sou · H5B398 · 2017-12-05 00:00:00 — – nya bevisregler i brottmål Delbetänkande av Utredningen om processrätt och stora brottmål SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att analysera hur handläggningen av stora brott- mål med omfattande bevisning skulle kunna moderniseras och effektiviseras med bevarade krav på rättssäkerhet (dir. 2016:31). Till särskild utredare förordnades hovrättspresi- denten . anställdes som sekreterare i utredningen . I utredningen har följande exper- ter medverkat: chefsåklagaren , , numera kanslirådet vid , advo- katen , lagmannen , Helsing- borgs tingsrätt, enhetsrådet , , sektionschefen , , och hovrätts- rådet tillika vice ordföranden , . förordnades även enhetschefen , , som expert i utredningen. Vice chefsåklagaren , , förordnades som utredningens expert då hon ersatte tidigare förordnad expert från . Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om processrätt och stora brottmål (Ju 2016:10), överlämnade delbetänkandet Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunder- lag i brottmål – en bättre hantering av stora mål (SOU 2017:7). Regeringen har, med utgångspunkt i delbetänkandet, den om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2017:109). Direktiven innefattar ett uppdrag att genomföra en analys av vilka straffprocessuella regler som behövs för att ramarna för straffprocessen ska kunna bestämmas på ett tydligare sätt under förundersökningen och förberedelsen av brottmålet än som är möjligt med dagens reglering. I uppdraget ingår också att utreda behovet och lämpligheten av utökade skriftliga inslag i domstolens prövning av brottmål. Utredningen ska lämna de fullständiga för- slag till författningsändringar och andra förändringar som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Utredningen överlämnar härmed delbetänkandet Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål (SOU 2017:98). Experterna har ställt sig bakom utredningens överväganden och förslag, i den mån inte annat framgår av ett särskilt yttrande, och delbetänkandet är därför formulerat i vi-form. Förslag till lag om ändring i ..................... 1.2Förslag till förordning om förändring av förundersökningskungörelsen (1947:948) ............................ Uppdraget och dess genomförande.............................. Vad behandlas i detta delbetänkande? Det fortsatta utredningsarbetet ............................................. Förhör under förundersökningen.................................. Bakgrund till reglerna om förundersökning.......................... 3.2Förhöret som grundläggande informationskälla vid Tid och plats för förhöret....................................................... Skyldighet att stanna kvar för förhör .................................... Tvångsåtgärder för att kunna genomföra förhör.................. Närvaro vid förhör ................................................................. Bevisupptagning i domstol..................................................... Vittnen som inte vill yttra sig ................................. Risk att bevisningen går förlorad eller endast med svårighet kan föras .......................................... Hur hanteras tidiga förhör vid rättegången? Bevisupptagning utanför domstol ......................................... Skriftlig attest i stället för förhör i enkla fall ........................ Genomförande av förhöret .................................................... Förbud mot otillbörliga förhörsmetoder .............. Ingen sanningsplikt under förundersökningen ..... Särskilt om förhör med den misstänkte ................. Särskilt om förhör med personer ....... Dokumentation av förhör...................................................... Teknisk dokumentation av uppgifter under Några rättspsykologiska anmärkningar om utredande Domstolsförhör: muntlighet, omedelbarhet och 4.1Bakgrund till reglerna om muntlighet, omedelbarhet 4.2Nuvarande reglering av muntlighet, omedelbarhet och 4.4Ändrade uppgifter i domstolen kan leda till att förhörspersonens berättelse ur förundersökningen blir 4.5 Inspelade eller skriftliga berättelser ur förundersökningen kan ibland utgöra bevis .......................... 4.5.1Principiellt förbud mot förhörsutsagor ur förundersökningen som bevis................................. Om det är särskilt föreskrivet................................. Om förhör inte kan hållas inför rätten .................. Om det finns särskilda skäl..................................... 4.6Berättelser från förhör i domstol inför en huvudförhandling kan ibland utgöra bevis ............................ Om förhörspersonen inte kan infinna sig.............. Vid oproportionerlig kostnad eller olägenhet ....... Vid en förväntad utevarohandläggning .................. 4.7Berättelser från förhör i domstol vid en inställd huvudförhandling kan ibland utgöra bevis ............................ Hur hanteras tidiga förhör i domstol?................................... Berättelser ur förundersökningen........................... Berättelser från förhör i domstol............................ Bevisupptagning över nationsgränser .................................... Bevisuppgift och svaromål...................................................... Genomförande av domstolsförhör ........................................ Ordningsföljden för domstolsförhören ................. Domstolsförhöret är ett korsförhör ...................... Sanningsplikt i domstol........................................... 4.11.4Rätten har ansvaret för hur förhöret 4.11.5 Den tilltalades medverkan i domstolsförhöret ...... 4.12 En rättvis rättegång för den misstänkte ................................ Högsta domstolens praxis....................................... 4.12.4 EU-direktiv om processuella rättigheter................ Särskilt om bevisupptagning i hovrätterna............................ bevisupptagningen i hovrätterna ........................... Utvärdering av EMR............................................. Alla bevismedel är tillåtna..................................... Bevisprövning utan anvisningar i lag.................... Berättelsen är bevismedlet .................................... Bevisvärdet av muntliga berättelser...................... Bevisvärdet av förhörsuppgifter ur förundersökningen enligt den s.k. Särskilt om bevisvärdet av målsägandeuppgifter ur förundersökningen i ett antal sexualbrottsdomar .................................. Några rättspsykologiska synpunkter på berättelsers Presentationsformens betydelse för hur Bevisomedelbarhet med undantag ....................... Den misstänktes rätt till insyn i brottmålet ........ Skälet till att restriktionsanvändningen har 5.2.7Parternas bevisuppgift och inverkan på 5.3.1Straffansvar för osann utsaga under 5.3.2Förhör från förundersökningen kan användas som bevis i vissa fall............................................... Bevisförbud inom ramen för fri bevisprövning ... 5.4.1Förhör under förundersökningen spelas ofta in med ljud och bild............................................... 5.4.2Uppmaning till den misstänkte att tala Bevisupptagning före huvudförhandling.............. 5.4.4Parterna kan tillåta att skrifliga vittnesutsagor används som bevis ................................................. 5.4.5Förslag om utökad användning av ljud- och bildupptagningar samt en stärkt Våra överväganden och förslag .................................. Allmänna utgångspunkter för våra överväganden .............. En rättssäker effektivitetsreform.......................... Grundläggande principer ska värnas .................... 6.2.3Alla typer av förhör omfattas av våra Olika alternativ för olika situationer .................... Ett flexibelt brottmålsförfarande.......................... Allmänna förutsättningar för en reform .............. 6.3 Behovet och nyttan av en reform......................................... Behovet av en reform av bevisreglerna ................ Nyttan med en reform som tillåter en utökad användning av tidigt lämnade berättelser som Straffprocessen måste vara anpassad till Tidiga berättelser är ofta det bästa beviset .......... En ny syn på omedelbarhet och muntlighet........ Principiella invändningar mot en reform............. 6.4Den misstänktes förutsättningar att försvara sig vid 6.4.1Rätten till motförhör kan upprätthållas även vid tidiga förhör .................................................... 6.4.2Berättelser som lämnas utanför domstol kan utgöra rättssäker bevisning................................... 6.4.3Den misstänktes rätt att tiga och att inte 6.5 En bevisreform med två delar .............................................. 6.6En utökad möjlighet att ta upp bevis i domstol före Vårt förslag att utöka möjligheten till bevisupptagning i domstol under förundersökning och under förberedelse i 6.6.2Nuvarande insynsregler är ändamålsenliga för den reform som föreslås ....................................... 6.6.3Hur bör bevisupptagningen genomföras och beviset hanteras vid rättegången?......................... 6.6.4Exempel på i vilka situationer bevisupptagning i domstol kan komma att ske ............................... 6.7Utökade möjligheter att åberopa berättelser som lämnats utom rätta som bevis .............................................. 6.7.1Ljud- och bilddokumentation ger ett bättre beslutsunderlag än annan dokumentation ........... 6.7.2Berättelser ur förundersökningen kan ibland vara lämpliga som bevis......................................... Bevisomedelbarhet i en modern rättegång .......... Ingen ed bör införas vid förhör utom rätta.......... Höga krav på genomförande av förhören ............ 6.7.6Vårt förslag att tillåta ljud- och bildupptagna berättelser som lämnats utom rätta som bevis..... Hur bör den ljud- och bildupptagna berättelsen hanteras vid rättegången? 6.7.8Exempel på när berättelser som lämnats utom rätta kan komma att användas som bevis ............ 6.8Presentationsformatets betydelse för rättens bedömning av muntlig bevisning ......................................... 6.9Vårt förslag om en utökad möjlighet till vittnesersättning av allmänna medel .................................... Avslutande synpunkter om den föreslagna Kostnader och andra konsekvenser ............................ 7.2Författningsenliga krav på redovisningen av Problembeskrivning och målsättning .................................. Alternativa förslag och nollförslag....................................... Något om de faktiska konsekvenserna av våra förslag ...... 7.5.2Förslaget om en utökad möjlighet att ta upp bevis i domstol före huvudförhandling ............... 7.5.3Förslaget att utöka möjligheterna att åberopa berättelser som lämnats utom rätta som bevis..... 263 7.5.4Förslaget om en utökad möjlighet till vittnesersättning av allmänna medel..................... 7.6 Ekonomiska konsekvenser ................................................... Konsekvenser för staten........................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 9.1 Förslaget till lag om ändring i ................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:31 ........................................... Bilaga 2:1 Förmåga att uppta förhör med ljud och bild och tidig bevishämtning ............................................... tortyr och omänsklig eller förnedrande Reformen om en modernare rättegång Europeiska domstolen för de mänskliga Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Förundersökningskungörelsen (1947:948) (Korkein oikeus) i eller avgörande från Högsta Lag (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (2009:400). for Retsvæsen () Vårt övergripande uppdrag är att analysera hur handläggningen av stora brottmål med omfattande bevisning skulle kunna moderniseras och effektiviseras med bevarade krav på rättssäkerhet. I uppdraget ingår att analysera om det är lämpligt att införa utökade möjligheter att an- vända dokumenterade förhör som bevisning i domstol, och om så är fallet lämna de fullständiga förslag till författningsändringar och andra förändringar som bedöms nödvändiga. Utgångspunkter för våra överväganden och förslag Innebörden av vårt uppdrag De antaganden som ligger bakom utformningen av gjordes i som i väsentliga avseenden skiljer sig från vad som gäller . Samhället i allmänhet och brottmålsprocessen i synnerhet ser helt annorlunda ut än . Regeringen har gett utred- ningen ett brett mandat att se över vad dessa förändringar har inne- burit för rättssäkerheten och effektiviteten i brottmålsprocessen, i belysning av utvecklingen med stora brottmål. Inom ramen för upp- draget anges i direktiven att det mot bakgrund av den utveckling som har skett med stora brottmål ur effektivitetssynpunkt finns skäl att överväga om det bör vara möjligt att i ökad utsträckning använda förhör med målsägande, vittnen och misstänkta som tagits upp före huvudförhandlingen som bevis i rättegångar. En reform av förhörs- reglerna i enlighet med vårt uppdrag innebär, som framgår av direk- tiven, att de för processen grundläggande principerna om muntlighet och omedelbarhet påverkas. Allmänt om den reform vi föreslår Straffprocessens dubbla uppgift att realisera straffhotet så att de materiella straffreglerna får ett faktiskt genomslag och att säkerställa ett rättssäkert brottmålsförfarande ställer krav på lagstiftaren att anpassa regelverket i takt med samhällsutvecklingen. När strängare straff eller nya straffbestämmelser införs är det befogat att lagstif- taren parallellt överväger behovet av förändringar av straffprocessen för att straffhotet faktiskt ska kunna realiseras med bibehållna krav på rättssäkerhet. På samma sätt måste reglerna som styr straffpro- cessen uppdateras i förhållande till förändrade förutsättningar i sam- hället som påverkar möjligheterna att beivra brott. Straffbestämmelser som inte kan tillämpas enligt sitt syfte riskerar att leda till negativa konsekvenser för tilltron till rättssystemet i stort. är inte utformad med beredskap för den praxis som har växt fram när det gäller muntlig bevisning i brottmål. Hanteringen av den mängd material som stora brottmål innehåller har inte minst utmanat processrättens grundprinciper om muntlighet och omedelbarhet. Nuvarande bevisregler har bl.a. lett till att muntlig bevisning läggs fram genom sena förhör i domstol, att påfrestningen för enskilda förhörspersoner ofta blir stor och att rättegångar i hög grad kommer att handla om vad som nedtecknats från tidigare polisförhör under förundersökningen. Detta påverkar i sin tur bl.a. bevisningens kvali- tet, enskilda personers vilja och förmåga att medverka under för- undersökningar och rättegångar samt förutsättningarna att genom- föra en sammanhållen rättegång. En stor utmaning för rättsväsendet är vidare nuvarande häktnings- och restriktionstider som är betydligt mer omfattande än som kunde förutses när regler om hur bevis ska läggas fram utformades. Vår utgångspunkt är att de grundläggande processprinciperna om muntlighet och omedelbarhet behöver modifieras men däremot inte att de behöver överges. Ett muntligt och förfarande ger enligt vår mening den mest stabila grunden för brottmåls prövning och det finns därför goda skäl att hålla fast vid principerna om en muntlig och omedelbar rättegång. De förslag vi lämnar utgår från att gällande processprinciper ska fortsätta att gälla. I våra överväganden ingår också att beakta vikten av att upprätthålla koncentrationsprin- cipen. Däremot är det vår bedömning att samhällsutvecklingen i stort och effekterna av utvecklingen med stora brottmål talar för ett friare tankesätt i förhållande till hur principen om den bästa bevisningen bör förstås inom ramen för en muntlig och omedelbar brottmåls- process. Särskilt bör de möjligheter som teknikutvecklingen har fört med sig och den kunskap om förhörsuppgifters tillförlitlighet som finns tas tillvara vid överväganden om vad som utgör de bästa processförutsättningarna för materiellt riktiga domar och en i övrigt ändamålsenlig process. En reform med utökade möjligheter att använda dokumenterade förhör som bevis i domstolarna för med sig flera nödvändiga förbättringar av brottmålsprocessen i fråga om bl.a. effektivitet, förutsebarhet, förutsättningar för materiellt riktiga domar, minskad press för förhörspersoner, minskad risk för hot mot förhörspersoner samt färre i häkte och minskad isolering. Den utveckling som har skett när det gäller profes- sionaliseringen av försvarar-, polis- och åklagarkåren, en ökad med- vetenhet om domarrollen, preciseringen av den misstänktes och brottsoffers rättigheter i brottmålsprocessen, den tekniska förmågan att dokumentera och presentera material samt kunskapen om hur tillförlitliga förhörsuppgifter bäst uppnås innebär sammantaget att det numera finns goda allmänna förutsättningar för en reform av bevisordningen på det sätt vårt uppdrag anvisar och som vi bedömer bör ske. Tidiga berättelser är ofta det bästa beviset En faktor som påverkar synen på vad muntlighet och omedelbarhet ska innebära i en nutida straffprocess är att det numera får anses vara klart att en berättelse som lämnas tidigt efter den händelse som be- rättelsen avser att beskriva typiskt sett har en högre grad av korrekt- het än en senare lämnad berättelse. De antaganden som gjordes vid ikraftträdande om muntlighet och omedelbarhet byggde på helt andra förutsättningar att handlägga mål än vi har . En utgångspunkt vid överväganden om en förändring av bevis- reglerna måste vara att säkerställa en reglering som ger rätten tillgång till rimligt färsk bevisning i alla brottmål. Straffprocessen måste vara anpassad till teknikutvecklingen Teknikutvecklingen har lett till helt nya möjligheter att dokumentera berättelser så att de kan tillhandahållas domstolen utan mellanled. Bevisomedelbarhet i meningen personlig inställelse inför rätten som en förutsättning för muntlighet kan därför ifrågasättas. EMR-refor- men har redan inneburit att lagstiftaren likställer ljud- och bildupp- tagningar från förhör i tingsrätten med förhör vid personlig instäl- lelse i hovrätten. Våra överväganden om hur bevisning bör läggas fram påverkas av att vi vet att det saknas vetenskapligt stöd för antagandet att berättelser som lämnats inför rätten genom en personlig inställelse har en högre grad av korrekthet än be- rättelser som lämnas på annat sätt liksom det saknas stöd för att rätten skulle ges bättre förutsättningar att bedöma graden av korrekt- het för att berättelsen lämnas . Utvecklingen har, oavsett vad vi tycker om saken, redan inneburit att teknikupptagningar av vad som skett under förundersökningen i allt större omfattning läggs fram vid huvudförhandlingar. Det är svårt att se framför sig att utvecklingen i detta avseende kommer att avstanna. Tvärtom kommer enligt vår bedömning teknisk bevisning, inklusive nya former av sådan bevisning, att få en allt viktigare roll i brottmålsprocessen . I vår nuvarande bevismiljö framstår gränsdragningarna mellan berättelser som dokumenterats med ljud och bild under förundersökningen inom ramen för respektive utan- för ett förhör som delvis oklara. De flesta berättelser från förhör under förundersökningen kom- mer sannolikt inom en inte alltför avlägsen framtid att vara tekniskt dokumenterade. I de vanligt förekommande situationer då en person vid huvudförhandlingen inte minns eller inte vill uttala sig kommer de tekniska upptagningarna från förundersökningen att kunna spelas upp i rätten och användas som bevisning. I praktiken har vi då en ordning som innebär att en förhörsperson inställer sig i domstol bara för att meddela att han eller hon inte minns eller inte vill uttala sig varefter förhöret från förundersökningen spelas upp med ljud och Detta är en praktisk konsekvens som påverkar våra övervägan- den. Straffprocessen måste vara anpassad till den alltmer genomgripande digitaliseringen. Det straffprocessuella regelverket måste också ta höjd för att tekniken kommer att ta en allt större plats vid brotts- utredning och bevisföring eftersom de tekniska möjligheterna att exempelvis bevissäkra blir bättre. Det är självklart så att överväganden om att använda berättelser från tidiga förhör som bevisning väcker frågor ur rättssäkerhetssynpunkt. Bland annat väcks frågor om hur en förändring påverkar den miss- tänktes rätt till insyn, parternas jämbördighet och förutsättningarna att genomföra relevanta motförhör. Rättssäkerhetsfrågorna måste tas på stort allvar, vilket också framgår av det särskilda yttrandet från advokaten . Det ingår vid överväganden om ny lagstiftning att säkerställa såväl rättssäkerheten för enskilda mot staten som rättstryggheten för enskilda att inte utsättas för brott. Det är inte minst angeläget att regelsystemet utformas på ett sådant sätt att den misstänktes rätt tas tillvara. Bland annat måste reglerna om användning av berättelser från tidiga förhör som bevisning utformas så att de inte beskär den misstänkte rätten att i ett senare skede ställa kompletterande frågor till förhörspersonen. Den misstänktes rätt att ifrågasätta berättelsen med utgångspunkt i både en fullständig förundersökning och de kompletteringar som försvaret kan ha funnit skäl för att göra måste säkras för att domstolen ska kunna presenteras ett fullständigt be- slutsunderlag. Vidare måste reglerna utformas så att faktorer som rör den misstänktes möjligheter att förbereda och utföra sin talan ingår i domstolens prövning av om ett bevis ska tas upp eller tillåtas. Exempel från andra länder I vårt arbete har vi sett flera exempel i jämförbara europeiska rätts- ordningar på att ett system med muntliga och omedelbara rättegångar inrymmer bevisregler som medger en användning av tidigt doku- menterade berättelser som bevis i domstol. En förutsättning i dessa länder, och i våra överväganden, är att processreglerna är utformade så att hanteringen av brottmål tillgodoser kraven på en rättvis rätte- gång enligt och praxis. Det är vår bedömning att bevisregleringen måste utformas i för- hållande till samhällsutvecklingen. Inte minst måste utgångspunkten om att bevis ska tillhandahållas domstolen i dess ursprungliga skick förstås i förhållande till de möjligheter som finns att tekniskt doku- mentera och presentera uppgifter och den betydelse det har för bevisningens kvalitet att tidiga uppgifter används som bevis i rätte- gångar. Det är rimligt att i större utsträckning än dagens reglering medger låta det som hänt under förundersökningen och förberedel- sen av ett brottmål utgöra utgångspunkt för domstolsprövningen och bevisningen tas upp successivt. En modifiering av processprinciperna om muntlighet och omedel- barhet är i linje med de uttalanden som gjordes vid ikraftträdande om att muntlighet enbart är en metod för att åstad- komma en god rättegång och att det är naturligt att den får vika så snart övervägande praktiska skäl talar mot dess tillämpning. Bered- skapen för en omvärdering av grundprinciperna har med andra ord funnits redan från början. Det för lagstiftaren centrala, då som , är att säkerställa en praktiskt fungerande straffprocess som uppfyller kraven på effektivitet och rättssäkerhet med bästa förutsättningar att komma fram till materiellt riktiga domar. Vi föreslår en bevisreform i två delar. För det första föreslår vi att det bör införas utökade möjligheter att ta upp berättelser vid förhör i rätten under förundersökningen eller förberedelsen av brottmålet på ett sådant sätt att bevisningen kan åberopas vid huvudförhandlingen.