sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet den studerande lämnar in felaktigt antagningsbevis eller studie- försäkran för att erhålla studiebidrag och studielån för studier utom- lands. Detta beror på att vid studiemedel för studier utomlands kan CSN betala ut ett förhållandevis stort engångsbelopp i förskott innan terminens början. Besluten hos CSN påverkas också av flera andra typer av intyg, vilket redogörs för i nämnda rapport. Dessa är arbetsgivarintyg, lönespecifikationer, läkarintyg, bostadsintyg, när- varointyg och olika former av identitetshandlingar. Inhämtade uppgifter från CSN Undersökning av CSN:s brottsanmälningar CSN har –2015 upprättat 881 anmälningar som avser missankar om brott mot välfärdssystemen. Majoriteten avser misstankar om bidragsbrott. Dessa utgör av anmälningarna om man tar hänsyn till såväl normal- graden som den grova varianten av brottet. I resterande av fallen är brottet rubricerat som urkundsförfalskning. De misstänkta brotten har i de flesta fall upptäckts genom impul- ser från handläggare eller på annat sätt genom myndighetens kon- trollarbete (). I några få fall har det misstänkta brottet upptäckts genom tips från andra myndigheter, organisationer och privatpersoner. Genom ett mera aktivt arbete med samverkan har CSN fått in fler impulser från andra aktörer, exempelvis utländska skolor och andra myndigheter. Annan myndighetsintern information av betydelse CSN har genom tidigare interna utredningar identifierat vissa områden där risken för fel är hög. Ett område där risken för mer kvalificerad brottslighet är högre är studiemedel för studier utom- lands. Av den information som utredningen fått del av framgår bl.a. att förfalskningar förekommer i stor utsträckning bland bidragsbrott inom utlandsstudiemedel; 42 av 101 av de anmälda bidragsbrotten inom utland begicks med en eller flera förfalskningar. Ytter- ligare sju anmälningar om misstänkt urkundsförfalskning polis- anmäldes inom utlandsstudier; tre inom studier i . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet konstaterar CSN att det har skett en ökning av ärenden där det finns ett samband mellan två eller fler personer som miss- tänks för bidragsbrott, s.k. sambandsärenden; åtta ärenden med sammanlagt 52 personer jämfört med fyra sambandsärenden med tolv personer . I samtliga fall rör det sig om utlands- studier, framför allt språkstudier. Enligt lämnade uppgifter från CSN framgår att antalet upptäckta sambandsärenden och antalet personer som ingår i ett sambandsärende fördubblades jämfört med . Enligt CSN är det tydligt att gärningspersonerna ändrar sitt upplägg i takt med att de lär sig om myndighetens arbets- metoder, vilket försvårar CSN:s kontrollarbete. Är CSN utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Vid genomgången kan noteras att samtliga anmälningar avser misstänkt brottslighet mot studiestödsystemet. Av genomgången framgår att av fallen som anmälts är misstänkta brott avseende studiemedel. I 13 anmälningar avser misstankarna studie- hjälp och 3 anmälningar avser återbetalning av lån. Inte någon anmälan är gjord vad avser utbetalningar för hemutrustningslån. Vid genomgången av CSN:s anmälningar har vi bedömt att (304 anmälningar) av totalt 881 genomgångna anmäl- ningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Utredningen menar därför att CSN är utsatt för kvalificerad väl- färdsbrottslighet men att merparten av antalet anmälningar inte innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Det utbetalningssystem inom CSN som är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet är studiestödsystemet. När det gäller hemutrust- ningslån kan det dock konstateras att myndigheten inte haft någon kontroll riktad mot systemet varför det inte går att dra några slut- satser om i vilken utsträckning det förekommer kvalificerad välfärds- brottslighet där. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten som riktar sig mot CSN ut? Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter I av de anmälningar som bedömts gälla kvalificerade välfärdsbrott förekommer oriktiga handlingar. I av de anmälningar som omfattar misstankar om kvali- ficerad välfärdsbrottslighet är fler än en person inblandade. Det kan noteras att i de fall flera personer förekommer i upplägget kan det t.ex. avse samma skola och samma tillvägagångssätt. När det gäller anmälningar där flera personer samverkat kan det ofta misstänkas att någon har samordnat ansökningarna, eller att ett förfalskat antag- ningsbevis använts av en eller flera personer. Det har också noterats samband på så sätt att flera misstänkta personer är bosatta i samma stad eller område. Det kan konstateras att det anmälda beloppet varierar från till , vilket innebär att de kvalificerade välfärdsbrotten omfattar såväl större som mindre utbetalningar. När det gäller frågan om brottsligheten kan anses kännetecknas av internationella kopplingar kan utredningen lyfta fram vad CSN anfört om studier utomlands. Av redovisningen från anmälningarna framgår dock inte i vilken utsträckning det avsett studier utomlands eller i . När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utred- ningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna för den tid som granskats och som utgör kvalificerad välfärdsbrottslighet uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till 57 miljoner Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Detta innebär att anmälningarna som rör misstänkt kvali- ficerad välfärdsbrottslighet utgör av totalt anmält belopp. Rapporter och tidigare utredningar Av Brås rapport i (s. 116) framgår att flera olika ageranden har observerats mot . Det har varit fråga om förfalskade hyreskontrakt, skenseparationer (dvs. att två personer skiljs på pappret för att bli berättigade till olika former av utbetalningar men fortsätter att leva tillsammans), utomlands bo- satta som uppburit exempelvis barnbidrag utan att vara berättigade, underlåtenhet att anmäla ändrade förhållanden t.ex. förbättrad arbetsförmåga eller förändrade inkomstförhållanden. Man har vidare observerat förfalskade arbetsgivarintyg och lönespecifikationer som använts för att inträda i systemet. Sådana kan även leda till för hög SGI och därmed till för hög utbetalad ersättning. Det kan också vara fråga om att personen har erhållit svarta inkomster som denne uppburit ersättning från . I Brås rapport som dörröppnare till välfärdssystemet beskrivs bl.a. problemen med olika typer av missbruk av läkarintyg. De varian- ter som Brå redogör för är förfalskade, manipulerade eller köpta läkarintyg, intyg som ställs ut av vilseledda eller hotade läkare samt intyg som påverkas av läkarens effektivitets- och vinstkrav. har i promemorian Bedrägeri och bidragsbrott med assistansersättning (RättsPM 2015:5, s. 15–16) studerat hur brottsligheten mot assistansersättningssystemet ser ut. Myndigheten har uppmärksammat två huvudtyper av assistansbedrägerier; simu- lantfallet och utnyttjandefallet. Med simulantfallen menas fall där brukaren antingen låtsas ha ett hjälpbehov eller överdriver sitt hjälpbehov. Det förekommer såväl fall där själva funktionshindret har simulerats, som fall där funktions- hindret är verkligt men inget hjälpbehov eller åtminstone mindre hjälpbehov föreligger än det som uppgetts för . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet När det gäller utnyttjandefallen har brukaren för det mesta ett reellt funktionshinder och hjälpbehov, men används som ett brottsverktyg för att få ut felaktig ersättning. Detta sker antingen genom att brukaren framställs som mer osjälvständig och hjälp- behövande än vad som är fallet eller genom att brukaren inte får sitt hjälpbehov tillgodosett. ges ett minimum av hjälp för att kostnaderna ska hållas nere och därigenom maximera brotts- vinsterna. Detta kan t.ex. åstadkommas genom att assistansen utförs av svart arbetskraft. Enligt verkar det i flera fall ha varit fråga om barn eller personer med så svåra funktions- nedsättningar att de i princip är beroende av sin omgivning. I många fall kan brukarna inte förmedla sig till omgivningen på grund av språkförbistringar eller sitt funktionshinder. De som borde sörja för brukaren, exempelvis vårdnadshavare, god man eller förvaltare, har i vissa fall visat sig vara delaktiga i brottsupplägget, vilket inne- bär att brukaren inte har haft någon som tillvaratagit dennes rätt. I utnyttjandefallen är brukaren ofta omgiven av en begränsad krets av personer, ibland närstående, vilket gör det svårare att upptäcka brukarens egentliga tillstånd och hjälpbehov. Ofta anställs när- stående som personliga assistenter och dessa för brukarens talan vid besök hos läkare och myndigheter. I dessa fall deltar inte heller brukaren i verksamhet utanför hemmet. I vissa fall är den som företräder assistansföretaget delaktig i brottsupplägget och har ett uppenbart ekonomiskt motiv med verksamheten. Vinster utgörs i dessa fall av skillnaden mellan det schablonbelopp som betalas ut av och den ”lön” som företaget betalar ut till assistenten som kan vara fiktiv. I såväl simulantfallen som utnyttjandefallen är antalet assistans- timmar som redovisas till större än det antal timmar som faktiskt utförts. Detta sker vanligen genom att det upprättas falska eller osanna tidsredovisningar och assistansräk- ningar. Antingen justeras redan befintliga assistenters tidsredovis- ningar genom att antalet timmar ökas, eller så uppger man att fiktiva assistenter har arbetat dessa timmar. I vissa fall har de personer som sätts upp som fiktiva assistenter varit medvetna om agerandet, ibland har de varit helt omedvetna om vad som försiggår. För att dölja brottsligheten upprättas falska anställ- ningsbevis. Löner utbetalas på ett till synes korrekt sätt, kontroll- uppgifter lämnas och skatter och avgifter betalas, men den fiktiva Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet assistenten betalar ofta tillbaka lönen, helt eller delvis, till anordnaren eller brukaren. Det förekommer också att nära anhöriga får behålla hela lönen för att på så vis försörja sig. De fiktiva assistenterna kan ha olika motiv för att ställa upp med sitt namn. Ett kan vara att de får en försörjning eller extra inkomst även om de inte får behålla hela lönen. Ett annat kan vara att de vill ha en vit inkomst att visa upp som försörjning eftersom de i övrigt lever på svarta inkomster. Andra motiv kan vara att erhålla uppe- hållstillstånd genom en fiktiv anställning eller skaffa sig andra för- måner som arbetslöshetsersättning, sjukpenning, föräldrapenning och pension, vilket är möjligt med hjälp av den kontrolluppgift som skickas från assistansanordnaren till myndigheterna. Det kan vidare vara nödvändigt att kunna visa upp en anställning för att få banklån eller hyreskontrakt. Assistenternas tidsredovisningar och räkningar ska skrivas under av denne själv samt av brukaren eller dennes ställföreträdare. Gällande detta förhållande har det förekommit att samtliga uppgifter i stället fyllts i av anordnaren, brukaren eller ställföreträdaren. Det förekom- mer också att assistenten skriver under dokumenten in och att uppgifterna därefter fylls i av annan. I flera fall har det bara genom att titta på dokumenten kunnat misstänkas att något är fel, exempelvis genom att assistenten skrivit under med olika handstilar och stavat sitt namn fel. Enligt kan bli bättre på att motverka fusk och oegentligheter med assistansersätt- ningen? (Socialförsäkringsrapport 2016:8, s. 21–22) rör många mål en kombination av de brottsliga tillvägagångssätten på så sätt att brukarens behov är kraftigt överdrivna som assistans inte lämnats i den utsträckning och av de personer som anges i tids- redovisningen. I betänkandet Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistans- ersättning (SOU 2012:6, s. 170–172) anges tre gemensamma drag för de ageranden som riktas mot assistanssystemet. Dessa överens- stämmer i stort med vad som redogjorts för ovan och avser fusk med tidsredovisningen, svårigheten att kontrollera vid utlandsvistelser och nära anhöriga som assistenter. I fråga om utlandsvistelser anges i betänkandet att det bland fuskärendena är vanligt förekommande att brukare utnyttjar möjligheten att vara utomlands och att den möjlig- heten i princip har utnyttjats i alla ärenden där grov organiserad Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet brottslighet har förekommit. Vid brukarens och assistenternas utlandsvistelser minskar risken för upptäckt och de brukare som simulerar eller överdriver sina funktionshinder kan leva mer normalt. Det sägs också att assistansersättningen kan ge ett betydande överskott eftersom det i många länder är billigare att leva än i och lönerna är lägre. I flera fall har brukaren använt assistenter från det land denne befinner sig i. Kontrollmöjligheterna i många länder utanför EU är små eller obefintliga, varför det inte går att säkerställa att assistansanordnaren betalat löner, skatter och avgifter, eller ens att den uppgivna assistenten existerar. Det finns dock en särskild regel i 51 kap. 16 § andra stycket SFB som anger att om assistansen har utförts av någon som är bosatt utanför EU betalas assistans- ersättning endast ut om det finns särskilda skäl. Det sägs vidare att det i fuskfallen är vanligt förekommande att brukaren i princip enbart har närstående som assistenter. Ett sådant upplägg används för att undgå kontroll. När det handlar om fall i vilka funktionshinder simuleras eller överdrivs har de närstående ofta en mycket aktiv roll i utredningsfasen inför beviljandet av ersätt- ningen och förs brukarens talan uteslutande av när- stående, såväl vid besök hos läkare som hos . De närstående kan då t.ex. uppge att brukaren inte själv kan tala eller att denne inte förstår svenska, vilket innebär att läkaren och För- säkringskassans handläggare inte kan ha en egen kommunikation med brukaren. I detta sammanhang har det också uppmärksammats att brukaren har fått avstå från olika aktiviteter för att ersättningen till de anhöriga inte ska minskas. Det finns vidare exempel på mer utstuderade fall kopplade till grov organiserad brottslighet som går ut på att assistansanordnare knyter brukare till sig genom att i andra länder söka upp och hämta funk- tionshindrade personer till (se bl.a. SOU 2012:6, s. 165–166 och ISF och Brå 2011:12, s. 61–62). Enligt hand- lar det i dessa fall om anhöriginvandring. Det har också observerats att anordnare aktivt har letat brukare på flyktingförläggningar och utnyttjat deras svaga situation. Här ska dock förtydligas att assistans- ersättning inte kan beviljas innan personen i fråga har beviljats asyl eller uppehållstillstånd. I några fall har anordnaren lånat ut pengar till brukarens resa till och på så sätt har brukaren hamnat i en beroendesituation till anordnaren som kan vara svår att ta sig ur. Det har även förekommit att anordnare har hotat brukare med att denne Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet kommer att utvisas om denne avslöjare upplägget eller söker sig till en annan anordnare. I ett fåtal fall kopplade till grov organiserad brottslighet har också iakttagits att anordnare har ansökt om uppehållstillstånd och arbetstillstånd för personer som befinner sig utanför EU och anställt dem som assistenter. Innan assistenten har fått permanent uppehållstillstånd är denne beroende av sitt arbete och därmed av anordnaren. I denna situation kan assistenterna utnyttjas bl.a. som ”gångare”, vilket innebär att denne på pappret får en lön utbetalad, men sedan tvingas återbetala en del till anordnaren. har rapporterat in uppgifter om sammanlagt 3 384 anmälningar till utredningen vilka avser brott mot välfärds- systemen. Undersökningen omfattar anmälningar som Försäkrings- kassan gjort –2015.6 Vad gäller rubriceringarna av anmälningarna fördelar de sig så att av anmälningarna avser bidragsbrott (2 788 stycken), avser grovt bidragsbrott (311 stycken), 6 anmälningar avser ringa bidragsbrott, 71 vårdslöst bidragsbrott , 47 bedrägeri, 64 grovt bedrägeri och 1 anmälan bedrägligt beteende. Osann försäkran och urkundsförfalskning återfinns i en anmälan vardera. För 94 anmäl- ningar finns ingen rubricering angiven. har i av anmälningarna fått impulser från den egna kontrollen. Annan myndighetsintern information av betydelse redovisade ett regeringsuppdrag som handlar om myndighetens arbete med att förebygga felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott (Särskild redovisning av 6 Antalet anmälningar i undersökningen motsvarar i princip det totala antalet brotts- anmälningar som gjorts under dessa år. Utredningen har dock fått kompletterande uppgifter från i form av ytterligare några anmälningar, men på grund av risk för att några anmälningar bl.a. räknas två gånger har inte dessa tagits med i undersökningen. Utredningens bedömning är att detta inte påverkar resultaten nämnvärt då dessa inte inne- håller några nya uppgifter i förhållande till de anmälningar som ingår i undersökningen. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet SOU 2017:37 felaktiga utbetalningar, Svar på regeringsuppdrag, , dnr ). I detta står bl.a. att det, när det gäller assistans- ersättningen, har förekommit flera fall med organiserade upplägg med flera inblandade aktörer. När det gäller tillfällig föräldrapenning anger vidare att man sett en stor ökning av åter- kravsbeloppen och antalet anmälningar , och påpekar att detta kan bero på att man infört riktade kontroller inom förmånen. Det anges att återkraven ligger mellan och . Enligt kompletterande uppgift från För- säkringskassan kan ökningen också bero på den högre graden av automatisering och att föräldraförsäkringen blivit mer lättillgänglig genom att man på ett enkelt sätt kan ansöka och begära ersättning via en tillfällig föräldrapenning-applikation. Vad avser felaktigt utbetalat tandvårdsstöd kan nämnas att För- säkringskassan bedömer att de felaktiga utbetalningarna utgör . åter- krav av tandvårdsstöd uppgår till . 2016/17:153 s. 56) Är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Vid genomgången av de 3 384 anmälningarna har utredningen gjort nedanstående iakttagelser. Redovisningen följer de olika typer av utbetalningar som myndigheten gör. har rapporterat 14 brottsanmälningar som rör aktivitetsersättning. I elva av dem uppgår brottstiden till mellan 1–och i ytterligare ett uppgår det anmälda beloppet till . Tolv anmälningar omfattas därför av utredningens uppdrag. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet har rapporterat 141 brottsanmälningar som rör aktivitetsstöd. Av dessa har 18 stycken en brottstid på mellan 1 och . Ytterligare två anmälningar avser belopp . I ett ärende har personen uppburit aktivitetsstöd under falsk identitet och fått sjukersättning med den riktiga identiteten. Totalt ut- gör således 21 anmälningar misstankar om kvalificerad välfärds- brottslighet. har redovisat 14 brottsanmälningar som rör arbetsskadelivränta. I 13 fall uppgår brottstiden till mellan 1 och . Beloppen varierar från till . Dessa anmälningar omfattar misstankar om kvalificerade välfärdsbrott. har rapporterat 88 anmälningar som rör assistans- ersättning. Brottstiden i 43 anmälningar ligger mellan 1–. Beloppen varierar från till . I ytterligare 16 anmälningar ligger beloppet mellan –10,1 miljo- ner kronor. Sammantaget innebär det att 59 anmälningar om assistans- ersättning omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. har rapporterat 321 anmälningar som rör barn- bidrag. I 199 av dem uppgår brottstiden till mellan 1–. Beloppen varierar mellan och . Därutöver finns fyra anmälningar som avser ett belopp . Totalt omfattas således 203 misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet I fråga om bilstöd har sju anmälningar gjorts. I tre anmälningar ligger brottstiden mellan 1–och i ytterligare ett fall uppgår beloppet till . Dessa fyra anmälningar omfattas därmed av utredningens uppdrag. Det finns en anmälan som avser boendetillägg. Anmälan innehåller dock inga kvalificerande moment, varför den inte omfattas av utred- ningens uppdrag. Bostadsbidrag förkommer i 299 anmälningar. Brottstiden i 152 anmäl- ningar uppgår till mellan 1–. Ett ärende avser ett belopp om . Totalt omfattar 153 anmälningar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. När det gäller bostadstillägg har 200 anmälningar gjorts. I 137 av dessa ligger brottstiden mellan 1–. Det finns därutöver tre anmälningar som avser belopp mellan 105 000–. Totalt omfattar således 140 anmälningar misstankar om kvalificerad välfärds- brottslighet. Totalt 466 anmälningar gäller föräldrapenning. I 199 av dem anges en brottstid och i ytterligare 12 stycken anges ett belopp . Därutöver anges i en anmälan att den misstänkte har försetts med en felaktig inkomstuppgift från ett aktiebolag i vilket dennes sambo satt som ledamot. Samtliga dessa 212 anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet När det gäller tillfällig föräldrapenning finns totalt 861 anmälningar. I 508 av dessa anges en brottstid och i ytterligare 19 anmälningar anges beloppet till . Därutöver har i tre anmälningar använts falska arbetsgivarintyg i kombination med företag som brottsverktyg.7 Totalt 530 anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Gällande handikappersättning har 15 anmälningar gjorts. Av dessa innehåller 13 anmälningar en misstänkt brottstid som överstiger och uppgår som mest till . Beloppen varierar mellan 23 000–. Dessa 13 anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Av totalt 356 anmälningar som gäller sjukersättning förekommer en brottstid mellan 1–i 313 stycken. För de anmälningar som har en brottstid under eller för vilka det inte finns någon brottstid angiven är det 12 stycken som avser ett belopp mellan 100 000– . Samtliga dessa anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Totalt omfattar 325 anmälningar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. I övriga fall finns vissa intressanta moment som att personen arbetat i utlandet som denne uppburit sjukersättning i , men i avsaknad av ytterligare kvalificerande moment har dessa lämnats utanför uppdraget. 7 I vissa anmälningar som gäller såväl föräldrapenning som tillfällig föräldrapenning har antingen angetts en brottstid som sträcker sig eller ett stort belopp . Detta har sin förklaring i att en anmälan kan innehålla misstänkt brottslighet mot flera olika utbetalningssystem, även om detta inte angetts i kodschemat. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet När det gäller anmälningar som rör sjukpenning har totalt 407 anmälningar gjorts. I 129 stycken uppgår brottstiden till mellan 1 och . Det finns vidare 36 anmälningar där beloppet ligger mellan 100 000–, trots att brottstiden ligger under . I sex anmälningar finns 2–3 personer involverade och det före- kommer oriktiga arbetsgivarintyg samt att arbetsgivaren i vissa fall har lämnat de felaktiga intygen. I ytterligare två fall har aktiebolag använts för att verifiera oriktig inkomst till grund för utbetalning av sjukpenning. I ett av dessa har den misstänkte uppgett oriktigt inkomst från eget aktiebolag och i det andra har maken genom arbetsgivarintyg oriktigt intygat viss inkomst för hustrun för att få en SGI fastställd. Samtliga dessa anmälningar ingår i utredningens uppdrag. Totalt omfattar alltså 173 av dessa misstankar om kvali- ficerad välfärdsbrottslighet. När det gäller tandvårdsstöd har 18 anmälningar gjorts. I 16 av dessa uppgår beloppet till mellan till 2,2 miljoner varför de på denna grund få anses omfatta misstankar om kvalificerad välfärds- brottslighet. I fråga om underhållsstöd har totalt 160 anmälningar gjorts. I 95 av dessa förekommer en brottstid som överstiger och i ytterligare 3 anmälningar anges ett belopp . Dessa 98 anmälningar omfattar misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslig- het.8