sou · H5B3100 · 2017-12-12 00:00:00 — I vissa fall kan en externt lagrad fil som varit öppen återfinnas när man gör en spegelkopia av informationsbärarens innehåll, eftersom den teknik som då används kan göra det möjligt att återskapa raderad information. Också detta anses tillåtet. Det bör dock tilläggas att möjligheten till återskapande av raderade filer har minskat, efter- som de minnen som alltmer används i datorer och mobil- telefoner m.m. är konstruerade så att information som raderats nor- malt inte kan återskapas.17 6.6.5Behovet av tillgång till externt lagrad information i brottsutredningar är utomordentligt stort Behovet av it-bevisning har ökat kraftigt Informationsteknikens utveckling under kan bara beskrivas som explosionsartad. Av en rapport publicerad av i (IIS) framgår bl.a. följande om dagsläget.18 –Något av svenskarna har tillgång till internet och använder internet . –Personer tillbringar i genomsnitt nästan 40 tim- mar på internet. –av svenskarna har en dator, en smart mobil- telefon och en surfplatta. Bland yngre personer är andelen ännu högre. 16Lindberg s. 429. 17Detta gäller bl.a. s.k. SSD-minnen. 18Svenskarna och internet 2016. Undersökning om svenskarnas internetvanor (2016). IIS ansvarar för internets svenska toppdomän .se. Det är en oberoende allmännyttig organisation som verkar för en positiv utveckling av internet i . Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö –av internetanvändarna utnyttjar sociala medier då och då, medan gör det . Av det sagda framgår att en stor majoritet av befolkningen har till- gång till och använder internet med hjälp av datorer, smarta mobil- telefoner eller surfplattor. De flesta brott begås av yngre personer, som också är den grupp som är mest aktiv på internet. (Brå) bedömer att den it-relaterade brottsligheten har ökat kraftigt under det senaste decenniet.19 Det handlar då både om brott där it är målet för brottet, t.ex. data- intrång, brott där it är medlet för brottet, t.ex. olaga hot och trakas- serier med hjälp av sociala medier, och brott där it inte har använts för brottets genomförande men där brottet ändå har lämnat digitala spår. I samtliga dessa fall kan digital bevisning vara av stor bety- delse för att brottet ska kunna utredas och gärningsmannen lagföras. It-inslagen i de polisanmälda brotten, dvs. exempelvis fall där digitala spår har lämnats som kan användas som bevisning vid brott, har enligt Brå mer än fördubblats . Enligt Brå uppgår brott med sådana it-inslag nu till minst 17 pro- cent av den totala andelen brott och förmodligen långt mer. Utveck- lingen märks också när det gäller antalet it-beslag. Antalet beslag av datorer och mobiltelefoner ökade med . Detta kan jämföras med ökningen för samtliga beslag som var . Utredningens experter från de brottsbekämpande myndig- heterna har bekräftat bilden att den it-relaterade brottsligheten har ökat kraftigt. De har gett uttryck för uppfattningen att andelen brott där viss bevisning finns i it-miljö är långt större än vad som framgår av Brå:s kartläggning och att det numera snarare är regel än undantag att it-bevisning aktualiseras. Detta är väl förenligt med Brå:s egen bedömning att andelsangivelsen i den nämnda rapporten förmodligen är en rejäl underskattning.20 Att bevisning finns i elektronisk form blir alltså allt vanligare i takt med digitaliseringen av samhället. Det handlar då inte bara om it-brottslighet, utan det kan röra sig om bevisning om många olika slags brott. Som exempel kan nämnas bedrägeri och andra förmögen- 19Se Brå rapport 2016:17, It-inslag i brottsligheten och rättsväsendets förmåga att hantera dem. 20Brå rapport 2016:17 s. 23. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö hetsbrott, våldsbrott, människosmuggling och trafficking, s.k. hämnd- porr och sexualbrott, narkotikahandel, penningtvätt, terrorism och utpressning. Andra viktiga brottstyper där bevisning mycket ofta finns i elektronisk form är barnpornografibrott och andra former av sexuell exploatering av och övergrepp mot barn.21 I Europols rapport 2016 framgår det bl.a. att det blir allt vanligare att personer, via internet, beställer och regisserar live- sända sexuella övergrepp mot barn i fattiga länder som sedan visas och spelas in för att spridas.22 Vidare framgår där att internet, och sär- skilt sociala medier, fungerar som propagandaspridare bland terrorist- grupperingar. Även på flera andra områden rapporteras i IOCTA 2016 om hur kriminella utnyttjar internet och ny teknik för sin verksam- het. I IOCTA 2017 framgår att det blir allt vanligare med barn- pornografiskt material som barnen själva framställer på eget initiativ eller efter att ha tvingats av en vuxen. Där anges vidare att det blir allt vanligare att förövare använder Darknet för att lagra och dela material och bilda slutna grupper (se vidare om Darknet i av- snitt 6.6.6).23 Det blir allt vanligare med externt lagrad information Tillgången till internet har inte bara gjort det enkelt för människor över hela världen att kommunicera och dela information, utan har också gjort det möjligt för användarna att lagra elektronisk infor- mation i externa lagringsutrymmen, som de sedan enkelt kan be- reda sig tillgång till genom elektronisk inloggning på ett virtuellt användarkonto. Det finns otaliga tjänsteleverantörer som er- bjuder s.k. molntjänster, med hjälp av vilka användarna kan ladda upp t.ex. textfiler, bilder eller filmklipp på ett användarkonto som företaget tillhandahåller. Informationen sparas då på en eller flera servrar som drivs av tjänsteleverantören. Användaren eller användarna kan sedan använda vilken som helst elektronisk informationsbärare med internettillgång för att få tillgång till den externt lagrade infor- 21Se t.ex. rapporten access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-Cy. Final report of the . (2016)5, s. 6. 22Europol, Internet Organised Crime Threat Assessment 2016. 23Europol, Internet Organised Crime Threat Assessment 2017. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö Det är mycket vanligt med lagring på internet. I en undersökning som () genomförde 2014 uppgav nästan en tredjedel av personerna som ingick i undersök- ningen att de då hade använt lagringsutrymme på internet. Bland personer i åldrarna var andelen 55 procent.24 När SCB undersökte svenskarnas internetanvändning 2016 hade andelen re- spondenter som använt lagringsutrymme på internet ökat till 42 pro- cent. Tendensen är alltså att molnlagringen ökar.25 Molntjänster kan användas både för att lagra information och för att dela den med andra. I praktiken kan många sociala medier beskrivas som molntjänster, eftersom de ger användarna en möjlig- het att spara information på externa servrar. Även s.k. webbmejl där användarnas e-postmeddelanden finns sparade hos en tjänste- leverantör, utgör en form av molntjänst.26 Många andra exempel finns, bl.a. lagringstjänster såsom Dropbox. Möjligheten att lagra information externt har många fördelar, inte minst för att användarna på så vis kan frigöra utrymme i sina egna lagringsminnen. Många använder också möjligheten till extern lagring för säkerhetskopiering av sitt eget material eller för att dela information med andra användare, antingen öppet eller i mer eller mindre slutna grupper. I dessa grupper kan medlemmarna dela information med varandra som blir synlig bara för dem. Det finns många exempel på tjänster där personer som har behörighet att ta del av viss delad information kan göra detta enbart genom att logga in på ett användarkonto. Den tekniska utvecklingen har alltså inneburit stora fördelar för användarna. har det uppstått nya utmaningar för de brotts- bekämpande myndigheterna. Det har inte bara blivit vanligare att bevisning finns i elektronisk form. Det har också blivit mycket vanligt att den elektroniska bevisningen inte finns lagrad lokalt i t.ex. den misstänktes dator eller mobiltelefon, utan i stället finns 24SCB, Privatpersoners användning av datorer och internet 2014. 25SCB, Privatpersoners användning av datorer och internet 2016. 26Webbmejl ska inte sammanblandas med e-posttjänster som erbjuds av den som tillhanda- håller elektroniska kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster (operatörer) enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK). E-postmeddel- anden som finns i en operatörs server får myndigheterna bara ta del av med stöd av ett beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (27 kap. 18 § RB). Om meddelandet finns lagrat i avsändarens eller mottagarens dator gäller i stället vanliga regler om husrann- sakan och beslag för att man ska kunna bereda sig tillgång till det där. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö lagrad externt.27 Som ett praktiskt exempel kan nämnas att det numera är vanligt att vissa slags brott, såsom misshandel och skade- görelse, filmas med hjälp av mobilkamera och därefter delas med andra på sociala medier eller på annat sätt, t.ex. med hjälp av webb- mejl. Om filmen delats på sociala medier utan att ha gjorts allmänt tillgänglig eller om den finns på ett webbmejlkonto, är det som kommer att utvecklas i det följande ofta svårt och tidsödande för de brottsbekämpande myndigheterna att få ta del av den, om det över huvud taget är möjligt. Ett annat vanligt exempel är att kom- munikation mellan medbrottslingar sker med hjälp av chattapplika- tioner över internet. Det förekommer också att en dator är sammankopplad med andra datorer i ett mindre nätverk och att den för utredningen rele- vanta informationen är lagrad på annan plats i nätverket. Även det- ta kan medföra svårigheter. Sammanfattningsvis finns det numera ett utomordentligt stort behov av att de brottsbekämpande myndigheterna kan få del av information som är externt lagrad. Detta behov finns inte bara i utredningar om dataintrång och liknande it-brottslighet, utan i utred- ningar om många olika slags brott. 6.6.6Det är svårt att få tillgång till externt lagrad information med de medel som är tillgängliga Vi har i det förra avsnittet konstaterat att it-bevisning har blivit allt vanligare i många olika slags brottsutredningar och att det dess- utom blivit mycket vanligt att det finns it-bevisning som inte är lokalt lagrad i t.ex. den misstänktes dator eller smarttelefon, utan i stället är lagrad externt. är det förenat med stora svårigheter för de brottsbekämpande myndigheterna att få till- gång till sådan information. I detta avsnitt beskriver vi dessa svårig- heter närmare. 27 Se t.ex. Brå rapport 2016:17 s. 53. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö Husrannsakan där informationen är lagrad är ofta inte en framkomlig väg En möjlighet att få del av externt lagrad information är att göra en husrannsakan där informationen finns lagrad, t.ex. i ett molnföre- tags serverhall. Ofta är detta emellertid inte en framkomlig väg. Till att börja med kan starka proportionalitetshänsyn göra sig gällande i ett sådant fall, eftersom undersökningen ofta berör ett stort antal tredje män och dessutom kan ta oerhört i anspråk på grund av den stora mängden lagrad information. Vidare är det praktiskt svårt eller omöjligt att hitta den information som man söker efter. Tjänsteleverantörer som erbjuder lagringstjänster och andra molntjänster hanterar regelmässigt enorma mängder data som finns lagrade på otaliga servrar. Det är därför ofta utsiktslöst att försöka leta igenom servrarna i syfte att hitta den eftersökta informationen. Saken kompliceras ytterligare av att olika delar av en och samma fil kan finnas lagrad på olika platser inom eller utom landets gränser. Användarnas data lagras nämligen normalt automatiskt där det finns elektroniskt lagrings- utrymme. En viss del av en fil kan alltså finnas på en eller flera svenska servrar medan en annan del kan finnas i utlandet. Det sagda innebär vidare att den elektroniskt lagrade informationen auto- matiskt och sekundsnabbt kan flyttas från en lagringsplats till en annan. I praktiken är det ofta nödvändigt att få uppgifter från tjänsteleverantören om var den aktuella informationen finns lagrad för att man ska kunna hitta den. Det är dock inte alltid som tjänste- leverantören har möjlighet eller är beredd att lämna sådana uppgif- ter. Om informationen flyttas kan uppgiften bli inaktuell och så- ledes värdelös. Liknande problematik kan även uppkomma om den dator som undersöks är sammankopplad med andra datorer i ett mindre nät- verk och den information som man söker efter visar sig vara lagrad på en annan plats i nätverket. Det kan alltså vara svårt att lokalisera informationen även om den inte finns på internet. En viktig faktor är att det typiskt sett finns en betydande risk för att den externt lagrade informationen försvinner eller förvanskas, om man inte skyndsamt kan säkra den. Som vi kommer att åter- komma till nedan, är det ju kännetecknande för externt lagrad infor- mation att användaren kan få tillgång till den från Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö vilken informationsbärare med internetuppkoppling som helst. Den kan alltså ändras av såväl den som innehar t.ex. ett virtuellt användar- konto i molnet, som någon annan som har åtkomst till kontot. Med hänsyn till detta är det ofta viktigt att man kan säkra informationen snabbt och innan den raderas eller flyttas. I vissa länder kan man i sådana situationer använda ett särskilt förfarande för att ålägga någon – t.ex. en tjänsteleverantör – att bevara informationen (ofta kallat frysning). Någon sådan möjlighet finns dock inte i svensk rätt. Molnlagringens globala natur ger upphov till särskilda svårigheter I bästa fall kan man få uppgifter om var informationen finns lagrad är den tjänsteleverantör som erbjuder molntjänsten ett utländskt företag. Uppgifter om var informationen finns lagrad kan då eventuellt erhållas genom internationell rättslig hjälp i brott- mål, vilket dock oftast är en tidsödande process som omintetgör syftet med den önskade husrannsakan. Nästa steg är att försöka få del av den elektroniskt lagrade infor- mationen. Om det visat sig att informationen eller en del av den finns lagrad i utlandet aktualiseras den grundläggande folkrättsliga princip som innebär att myndighetsutövning inte får bedrivas på en annan stats territorium utan den andra statens medgivande.28 Svenska myndigheter kan alltså inte göra en husrannsakan i en dator eller ett datorsystem på en annan stats territorium, eller vidta några andra tvångsåtgärder där. Principen har i detta sammanhang i allmänhet tolkats på så sätt att de svenska brottsbekämpande myndigheterna måste begära internationell rättslig hjälp för att få fram information som lagrats i utlandet, om man inte kan få fram den på frivillig väg. Denna uppfattning kommer till uttryck i bl.a. Ds 2005:6 (s. 282) och (s. 36). 28 m.fl. s. 100. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö till territorialitetsprincipen i avsnitt 6.10 och förordar där en modi- fierad syn på principens innebörd i vissa fall. Ett undantag från det som sagts är om det handlar om allmänt tillgänglig information på t.ex. en hemsida som var och en får ta del av (jfr artikel 32 a i it-brottskonventionen). I så fall råder det knappast någon tvekan om att myndigheterna har möjlighet att ta del av informationen, oavsett var den finns lagrad. Enligt arti- kel 32 b i it-brottskonventionen, som inte ännu ratificerat, är det också tillåtet att genom ett datorsystem inom det egna landets territorium bereda sig åtkomst till eller ta emot lagrade datorbehand- lingsbara uppgifter som finns hos en annan konventionsstat, om den person som har laglig rätt att röja uppgifterna ger sitt lagliga och frivilliga samtycke. Det handlar då om situationer där man vet att uppgifterna är lagrade i utlandet och man också vet i vilket land.29 Bestämmelsen är alltså inte tänkt att tillämpas i situationer då man inte vet var informationen finns. Det kan förekomma att det i användarvillkoren för en viss molntjänst anges att uppgifter kan lämnas till brottsbekämpande myndigheter och att användarna måste samtycka till användarvillkoren för att få använda tjänsten. Med tanke på den restriktivitet som enligt svensk rätt gäller i fråga om samtycke till tvångsmedel, och på att samtycke i så fall inte lämnats i den uppkomna situationen utan på förhand, torde god- kännande av sådana avtalsvillkor knappast kunna läggas till grund för en tillämpning av artikel 32, om konventionen ratificeras. Det kan tilläggas att det är väl känt att många människor över huvud taget inte läser igenom de omfattande användarvill- koren innan de godkänner dem. Enligt den angivna tolkningen av territorialitetsprincipen krävs det, förutom i de nämnda undantagsfallen, en ansökan om inter- nationell rättslig hjälp för att svenska myndigheter ska kunna få del av elektronisk information som finns lagrad i ett annat land. Om informationen finns i ett annat EU-land ska myndigheterna i stället använda en europeisk utredningsorder. I 4 kap. 12 § i den nya lagen om en europeisk utredningsorder finns det särskilda regler om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig övervakning av sådan kommunikation i utlandet. Bestämmelserna, som grundas på artikel 31 i direktivet, innebär att det är möjligt att 29 T-CY Guidance Note #3 Transborder access to data (Article 32). Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö avlyssna ett telefonnummer, en adress eller en elektronisk kommu- nikationsutrustning som används eller finns i en annan medlems- stat. Om beslut har meddelats i om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation i en annan medlemsstat från vilken det inte behövs något bistånd för att genomföra åtgärden, ska åklagaren underrätta den medlemsstaten om beslutet. Underrättelsen ska lämnas innan avlyssningen eller övervakningen påbörjas, om det är känt att telefonnumret, adressen eller den elektroniska kommu- nikationsutrustningen kommer att användas eller finnas i den andra medlemsstaten. I annat fall ska underrättelse lämnas så fort åklag- aren får kännedom om detta, även om det sker efter det att avlyss- ningen eller övervakningen är avslutad. Om den andra medlemsstaten, efter det att dess behöriga myndighet tog emot en underrättelse, har anmält att avlyssningen eller övervakningen inte får utföras eller att den ska avslutas, ska åklagaren utan dröjsmål upphäva det beslut som avses i första stycket. Villkor som den andra medlemsstaten i en sådan anmälan ställer upp för användningen av uppgifter som har inhämtats, ska svenska myndigheter följa, oav- sett vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. Bestämmelserna innebär en förbättring av möjligheterna i vissa fall att ta del av information som finns i utlandet. Frivilligt utlämnande är möjligt ibland I ett fåtal länder finns det en möjlighet för företag att frivilligt lämna ut vissa uppgifter på förfrågan från andra länders brotts- bekämpande myndigheter (voluntary disclosure). Exempelvis kan tjänsteleverantörer i lämna ut abonnent- och trafikuppgifter genom ett sådant informellt förfarande.30 Denna möjlighet omfattar dock normalt inte uppgifter om själva innehållet i t.ex. ett moln- konto förutom, eventuellt, i nödsituationer.31 Dessutom är möjlig- heten till utlämnande av vissa uppgifter enligt den amerikanska lag- stiftningen frivillig, varför tillämpningen kan variera från en tjänste- 30Electronic Communications Privacy Act of 1986 (ECPA). 31Cybercrime (T-CY), Criminal access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY. Final report of the , rapport s. 29 och 30. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö leverantör till en annan. Det finns många webbsidor och apptjänster som tillämpar frivilligt utlämnande.32 finns det många tjänsteleverantörer som inte gör det. Internationell rättslig hjälp är komplicerat och tidsödande Inte heller förfarandet med internationell rättslig hjälp är okompli- cerat, bl.a. eftersom det råder osäkerhet om vilket land en sådan begäran ska riktas till. Inte sällan kan tjänsteleverantören ha sitt säte i ett land, erbjuda sina tjänster i ett annat land och lagra infor- mationen i ett tredje land. Möjliga mottagare av begäran är t.ex. det land där informationen lagrats, landet där tjänsteleverantören har sitt säte eller det land från vilket tjänsteleverantören har kontroll över informationen. Dessutom medför förfarandet ofta en betyd- ande fördröjning. I praktiken kan att få fram information på detta sätt. kan informationen ändras, raderas eller flyttas till en annan lagringsplats. Att förfaran- det är ineffektivt och tidsödande konstaterades bl.a. i en rapport från den arbetsgrupp som på uppdrag av it- brottskommitté har arbetat särskilt med frågor som rör bevisning i molnet.33 Det anges där att svarstiderna normalt varierar mellan och att många ansökningar och därmed utredningar läggs ned (s. 11 i rapporten). Arbetsgruppen har lagt fram förslag om en effektivisering av förfarandet. De nya reglerna om en europeisk utredningsorder har till syfte att skapa och utveckla ett effektivt samarbete mellan medlems- staternas myndigheter vid utredning och beivrandet av brott.34 Reg- lerna kan innebära en effektivisering av förfarandet i situationer då e-bevisning finns i andra EU-medlemsstater. 32Åklagarmyndighetens RättsPM 2016:4, Sexualbrott på internet mot unga brottsoffer s. 7. 33Cybercrime (T-CY), Criminal access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY. Final report of the , rapport . 34Europaparlamentets och rådets direktiv /41/EU av om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området. Husrannsakan och andra undersökningar i it-miljö I situationer där elektroniskt lagrad information är lagrad i utlandet och det finns en risk för att informationen raderas eller förändras i väntan på internationell rättslig hjälp, kan åklagaren framställa en begäran om att informationen ska frysas. Frysning innebär att inne- hållet på t.ex. ett visst virtuellt användarkonto sparas så som det ser ut den dagen frysningsbegäran kommer in. En förutsättning är dock att den möjligheten finns enligt det aktuella landets lag. Länder som har tillträtt it-brottskonventionen är förpliktade att ha en sådan möj- lighet (se artikel 16 i konventionen). Någon möjlighet till frysning av elektroniskt lagrad information finns än så länge inte enligt svensk rätt, varför möjligheten inte kan användas om informationen är lagrad här. Förslag av detta slag har lagts fram av utredningen om it-brottskonventionen (SOU 2013:39 s. 255–273). Avsaknaden av svenska regler kan eventuellt innebära problem för svensk del i förhållande till lagen om europeisk utred- ningsorder, såvitt elektroniskt lagrad information som finns i andra EU-länder. Lagen och det bakomliggande direktivet bygger näm- ligen på ömsesidighet mellan EU:s medlemsstater. I princip får man därför inte göra en begäran om rättslig hjälp enligt lagen om en åtgärd som inte finns i svensk rätt. Det är än så länge oklart vad detta kommer att innebära för svensk del, när det gäller möjlig- heten att begära frysning av elektroniskt lagrad information i andra medlemsstater. Av det som sagts framgår att frysning i vissa fall kan vara till fördel för utredningen i avvaktan på internationell rättslig hjälp. Man kan dock inte bortse ifrån att även en begäran om frysning medför en viss omgång och tidsutdräkt som kan vara till nackdel för utred- ningen. Man kan inte heller vara säker på att den tjänsteleverantör som har kontroll över informationen respekterar beslutet. Det är t.ex. inte troligt att leverantörer som erbjuder anonymiseringsservrar och tjänster på Darknet (se vidare i det följande) skulle ställa upp på att frysa information.