sou · H5B338 · 2017-05-09 00:00:00 — ska även lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som erhålls genom tillsynen, och informera och ge råd till allmänheten inom ramen för sin tillsyn. Det kan vara värt att notera att tillsynen därmed har många fler funktioner än de rena kontrollfunktioner som myndigheten ansvarar för. Att ska ge råd och vägledning inom ramen för tillsynen innebär att tillsynen även kan fylla en viktig funktion för att utveckla kvaliteten inom verksamheterna. 23Skolinspektionen, Från huvudman till klassrummet – tät styrkedja viktigt för förbättrade skolresultat, 2014, s. 6. 2012/2013:20. 1995/96:127 s. 69 f. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav Tillsynen av hälso- och sjukvården Tillsyn på hälso- och sjukvårdens område innebär enligt 7 kap. 3 § patientsäkerhetslagen (2010:659) att granska att verksamheten och personalen uppfyller krav och mål enligt lagar och andra föreskrif- ter samt beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter.26 ska lämna råd och ge vägledning i tillsynen, 7 kap. 4 § patientsäkerhetslagen. Som en del av tillsynen ska bl.a. pröva klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal enligt bestämmelserna i patient- säkerhetslagen.27 I tillsynsuppdraget ingår handläggningen av anmäl- ningar enligt bl.a. den s.k. lex . Tillsynen omfattar både privata och offentliga vårdgivare. Tillsynen ska främst inriktas på granskning av att vårdgivaren fullgör sin skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhets- arbete. Det systematiska patientsäkerhetsarbetet innebär bl.a. att vårdgivaren ska utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada. Om en vårdgivare inte fullgör sin skyldighet att bedriva ett syste- matiskt patientsäkerhetsarbete och om det finns skäl att befara att underlåtenheten medför fara för patientsäkerheten eller säkerheten för andra, ska förelägga vårdgivaren att fullgöra sina skyldig- heter. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite, 7 kap. 24 § patientsäkerhetslagen. kan ytterst besluta att förbjuda en verk- samhet vid missförhållanden som utgör en fara för patientsäkerheten eller är av allvarligt slag eller om det är påtaglig fara för patienters liv, hälsa eller personliga säkerhet, 7 kap. 26 och 27 §§ patientsäkerhets- lagen. Om det upptäcks brister och missförhållanden i en privat vårdgivares verksamhet så är det mot denne vårdgivare som kritik ska riktas, inte mot huvudmannen. har inte möjlighet att granska all verksamhet. Ansvaret för att bedriva god och säker vård och omsorg ligger hos huvudmännen som t.ex. är skyldiga att följa upp avtal som de tecknar med privata vårdgivare inom ramen för sitt huvudmannaskap. 262 § förordningen (2013:176) om instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. 271 § förordningen om instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav genom en väl fungerande analysverksamhet och inspektioner som fokuserar på egenkontroll kombinerat med stickprovskontroller bidra till en positiv utveckling av vården och omsorgen. Regeringen har gjort bedömningen att de resurser som avsätter för riskbaserad tillsyn inte är tillräckliga. Viktiga till- synsinsatser, t.ex. inom primärvården, barn- och ungdomspsykiatrin, mödravården samt inom den sociala barn- och ungdomsvården genomförs inte i önskad omfattning. Det innebär i sin tur att till- synen riskerar att inte uppmärksamma brister i omsorg och patient- säkerhet.28 Efter förslag i budgetpropositionen har därför fått höjda anslag för sin tillsynsverksamhet.29 Inom bedriver bl.a. tillsyn över handläggning av ärenden, hur kommunerna bedriver uppsökande verksamhet samt själva utförandet av insatserna. Det innebär t.ex. tillsyn över miss- bruks- och beroendevården, individ- och familjeomsorgen, HVB för barn, unga och vuxna inklusive de boenden som drivs av (SiS), stödboende samt äldreboenden.30 IVO:s tillsyn inriktas i många fall på kommunernas tillsyn av verksamheter, samt dokumentation, rutiner m.m. för . Det finns dock ett antal undantag där det finns krav på mer regelbunden direkt verksamhetstillsyn (frekvenstillsyn) som rör ungdomar och barn. granskar minst en gång HVB för barn och unga, stöd- boenden, särskilda ungdomshem och bostäder med särskild service för barn eller ungdomar. Inom ramen för tillsyn finns också upp- giften att hantera s.k. lex Sarah-anmälningar. Förutsättningarna att granska verksamheten påverkas av att lag- stiftningen inte har tydligt definierade krav, vilket kan leda till tolk- ningsproblem, t.ex. vad krav på bemanning eller god kvalitet inne- bär. I IVO:s tillsyn används i vissa fall särskilda bedömningsstöd. Dessa syftar inte till att utgöra allmänna råd eller föreskrifter som ligger inom kompetens, utan främst till att opera- tionalisera befintliga lagar, riktlinjer m.m. Det finns dock endast ett 2016/17:1, utgiftsområde 9, s. 51–53. 2016/17:1, utgiftsområde 9, s. 57. 30www.ivo.se/tillsyn/tillsynsomraden/ . Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav fåtal bedömningsstöd som publicerats för , framför allt inriktas dessa mot bemanningskrav i äldreomsorg. Fokus i bedömningsstöden är dock inte tydliga indikatorer, utan delkom- ponenter i en samlad bedömning, såsom lokalernas utformning, vårdbehov, tekniska hjälpmedel och boendets storlek. Den största delen av IVO:s resurser läggs på klagomålshantering () och frekvenstillsyn () medan övrig tillsyn endast står för av resursåtgång. Frekvenstillsynen och klagomålshanteringen är uppgifter som följer av föreskrifter på området. 5.5Krav på kvalitet och uppföljning För att medborgarna, såväl som brukarna, ska känna tillit till de väl- färdstjänster som samhället svarar för är det nödvändigt att de offent- ligt finansierade verksamheterna uppnår en hög kvalitet. Detta gäller naturligtvis oavsett om verksamheten bedrivs av kommuner eller landsting i egen regi eller utförs av privata utförare eller en- skilda huvudmän i skolväsendet. När verksamhet bedrivs i egen regi kan kommuner och landsting direkt styra verksamheten genom att formulera mål och bestämma hur dessa ska uppnås. Styrningsmöjlig- heterna är stora genom att den ansvariga nämnden kan gripa in direkt i verksamheten och exempelvis byta ut chefer om verksam- heten inte fungerar tillfredställande. Om resursbehovet av någon anledning förändras kan ersättningssystem omgående ändras. Styr- möjligheterna ser i dessa avseenden väldigt annorlunda ut vad gäller verksamhet som bedrivs av privata utförare. Inom skolväsendet ansvarar huvudmannen för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för ut- bildningen som kan finnas i andra författningar.31 Huvudmannen har därmed det slutliga ansvaret för att utbildningen vid en skola 31 2 kap. 8 § skollagen. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav eller förskola genomförs i enlighet med de bestämmelser som staten beslutat. Skolinspektionen ska lämna godkännande till alla enskilda huvud- män för grund- och gymnasieskolor som har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen om utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. När Skolinspektionen hand- lägger ärenden om godkännande ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. Skolinspektionen kan inte själv utforma och ställa andra krav, t.ex. högre kvalitetskrav än de som framgår av föreskrifterna, utan ska lämna godkännande till alla som uppfyller kraven i skollagen. Förskolor godkänns av kommunen där utbildningen ska bedrivas. Kommunerna kan inte heller ställa andra krav än de som följer av föreskrifter på området. Den utbildningsverksamhet som kommuner och landsting upp- handlar enligt de särskilda entreprenadsbestämmelserna i 23 kap. skollagen är dock kommunen huvudman för. För sådan verksamhet gäller samma regelverk som beskrivs nedan avseende och hälso- och sjukvården. 5.5.2Socialtjänsten och hälso- och sjukvården En kommun eller ett landsting som vill överlåta utförandet av tjänster inom och hälso- och sjukvården till en privat utförare kan välja att upphandla verksamheten enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, , eller att inrätta ett valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV.32 Ett valfrihets- system enligt LOV får upprättas för vissa tjänster inom hälso- och sjukvård och för socialtjänster.33 I ett valfrihetssystem ska samtliga leverantörer som uppfyller de i förväg uppställda kraven godkännas till systemet och något urval bland leverantörerna sker alltså inte. Detta är en skillnad från vad som gäller vid upphandling, där leve- rantörerna konkurrerar om ett offentligt kontrakt. I ett valfrihets- system är det i stället den enskilde som ska använda tjänsten som 32Utredningen har i sitt betänkande SOU 2016:78 föreslagit att LOV ska ersättas av en ny lag om valfrihetssystem som innebär vissa förändringar i förhållande till förstnämnd lag. 331 kap. 1 § LOV. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav väljer vilken av de godkända leverantörerna som ska utföra den aktu- ella tjänsten. När verksamhet överlåts på privata utförare enligt LOV eller är styrmedlen annorlunda och mer begränsade än vad som är fallet för verksamhet som bedrivs i egen regi. Förutsättningarna för hur verksamheten ska bedrivas och på vilket sätt tjänsterna ska utföras måste då fastställas i de dokument som upprättas i en upp- handling eller ett valfrihetssystem, dvs. i upphandlingsdokumenten, och i avtalen. Styrningen blir därmed mer indirekt eftersom mål och andra politiska viljeyttringar i förhand måste omformuleras till krav och villkor. Ersättningen måste också bestämmas i förhand. Även möjligheterna till uppföljning och insyn i verksamheten måste regleras avtalsmässigt. Som ovan redogjorts för är kommunen eller huvud- man även för sådan verksamhet som överlåts till privata utförare. Huvudmannaskapet innebär en skyldighet att utforma förfrågnings- underlag och avtal på så sätt att verksamheten hos de privata ut- förarna kvalitetsmässigt bedrivs på den av kommunen eller lands- tinget önskade nivån. Kommunerna och landstingen har således ett ansvar för att ställa tillräckliga och relevanta krav i avtalen med de privata utförarna.34 Möjligheteten att ställa krav i upphandlingar och i valfrihetssystem Vid tillämpningen av bestämmelserna om offentlig upphandling, liksom vid inrättandet av ett valfrihetssystem enligt LOV, tillämpas de grundläggande EU-rättsliga principerna om likabehandling, icke-diskriminering, öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt er- kännande. Dessa grundläggande principer har sitt ursprung i EUF- fördraget och i rättspraxis och följer ytterst av för- draget och de artiklar som reglerar rätten till de fria rörligheterna, som etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster. Att dessa principer ska iakttas anges uttryckligen i de EU-rättsliga upp- handlingsdirektiv som reglerar offentlig upphandling. Eftersom principerna grundas på EUF-fördraget är de emellertid tillämpliga även om upphandlingsdirektiven inte är tillämpliga, i fall då det finns 2013/14:118. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav ett bestämt gränsöverskridande intresse.35 har dock valt att införa bestämmelser som innebär att dessa principer ska tillämpas även i situationer som inte omfattas av . I de svenska upp- handlingslagarna och i LOV anges att principerna är tillämpliga och i samtliga fall ska iakttas vid tillämpningen av dessa lagar.36 Vid upphandling förekommer flera moment som påverkar valet av leverantör. Dessa olika upphandlingskriterier kan vara uteslutnings- grunder, krav på leverantören, krav på föremålet som upphandlas, särskilda kontraktsvillkor och tilldelningskriterier. Uteslutningsgrunderna utgör villkor som innebär att leverantörer under vissa förhållanden kan exkluderas från möjligheten att delta i upphandlingen. Krav på leverantören innebär krav på att denne ska vara kvalificerad i vissa avseenden. Krav på leverantören kan vara krav på organisationens och ledningens erfarenhet och lämplighet, som kan styrkas genom intyg eller referenser. Krav på upphandlings- föremålet innebär krav på föremålet för upphandlingen. Det kan handla om krav på prestanda, funktion, miljöegenskaper m.m. men också exempelvis att all personal ska ha genomgått viss utbildning eller krav på öppettider vad gäller viss verksamhet. Utvärderingen av anbud sker på grundval av tilldelningskriterier. Sådana kriterier ska ha en koppling till kontraktsföremålet, som exempelvis kvalitetsaspekter, miljöaspekter eller sociala aspekter. Särskilda kontraktsvillkor utgör villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras, som måste accepteras av leverantören för att denne ska kunna tilldelas kontraktet. Det kan handla om sociala, miljömässiga eller andra villkor som innefattar förpliktelser som leverantören åtar sig att leva upp till. Ett särskilt kontraktsvillkor måste inte vara uppfyllt vid anbudstillfället, utan ska fullgöras . 35Utredningen har redogjort närmare för detta i betänkandet SOU 2016:78, s. 485 ff. 36Utredningen föreslår dock i betänkandet SOU 2016:78 att upphandlingar av välfärds- tjänster vars värde inte uppgår till det i upphandlingsdirektivet angivna tröskelvärdet och som saknar ett gränsöverskridande intresse ska undantas från . Detta innebär att de grundläggande principerna inte skulle gälla vid sådan upphandling. Utredningen föreslår också att en ny lag om valfrihetssystem ska ersätta nuvarande LOV, och att det i den före- slagna lagen endast ska erinras om att principerna ska iakttas när det finns ett sådant intresse. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav Villkoren ska ha koppling till det upphandlade kontraktet på samma sätt som gäller för tilldelningskriterierna. För alla upphandlingskriterier gäller också att de kriterier som uppställs ska gå att kontrollera.37 Även i ett valfrihetssystem enligt LOV uppställer kommunen eller krav och villkor såväl på leverantörerna, som på den tjänst som ska utföras, och grunder för uteslutning regleras i lagen. Hur långtgående krav kan ställas? Åtgärder som strider mot bestämmelserna i , som friheten att tillhandahålla tjänster eller etableringsfriheten, är som utgångspunkt inte tillåtna. Under vissa förutsättningar kan de emellertid rättfärdigas. Detta kan ske antingen genom något av de undantag som anges i fördraget, såsom för verksamhet som är för- enad med utövandet av offentlig makt och tillämpning av bestäm- melser som föreskriver särskild behandling av utländska medborg- are som grundas på hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa (artiklarna 51 och 52 EUF-fördraget). En sådan åtgärd kan också, enligt praxis, rättfärdigas om den motiveras av ett s.k. tvingande hänsyn till allmänintresset. Tvingande hänsyn till allmänintresset kan vara bl.a. allmän ordning, skydd för människors liv och hälsa, folkhälsa och bibehållen ekonomisk jämvikt i det sociala trygghets- och socialförsäkringssystemet.38 Enligt krävs att nationella bestämmelser som kan hindra eller göra det mindre attraktivt att utöva de grundlägg- ande friheterna, för att vara tillåtna måste uppfylla vissa förutsätt- ningar. Åtgärderna ska vara tillämpliga på ett icke-diskriminerande sätt, framstå som motiverade med hänsyn till ett trängande allmän- intresse, vara ägnade att säkerställa förverkligandet av den målsätt- ning som eftersträvas av dem samt inte gå utöver vad som är nöd- vändigt för att för att uppnå denna målsättning.39 Denna bedöm- ning benämns ofta som proportionalitetstestet, eller inre-marknads- testet. 37Dom EVN och Wienstrom, C-448/01, EU:C:2003:651, p. 47–52. 38Se bl.a. ,och , , Europarättens grunder, 2010, s. 259 f. och s. 286. 39Dom , C-55/94, EU:C:1995:411, p. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav Genom avgörande i målet Contse har detta inre- marknadstest utsträckts till att omfatta krav och kriterier också i offentliga upphandlingar. Enligt denna dom ska alla nationella åtgärder och bedömningskriterier för val av anbud i en upphandling följa fördragets bestämmelser, och begränsningar av de friheter som garanteras av fördraget måste uppfylla de villkor som framgår av rättspraxis för att vara tillåtna, dvs. Det finns emellertid skilda uppfattningar kring tillämpligheten av inre-marknadstestet vid offentlig upphandling. Frågan om när inre-marknadstestet ska tillämpas är intressant, eftersom en sådan tillämpning i princip kräver att varje åtgärd ska motiveras av ett tvingande hänsyn till allmänintresset. (SOU 2013:12) utredde i sitt slutbetänkande frågan om hur långt- gående krav och kriterier avseende sociala hänsyn och miljöhänsyn som tillåter. är dock av principiell karak- tär. Av de rättsutlåtanden som tog del av framgick två olika synsätt avseende inre-marknadstestets tillämp- lighet.41 Enligt det ena synsättet ska i princip alla krav och kriterier klara inre-marknadstestet, utöver de krav som specifikt uppställs för exempelvis tilldelningskriterier och särskilda kontraktsvillkor. Enligt det andra synsättet ska testet endast tillämpas när de begränsar potentiella leverantörers faktiska tillträde till upphandlingsförfaran- det, dvs. Krav som syftar till att definiera köpet ska då inte omfattas av testet. Enligt talar mycket för det senare resonemanget, då det anses orimligt att varje upphandlingsåtgärd ska vara motiverad av ett tvingande hänsyn till allmänintresset. Det finns vidare inte något uttalat stöd i EU-rätts- lig praxis för att testet ska tillämpas på krav som definierar köpet. Vare sig tilldelningskriterier eller särskilda kontraktsvillkor bör enligt omfattas av inre-marknadstestet eftersom dessa inte utgör kvalificeringskrav.42 I denna fråga finns alltså inte något klart svar, utan det får slutli- gen avgöras på EU-nivå vilken tolkning som ska gälla. 40Dom Contse, C-234/03, EU:C:2005:644, p. 41Upphandlingsutredningen lät docent , expert på EU-rätt, analysera fråge- ställningarna. Därefter fick professorerna , båda med in- riktning på EU:s upphandlingslagstiftning, kommentera analysen. Se vidare SOU 2013:12 s. 387 ff. och bilaga 11 a. 42SOU 2013:12 s. 387 ff. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav Vilken typ av krav får ställas? I målet angav mer specifikt de villkor som krav och kriterier i en offentlig upphandling ska uppfylla för att vara förenliga med unionsrätten. Domstolen anförde att tilldel- ningskriterier måste ha samband med kontraktets föremål, vara mätbara för att inte ge den upphandlande myndigheten obegränsad valfrihet, uttryckligen anges i kontraktshandlingarna eller i annon- sen och vara förenliga med alla grundläggande principer i unions- rätten, särskilt icke-diskrimineringsprincipen.43 Tillämpningen av dessa kriterier ska dessutom ske med iakttagande av förfarande- reglerna i upphandlingsdirektivet.44 Upphandlande myndigheter är dock inom dessa ramar relativt fria att uppställa tilldelningskriterier.45 Ett tilldelningskriterium måste visserligen syfta till att fastställa det ekonomiskt mest fördel- aktiga anbudet, men alla tilldelningskriterier måste inte vara av eko- nomisk art, eftersom även andra faktorer kan påverka ett anbuds värde för den upphandlande myndigheten.46 Domstolen har exem- pelvis ansett att upphandlande myndigheter, under ovan nämnda förhållanden, får tillämpa såväl kriterier som beaktar miljöhänsyn, såsom fordons kväveoxidutsläpp och bullernivå, som kriterier enligt vilka det krävs att levererad el produceras från förnybara energikällor och kriterier som innebär att varor ska komma från rättvis handel.47 Även särskilda kontraktsvillkor måste ha ett samband med kon- traktsföremålet, anges i annonsen eller i förfrågningsunderlaget och vara förenliga med de grundläggande rättsprinciperna.48 Sådana vill- kor kan vara bl.a. sociala hänsyn och miljöhänsyn. I de svenska för- arbetena anges vidare att särskilda kontraktsvillkor om miljöhänsyn kan vara krav på att varor ska levereras i emballage av återvunnet material eller att en viss produktionsmetod som visat sig miljövänlig används. Vad gäller sociala aspekter anges som exempel antidiskri- 43Dom , C-513/99, EU:C:2002:495, p. 44Dom , C-513/99, EU:C:2002:495, p. 62 och 63. 45Jfr dom EVN och Wienstrom, C-448/01, EU:C:2003:651, p. 37–39. 46Dom , C-513/99, EU:C:2002:495, p. 47Dom , C-513/99, EU:C:2002:495, p. 69, dom EVN och Wienstrom, C-448/01, EU:C:2003:651, p. 34 och dom , C-368/10, EU:C:2012:284, p. 48Dom Beentjes, C-31/87, EU:C:1988:422, p. 28–37. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav mineringsklausuler, krav på arbetsmiljön vid utförandet av tjänsten samt krav på tillgänglighet för personer med funktionshinder.49 Som framgått är proportionalitetsprincipen av avgörande bety- delse för att bedöma om krav eller kriterier i en tilldelning av ett offentligt kontrakt är förenliga med . Detta innebär bl.a. att de måste vara proportionerliga i förhållande till den upphand- lade tjänsten. har exempelvis bedömt att ett krav på att leverantören för anbudets avgivande skulle för- foga över en lokal på orten, som var öppen för allmänheten, var uppenbart oproportionerligt, även om förekomsten av en sådan lokal kunde anses lämplig för att säkra patienternas hälsa.50 Vidare har upphandlingskriterier som innebar tilldelning av extra poäng för produktion utöver den som omfattades av kontraktet, inte ansetts ha ett samband med kontraktets föremål, och därför inte bedömts för- enligt med gemenskapsbestämmelserna för offentlig upphandling.51 Av praxis från följer vidare att det exempelvis är möjligt att ställa krav på att leverantören vid utförandet av ett kon- trakt ska sysselsätta en viss andel arbetslösa personer, och att ställa villkor rörande sysselsättning knutet till en lokal åtgärd för att be- kämpa arbetslösheten. Villkoret får dock inte avse arbetslösa av en viss nationalitet.52 Det är inte heller som utgångspunkt tillåtet att exempelvis gynna leverantörer från vissa geografiska områden, även om detta också missgynnar leverantörer i medlemsstaten.53 Detta innebär exempelvis att ett krav på att råvaror ska ha producerats lokalt knappast är förenligt med de grundläggande principerna. Villkor avseende information och uppföljning Krav på information som ska lämnas under utförandet av ett kon- trakt bör uppställas som särskilda kontraktsvillkor. Villkor om att in- hämta exempelvis brukarinformation och annan information under utförandet av kontraktet är sannolikt förenligt med , om 2006/07:128 s. 174 och 198 ff. 50Dom Contse, C-234/03, EU:C:2005:644, p. 51Dom EVN och Wienstrom, C-448/01, EU:C:2003:651, p. Se även dom Contse, C-234/03, EU:C:2005:644, p. 52Dom Beentjes, C-31/87, EU:C:1988:422, p. 29–31, och dom kommissionen mot , C-225/98, EU:C:2000:494, p. 46, 50–51. 53Dom kommissionen mot , C-360/89, EU:C:1992:235, p. 6–9. Rättsliga förutsättningar att ställa och följa upp kvalitetskrav informationen har en koppling till den upphandlade tjänsten och är proportionell.54 Dessa förutsättningar medger enligt utredningens bedömning relativt omfattande möjligheter att uppställa krav på att information ska lämnas till den upphandlande myndigheten. I detta sammanhang kan nämnas att villkor som innebar en skyldighet för leverantören att ge den upphandlande myndigheten tillgång till er- forderliga uppgifter som ansågs nödvändiga för kontroll av att villkor i avtalet samt tillämplig lagstiftning följdes, och att den upphand- lande myndigheten gavs rätt att när som helst, utan förvarning, kontrollera detta, har bedömts förenliga med upphandlingslagstift- ningen.55