sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Verksamhetsansvariga för vård och omsorg om äldre personer inom ett län bör genomföra systematiska inventeringar av kompetensutvecklingsbehov bland personalen och använda resultatet i arbetet med de regionala kompetensplattformarna. Kommuner, landsting samt privata utförare och privata vård- givare bör ge medarbetare goda förutsättningar att delta i specialist- och vidareutbildning inom geriatrik och gerontologi genom att bevilja tjänstledighet och lämpligt ekonomiskt stöd. Berörda lärosäten bör utveckla sin samverkan med arbetslivet och delta aktivt i de regionala kompetensplattformarnas arbete, samt i ökad utsträckning erbjuda kurser på avancerad nivå i gerontologi och geriatrik. Landsting bör utveckla en centraliserad strategisk kompe- tensförsörjningsplanering med syftet att styra ST-tjänster till eftersatta specialiteter, bl.a. geriatrik, allmänmedicin och psykiatri, samt utveckla den nationella samordningen mellan huvudmännen i denna del. Kommuner och lärosäten bör i ökad utsträckning inrätta s.k. delade tjänster till stöd för verksamhetsnära forsknings- och ut- vecklingsarbete. Statens styrning av universitet och högskolor och högskolor styrs i första hand av högskole- lagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Regeringen styr statliga lärosäten genom årliga regleringsbrev. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas respektive lärosäte ett s.k. takbelopp, som är den ersättning lärosätet kan få för att bedriva utbildning på dessa nivåer. Lärosäten beslutar i hög grad själva om sitt utbildningsutbud. Ersättningen beräknas dels efter antalet helårsstudenter, dels antalet högskolepoäng stu- denterna presterar per år.282 Studenternas val av program och fri- stående kurser har stor betydelse för vilken utbildning som bedrivs. Staten fastställer mål för examina i bilaga 2 till högskoleförord- ningen. () prövar i vissa fall om ett lärosäte ska få tillstånd att utfärda en viss examen. Tillståndet gäller tills vidare och kan dras in. UKÄ utvärderar de utbildningar som lärosätena ger. Lärosäten bestämmer själva i vilka former sam- verkan med arbetslivet ska ske. Minskad andel fristående kurser Jämfört med andra länder har ett stort utbud av fristående kurser, som kan sammanfogas till ett utbildningsprogram. Det är också vanligt att personer som examinerats från ett program åter- kommer för att läsa fristående kurser som ett led i en fort- eller vidareutbildning. Studier visar emellertid att utbildningsutbudet inom högskolan för yrkesverksamma personer har minskat kraftigt . En allt större andel av studenterna följer programutbildningar och färre läser fristående kurser. Minskningen av fristående kurser är särskilt tydlig för kortare kurser som ges på deltid, distans och för äldre studerande. Andelen studenter som är har ökat från 2014. Orsakerna till dessa förändringar är flera. Förändrade antagningsregler har gynnat yngre studenter. Prestationsgraden är lägre för distansstudenter än för campusstudenter, vilket också bidragit till neddragningar för distanskurser.283 282Proposition 2016/17:1. Budgetproposition Utgiftsområde 16, Utbildning och universitets- forskning. Underlagsrapport till analysgruppen Arbetet . Uppdrag: Framtid. Utbildning på avancerad nivå i geriatrik och gerontologi Högskoleutbildningar som leder till yrkesexamen inom vård och omsorg förbereder normalt för arbete inom flera områden. Skälet till detta är att studenterna ska förberedas för ett brett yrkes- område. Genom valbara kurser samt examensarbeten inom grund- utbildningarna kan dock som regel studenten profilera sig mot spe- cifika delar av yrkesområden. Fördjupningar förutsätts ske på avan- cerad nivå, genom enstaka kurser eller genom förekommande spe- cialistutbildningar, magister- och masterprogram. Socionomprogrammet – socialt arbete I examensmålen för socionomprogrammet anges att för socionom- examen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för självständigt socialt arbete på individ-, grupp-, och samhälls- nivå. De krav om kunskaper och förståelse, färdigheter och för- måga, värderingsförmåga och förhållningssätt och självständigt arbete som redovisas är genomgående generellt riktade, dvs. obero- ende av målgrupp eller verksamhetsområde. Det finns endast ett undantag. Studenten ska visa kunskap om och förståelse för barns behov och sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser.284 I den utredning som föregick sammanläggningen av det tidigare sociala omsorgsprogrammet och socionomprogrammet285 förut- sattes att fördjupningar av socionomernas kompetens inom speci- fika yrkesområden skulle ske, efter yrkeserfarenhet, på avancerad nivå inom högskolan. Socionomprogrammet ges vid 16 lärosäten. En kartläggning som genomfördes av förekomsten av obliga- toriska kurser om åldrandet, äldre människors levnadsförhållanden eller äldreomsorg vid socionomprogrammen i landet visade att dessa var sällsynta. Endast ett lärosäte hade en sådan kurs. Vid åtta lärosäten fanns valbara kurser med inriktning mot åldrande och 284Högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2. Social omsorgsutbildning och socionomutbildning. : , 2003. äldre, oftast på avancerad nivå. Vid sex lärosäten fanns överhuvud- taget inga kurser med inriktning mot åldrande och äldre. Vid tio lärosäten fanns obligatoriska kurser om ledning och organisering av socialt arbete. Valbara kurser på avancerad nivå om ledarskap fanns vid fyra högskolor, medan fyra högskolor inte er- bjöd några specifika kurser om ledarskap alls.286 erbjuder sex lärosäten minst en kurs med inriktning mot socialt arbete bland äldre på avancerad nivå. Tre av dessa ges som distansundervisning. Dessa kurser kan utgöra en del i studier på avancerad nivå. Om även kurser på grundläggande nivå inklu- deras ges totalt 12 kurser med inriktning mot äldre av totalt cirka 220 kurser vid landets lärosäten som bedriver utbildning som leder till socionomexamen. Av examensmålen för sjuksköterskeexamen framgår att studenten för sjuksköterskeexamen ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för behörighet som sjuksköterska. Bland annat ska studenten visa kunskap om förhållanden i samhället som påverkar barns, kvinnors och mäns hälsa.288 Det finns däremot ingen specifik reglering av kunskaper eller förmågor som avser äldre personer. Sjuksköterskeprogrammet ges vid 22 lärosäten i landet. Specialistutbildning för sjuksköterskor i äldrevård (geria- trik) bedrivs vid åtta lärosäten, varav fem ger distansundervis- ning.289 Vid ytterligare några lärosäten ges kurser i äldrevård (geria- trik) på avancerad nivå som bl.a. vänder sig till sjuksköterskor. Specialistutbildning för sjuksköterska är en utbildning på avan- cerad nivå. Titeln specialistsjuksköterska är en skyddad yrkestitel. Den som genomgått specialistutbildning och erhållit examensbevis från ett lärosäte ger dem rätten att kalla sig specialistsjuksköterska. fanns 519 sjuksköterskor med specialistutbildning inom äldrevård inom hälso- och sjukvården. Det är en kraftig 286Föreningen (). Skrivelse till regeringen. Socionomprogrammet – en utbildning för alla verksamhetsområden?, . 288Högskoleförordningen (1993:100) bilaga 2. ökning då det endast fanns 145 sådana.290 Uppgifter visar att av sjuksköterskor verksamma inom vård och omsorg (331 personer) i kommunerna hade specialistutbild- ning i äldrevård. Det är betydligt vanligare att dessa har specialist- utbildning som distriktssköterska (2 672) eller internmedicin och/eller kirurgi (1 284). Även andra specialistutbildningar före- kommer.291 Sjuksköterskor med specialistutbildning i äldrevård är mycket ojämnt fördelade över landet. hade 145 av landets 290 kommuner inte någon sådan sjuksköterska anställd. Av de 331 som fanns yrkesverksamma i kommunerna var 53 verksamma i kommuner, 36 i läns kommuner och 71 i läns kommuner. I kommunerna i och fanns inga alls.292 Utöver sammanhållen specialistutbildning ger lärosäten fri- stående kurser på avancerad nivå riktade till sjuksköterskor. De kan gälla fördjupning i omvårdnadsvetenskap men också i t.ex. demens- vård eller palliativ vård. fanns samordnande demenssjuk- sköterskor i sju av tio kommuner.293 Även i flertalet landsting finns sådana. Funktionen är dock inte kopplad till någon specifik vidare- utbildning. För arbetsterapeuter med grundutbildning finns utbildningar på avancerad nivå vid åtta lärosäten, med olika inriktning.294 Flertalet kurser har allmän inriktning. I de magister- och masterutbildningar som finns förutsätts de studerande läsa vissa obligatoriska kurser och fördjupa sig i valbara kurser och i ett examensarbete. För när- varande ges ett fåtal kurser med inriktning mot arbetsterapi bland äldre, varav några även riktar sig till andra yrkesgrupper. Nationella planeringsstödet 2016. Tillgång och efterfrågan på vissa personal- grupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. : , 2016. 292Bearbetning av för utredningens räkning. Nationell utvärdering – Vård och omsorg vid demenssjukdom 2014. Rekommendationer, bedömningar och sammanfattning. : , 2014. Förbundet har utarbetat ett eget system för specialistutbildning för arbetsterapeuter som bl.a. in- rymmer en inriktning mot äldrevård och äldreomsorg. Specialist- utbildningen förutsätts omfatta minst 60 högskolepoäng på avan- cerad nivå. Den omfattar valbara kurser inom ett visst specialistom- råde samt en obligatorisk professionskurs.295 har totalt 85 arbetsterapeuter genomgått specialistutbildning, varav fem med inriktning mot äldre. Av de senare är två yrkesverksamma i kom- muner.296 Andelen bland i kommunerna anställda arbetsterapeuter som har magister- eller masterutbildning var , jämfört i regionsjukvård. Anställda i kommunerna svarade i en undersökning att det saknades en lärande kultur och de var jämfört med arbetsterapeuter hos andra huvudmän minst nöjda med sin fortbildning. Mindre än en tredjedel hade en individuell plan för fortbildning.297 Av en uppföljning 2013 framkommer att antalet arbetsterapeuter som deltar i fortbildning och omfattningen av denna har minskat. Arbetsterapeuter i privat och verksamhet har sämst fortbildningsläge.298 För fysioterapeuter finns utbildning på avancerad nivå på sju läro- säten. Allmänt inriktade kurser dominerar kursutbudet vid dessa lärosäten. Vid och erbjuds dock äldreinriktade kurser, som även vänder sig till personer med annan grundexamen/yrkesexamen.299 Förbundet har utarbetat en egen specialist- utbildning, med behörighetskraven grundexamen samt klinisk erfarenhet. Utbildningen är och innefattar klinisk fördjupning under handledning och teoretisk fördjupning. Det finns 16 specialistområden, varav äldres hälsa är ett. 295Sveriges Arbetsterapeuter för arbetsterapeuter, 2015. 296Personlig uppgift från , Arbetsterapeuter. Ökad kompetens inom geriatrik och gerontologi. Förslag till utformning och genomförande av satsning. : , 2012. Fortbildningsläget för arbetsterapeuter – en enkätundersökning –2013. SOU 2017:21 God kompetensförsörjning studieplan läggs upp för den studerande, där bl.a. minst en magisterexamen ingår.300 har totalt 1 130 fysioterapeuter ge- nomgått eller genomgår den nämnda specialistutbildningen, varav 47 () med inriktning mot äldres hälsa. är 36 av dessa 47 yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården i . Flertalet är landstingsanställda och endast 2 är anställda i en kommun. Fysioterapeuter med specialistutbildning i äldres hälsa är ojämnt fördelade i landet. De finns endast i 8 län och 16 av dem finns i län.301 Utbildning på avancerad nivå för dietister finns vid ett par läro- säten. Någon enstaka kurs vid dessa har äldreinriktning.302 En webbkartläggning 2011 bland kommun- och primärvårds- dietister visade att inte hade någon utbildning inom geriatrik och gerontologi efter grundutbildningen. Två av tre tyckte de hade tillräckliga kunskaper för sitt arbete, men att de var positiva till fortbildning, dels yrkesspecifik fördjupning, dels tvär- professionell utbildning i geriatrik, demensvård och tvärprofes- sionellt arbetssätt. Psykologexamen omfattar 300 högskolepoäng och i genomsnitt ägnas cirka 7,5 poäng åt åldrandets psykologi och ytterligare 7,5 poäng om neuropsykologiska förändringar under åldrandet. Det finns vissa skillnader mellan de nio lärosäten som ger programmet och som mest kan man få totalt 25 poäng om olika aspekter av åldrandet. Efter grundutbildningen kan psykologer läsa vidare till specialist i neuropsykologi som bland annat behandlar sjukliga förändringar i 301Personliga uppgifter från Fysioterapeuterna. Här bör noteras att uppgifterna endast avser fysioterapeuter som är anslutna till Fysioterapeuterna och att anslutningsgraden är . samband med åldrandet. De aktuella lärosätena erbjuder en hel del kurser på avancerad nivå, bl.a. kurser i neuropsykologi. Däremot saknas kurser i geropsykologi.303 finns få psykologer inom äldreomsorg och pri- märvård som arbetar bland äldre personer. De som har sådan in- riktning arbetar vid minnesmottagning eller annan hjärnskade- klinik.304 Vidareutbildning för logopeder ges vid flera av de fem lärosäten som ger utbildning som leder till logopedexamen. Det saknas dock kurser med inriktning mot äldre.305 Grundutbildningen till logoped innehåller mycket som är rele- vant för logopediskt arbete bland äldre patienter. Däremot saknas gerontologisk logopedi, fördjupade utbildning om neurodegenera- tiva och kognitivt-språkliga sjukdomar som demens, stroke och Parkinsons sjukdom. Den verksamhetsförlagda utbildningen brister också då det saknas yrkesverksamma logopeder inom pri- märvård och äldreomsorg. träffar patienter logopeder främst inom sluten hälso- och sjukvård. Tjänster saknas inom primärvård och äldreomsorg.306 Läkarnas specialistutbildning regleras i 4 kap. 8 § patientsäkerhets- lagen (2010:659), PSL. har i föreskrifter och all- männa råd (SOSFS 2015:8) fastställt vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som ska gälla för specialistkompetens, samt målbeskrivningar för specialistutbildning. Den legitimerade läkare som genomgår specialisttjänstgöring (ST-läkaren) ska ha ett indivi- duellt utbildningsprogram som utgår från en fastlagd målbeskriv- Ökad kompetens inom geriatrik och gerontologi. Förslag till utformning och genomförande av satsning. : , 2012. Ökad kompetens inom geriatrik och gerontologi. Förslag till utformning och genomförande av satsning. : , 2012. Utbildningen ska innehålla auskultationer, klinisk tjänst- under handledning, kurser, kvalitets- och utvecklings- arbeten och självständiga arbeten enligt vetenskapliga principer. Den motsvarar heltid under . Vårdgivare ansvarar för att det i sådan verksamhet som tar emot läkare för specialisttjänstgöring finns de förutsättningar som be- hövs för att genomföra specialiseringstjänstgöring av hög och jämn kvalitet (4 kap. 1 § SOSFS 2015:8). Specialistbevis utfärdas av efter ansökan. En av basspecialiteterna är geriatrik. Det finns även en äldre- psykiatrisk tilläggsspecialitet, vilket förutsätter basspecialitet inom geriatrik eller psykiatri. är det som ansvarar för de statligt finansierade SK-kurserna som läkare genomgår under sin specia- listtjänstgöring. ges 12 kurser av relevans bl.a. för specialistutbildning inom geriatrik och sju kurser av relevans för tilläggsspecialiteten äldrepsykiatri. Det är landstingen som inrättar ST-tjänster. I många landsting är uppgiften decentraliserad till kliniknivå. Det saknas nationell samordning, trots att specialistutbildningen är ett kraftfullt styr- medel. har det rått brist på specialistutbildade läkare inom prioriterade specialiteter som allmänmedicin, geriatrik och psykiatri.307 förslag – mer geriatrik och gerontologi Regeringen uppdrog 2012 åt att ta fram ett detal- jerat förslag till hur en satsning på ökad geriatrisk och gerontolo- gisk kompetens i vård och omsorg kan utformas och genomföras. Flera hearings med yrkesföreträdare och pensionärsorganisationer genomfördes och expertutlåtanden inhämtades. I dessa framkom en samstämmig bild av att gerontologi- och geriatrikkurserna inom grundutbildningarna för sjuksköterska, socionom, arbetsterapeut, sjukgymnast/fysioterapeut, dietist, psykolog, logoped och läkare 307 SOU 2016:2. En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. var långt ifrån tillräckliga för att möta behovet av sådan kompetens hos personal som arbetar inom primärvård och äldreomsorg. bedömning var att antalet ST-block i geriatrik behövde fördubblas. Myndigheten ansåg även att det krävdes en ökad andel sjuksköterskor med specialistutbildning i äldrevård, fler socionomer med vidareutbildning i geriatrik och gerontologi och motsvarande för andra yrkesgrupper inom vård och omsorg. Inne- hållet i grundutbildningarna för samtliga yrkesgrupper inom vård och omsorg, som togs upp i rapporten, borde ses över. föreslog också att huvudmännen borde ta ställ- ning till hur de kan utveckla fortbildning inom geriatrik och ge- rontologi för specialistläkare inom allmänmedicin samt se över tillsättningen av ST-tjänster i geriatrik. Dessutom borde huvud- männen utveckla karriärvägar för socionomer och sjuksköterskor samt stimulera fler sjuksköterskor att genomföra specialistutbild- ning i äldrevård. föreslog vidare att staten borde lämna ekono- miskt stöd till huvudmännen för vikariekostnader, kurskostnader, litteratur och eventuella resekostnader för anställda. Myndigheten menade också att anställda borde få ledighet utan löneavdrag för att kunna gå en utbildning. Långsiktigt uthållig satsning på geriatrik och gerontologi Jag har i avsnitt 8.3 redovisat min bedömning att det krävs fler yrkesverksamma inom vården och omsorgen om äldre personer som har eftergymnasial utbildning. Det främsta motivet för detta är att skapa bättre förutsättningar för att huvudmän och privata utfö- rare ska kunna ge äldre personer vård och omsorg av god kvalitet. Det finns kunskapsstöd för att ökad förekomst av personal med specialistutbildning leder till bättre kvalitet i verksamheten. har också andelen bland de anställda i kommu- nernas vård och omsorg om äldre personer som har eftergymnasial utbildning ökat något. En förutsättning för att kunna rekrytera personal med lämplig kompetensprofil är att lärosäten ger sådan utbildning som förbereder studenter för arbete inom vård och om- sorg om äldre. I detta avseende finns stora brister . Mer än hälften av resurser går till äldre personer, liksom en betydande andel av hälso- och sjukvårdens resurser. Dessa andelar kommer att öka ytterligare då andelen i befolkningen som är i hög ålder ökar kraftigt . Det innebär att väldigt många yrkesverksamma inom vård och omsorg och än fler kommer att arbeta bland äldre personer, helt eller delvis. För att främja effektiviteten såväl inom vård och omsorg som inom den högre utbildningen är det önskvärt att innehåll och di- mensionering av den högre utbildningens anpassas till den demo- grafiska förändring som vi står inför. En sådan anpassning bör in- nehålla följande delar. Mer gerontologi och geriatrik på grundnivå i alla vård- och omsorgsutbildningar Jag delar bedömning att dagens vård- och om- sorgsutbildningar i alldeles för liten utsträckning innehåller utbild- ningsmoment från gerontologi och geriatrik. En hel del studenter som tar en grundexamen återvänder inte till fortsatta högre studier . har också andelen äldre studenter minskat, liksom utbildning på distans och fristående kurser. Det under- stryker vikten av att studenterna i högre grad än i grundutbildningen förbereds väl för arbete även bland äldre perso- ner. Detta gäller läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter, arbetstera- peuter, socionomer, men även andra yrkesgrupper som kan komma att arbeta inom vården och omsorgen om äldre. Jag föreslår därför att regeringen i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 examensordning för socionomexamen gör ett tillägg som innebär att studenten ska visa kunskap om och förstå- else för äldres behov. Det kan lämpligen ske genom att lydelsen i nuvarande skrivning förändras på följande sätt: ”-visa kunskap om och förståelse för barns och äldre personers behov och sådana sam- hälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser.” Regeringen föreslås uppdra åt att genomföra en kartläggning av förekomsten av utbildningsmoment från gerontologi och geriatrik på grundnivå inom vård- och om- sorgsutbildningar. Jag föreslår även att fortlöpande i sin kvalitetsgranskning och utvärdering av högskole- utbildning ska redovisa utvecklingen i ifråga om gerontologi och geriatrikkurser i dessa utbildningar. När det gäller examensmålen för socionomexamen gör jag alltså bedömningen att det redan nu finns tillräckligt underlag för att genomföra en förändring så som jag föreslagit. Beträffande övriga vård- och omsorgsutbildningar anser jag att motsvarande förändringar bör övervägas om den kartläggning som jag föreslår att regeringen uppdrar åt att genom- föra visar sådana brister som jag redovisat för socionomprogram- met. Inriktningen bör vara att det i samtliga vård- och omsorgsut- bildningar på grundnivå finns moment som rör åldrandet, äldres sjukdomar och äldre i samhället. Utökad utbildning på avancerad nivå i gerontologi och geriatrik Alla vård- och omsorgsutbildningar har en generell utformning på grundnivå. De förbereder för arbete inom flera olika verksamheter och med personer med olika behov och ålder. Det är rimligt med hänsyn till den ålder och den livssituation som flertalet studenter befinner sig i. För läkare och sjuksköterskor finns statligt reglerade specialist- utbildningar. Arbetsterapeuter och fysioterapeuter har själva orga- niserat specialistordning som delvis bygger på kurser på avancerad nivå vid lärosäten. Dietister har inte någon fastlagd specialistut- bildning. Psykologer och logopeder förekommer i mycket begrän- sad omfattning i vård och omsorg om äldre utanför sjukhus. Spe- cialiseringsmöjligheter på avancerad nivå finns för dessa. När nuva- rande socionomprogram infördes förutsattes att lärosätena skulle erbjuda utbildning på avancerad nivå som gav sådan kunskapsför- djupning som yrkesverksamma biståndshandläggare och enhets- chefer bedömdes behöva. Några sammanhållna utbildningar av detta slag har dock inte kommit till stånd. I avsnitt 8.11 har jag föreslagit att en statlig ledarskapsutbildning för enhetschefer införs och i avsnitt 8.12 att en uppdragsutbildning för biståndshandläg- gare utvecklas och upphandlas. Dessa förslag tillgodoser inte alla behov av utbildning på avancerad nivå för socionomer. Detta dels för att den föreslagna satsningen på biståndshandläggare är tidsbe- gränsad, dels för att det finns behov av fördjupningar även inom andra områden än de som mina förslag avser. Jag har i avsnitt 8.3 gett min syn på behovet av kompetens framöver. Min uppfattning är att det behövs utökade möjligheter för yrkesverksamma inom vård och omsorg om äldre att fördjupa sitt yrkeskunnande genom specialist- eller vidareutbildning på avancerad nivå. Antalet geriatriska specialistläkare är alldeles för litet och de är väldigt ojämnt fördelade över landet. Jag delar Social- styrelsens bedömning att antalet ST-block i geriatrik bör fördubb- las. Allmänläkarna är den specialistläkargrupp som och inom överskådlig framtid kommer att vara den första linjens ”äldre- läkare”. Dessa behöver i sin specialistutbildning ha betydande mo- ment i geriatrik och gerontologi. Antalet sjuksköterskor med specialistutbildning i äldrevård har ökat men de är fortfarande alldeles för få och för ojämnt fördelade för att motsvara behoven i verksamheterna. Arbetsterapeuternas och fysioterapeuternas egenutvecklade spe- cialistordningar är berömvärda, men antalet personer som genom- gått sådana med inriktning mot äldre är fortfarande alltför litet för att svara mot behovet. Bättre samspel mellan lärosäten och verksamheter Det är också angeläget att förbättra samspelet mellan akademisk forskning och utbildning, FoU-miljöer och vården och omsorgen.