligt sin instruktion (2007:1431) i uppdrag att finansiera och utvärdera forsk- ning inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Resultaten av forsk- ning finansierad av Forte ska ligga till grund för behovs- och problem- analyser, kunskapssammanställning och beslutsunderlag. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet även genom att stödja implementering och användning av forskning i praktik. Forte förmedlar till olika forsk- ningsprojekt. Det kan vara frågan om enskilda projektbidrag till sats- ningar för att bygga upp forskningsmiljöer. Forte fördelar också pengar med syfte att stimulera forskningssamarbeten inom EU och i övriga världen. I myndighetens regleringsbrev återfinns ett antal uppdrag rörande särskilda områden som myndigheten ska utvärdera eller bedriva forsk- ning i. Bl.a. ska myndigheten genomföra ett program för långsiktigt tvärvetenskapligt forskningsstöd inom områdena ANDTS (alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel). Forte ska också stödja långsiktig forskning inom äldreområdet liksom fördela medel till verksamhets- nära forskning inom området psykosociala insatser för personer med omfattande och komplicerad psykiatrisk problematik. Myndigheten för delaktighet (MFD) ska enligt instruktionen (2014:134) främja ett systematiskt och effektivt genomförande av funktionshinderspolitiken på alla nivåer i samhället. I instruktionen betonas bl.a. särskilt att myndigheten ska ta fram metoder, rikt- linjer och vägledningar till stöd för arbetet med tillgänglighet och delaktighet. Vidare ska myndigheten följa och initiera forskning inom sitt verksamhetsområde. MFD arbetar även med innovationer och standardisering som rör områdena delaktighet, tillgänglighet, universell utformning, välfärdsteknologi, miljö, levnadsvillkor och rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten arbetar också med att följa upp, utvärdera och analysera utveck- lingen inom funktionshinderspolitiken. Vid myndigheten finns ett kunskapsråd som bl.a. ska identifiera och lämna förslag på lämpliga områden för uppföljning och analys och bistå myndigheten med kunskap och erfarenhet i frågor som avser rättigheter för personer med funktionsnedsättning och genom- förandet av funktionshinderspolitiken.