sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Ledarskapet kan innebära konflikter mellan olika krav och upp- gifter som kräver olika handlingsmönster, som ger tidskonflik- ter och fragmenterade arbetssituationer. Överbelastning i arbetet inkräktar på privatliv och möjligheter till återhämtning.253 En otydlig organisation leder till fler illegitima arbetsuppgifter.254 Ju fler underställda en chef har desto fler illegitima arbetsuppgifter har hen. Kvinnliga chefer rapporterar också något fler illegitima arbetsuppgifter än manliga. Detta bidrar till att chefens tillfreds- ställelse med den egna prestationen minskar och att stressen ökar. Chefer i kvinnligt dominerade verksamheter har fler underställda, 253Wolmesjö, M. och , L. Chefers värdekonflikter och andra utmaningar. I , L. , M. (red.) Ledarskap i äldreomsorgen: Att leda integrerat värdeskapande. I en röra av värden och förutsättningar. Vetenskap för profession 35:2016. 254Med illegitima arbetsuppgifter avses arbetsuppgifter som normalt inte associeras med individens yrkesroll och professionella identitet. sämre tillgång till administrativt stöd och rådgivning, upplever fler logikkonflikter och mer resurs- och styrningsbrist jämfört med chefer inom gymnasieskola och teknisk service.255 Det finns belägg för att antalet medarbetare som en chef har får betydelse för medarbetarnas förtroende för arbetsgivaren, arbets- tillfredsställelse och engagemang i arbetet. Men också att personal- omsättningen påverkas positivt av få medarbetare per chef. Det finns även studier som visar att antalet medarbetare per chef har betydelse för kvalitet och effektivitet i verksamheten. Det optimala antalet medarbetare per chef beror på vilken verksamhet som bedrivs, vilka mål som ska uppfyllas, i vilken omgivning organisa- tionen verkar och vilken kompetens medarbetarna har.256 Med utgångspunkt i de arbetsuppgifter som en enhetschef inom vård och omsorg om äldre har (bl.a. medarbetarsamtal, lönesamtal, arbetsplatsträffar och andra återkommande möten) kan en övre gräns för antalet medarbetare per chef beräknas. Redan vid strax under 30 medarbetare har den tillgängliga årsarbetstiden över- skridits. Denna typ av beräkning kan ses som ett målvärde. I verk- samhet där personalrörligheten är hög och medarbetarnas yrkes- kompetens låg krävs färre medarbetare per chef. 257 Dessa förhållan- den gäller för många arbetsplatser inom vård och omsorg om äldre personer. Av de undersköterskor som arbetade inom vård och om- sorg om äldre 2014 fanns inte kvar . Motsvarande uppgifter för vårdbiträden var . På enhets- nivå är personalomsättningen högre, eftersom personal även byter anställning mellan olika enheter, privata utförare eller kommuner. Genomsnittligt har cirka sex av tio undersköterskor yrkesutbild- ning för sitt arbete. Förhållandet att personalrörligheten är hög och att yrkeskompetensen är låg inom vård och omsorg om äldre personer måste därför beaktas vid organisering och ledning av verksamheten. Andra faktorer som har betydelse för ledarskapet är vilken geo- grafisk spridning verksamheten har och vilka stödresurser i form av 255Björk, L. Contextualizing managerial work in local government organizations. Studies in Work Science No. Påverkar chefens personalansvar kvaliteten i vården och omsorgen? : , 2006. Hur många direkt underställda kan en chef ha? – om kontrollspann i vård och omsorg. : , 2003. personaladministrativt, ekonomiskt och IT-stöd som finns. Bra stöd från ledning och kollegor samt externa konsulter främjar också ett hållbart ledarskap.258 De vanligaste grundutbildningarna bland enhetscheferna är den tidigare sociala omsorgsutbildningen, socionomprogrammet samt sjuksköterskeprogrammet. Det sociala omsorgsprogrammet med inriktning mot äldre och funktionshindrade var en 3,5 årig högskoleutbildning som efter 140 poängs studier kunde avslutas med social omsorgsexamen och efter 160 poäng en filosofie magisterexamen. Utbildningen förberedde studenterna för arbete som arbetsledare, enhetschefer och bistånds- handläggare inom vården och omsorgen om äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Programmet upphörde under första decenniet av och ersattes av socionomprogrammet. Socionomprogrammet omfattar 3,5 års studier och leder till socionomexamen. Programmet ger teoretiska och praktiska kun- skaper för förebyggande, stödjande och behandlande socialt arbete bland personer i alla åldrar. Utbildningen förbereder studenterna för arbete inom flera samhällsområden. Den är en generalistutbild- ning där studenterna ges möjlighet genom valbara kurser att profi- lera sig mot olika kunskaps- och verksamhetsområden. Flera lärosäten valde i samband med att det sociala omsorgs- programmet avvecklats att i socionomprogrammet skapa en särskild inriktning mot arbete inom äldre- och handikappomsorg. Dessa har senare vid samtliga lärosäten avvecklats. I den ut- redning259 som låg till grund för denna förändring förordades även att lärosätena skulle skapa påbyggnadsutbildning på avancerad nivå som skulle ge fördjupande kompetens för uppgifter som chef och ledare bl.a. inom vården och omsorgen om äldre. Denna bedömning har även gjorts i utvärdering av socionomprogrammet 258Dellve, L., , M. & , A. Chefers stödresurser och ledarutbildning. I , L. , M. (red.) Ledarskap i äldreomsorgen: Att leda integrerat värdeskapande. I en röra av värden och förutsättningar. Vetenskap för profession 35:2016. Social omsorgsutbildning och socionomutbildning. : , 2004. som genomfört.260 bedriver inte något lärosäte sådan sammanhållen utbildning, däremot ges en- staka kurser såväl på grund- som avancerad nivå inom orga- nisation och ledarskap. Sjuksköterskeprogrammet omfattar heltidsstudier (180 högskolepoäng) och ger en bred kompetens inom hälsovetenskap med profilämnet omvårdnad. Utbildningen förbereder för arbete inom hälso- och sjukvården och efter slutförd utbildning kan ansö- kan om legitimation lämnas till . I utbildningen ingår kurser i ledarskap. Sådana kurser kan även ingå i den specialistut- bildning, som finns bl.a. med inriktning mot vård av äldre. Universitet och högskolor erbjuder fristående kurser i ledarskap med inriktning mot socialt arbete/social omsorg. En kartläggning av förhållandena visade att 21 lärosäten då erbjöd 40 sådana kurser. Två femtedelar av kurserna hade inslag av både värdegrund och operativa ledarskapsmoment. Tre av fyra utbildningar ingick i det ordinarie kursutbudet och en av fyra var uppdragsutbild- ningar.261 Vid ett tiotal lärosäten som hade sjuksköterskeprogram- met gavs även fristående kurser där ledarskap ingick som en del.262 Det saknas uppgifter om i vilken mån enhetschefer verksamma inom vård och omsorg om äldre personer genomgått denna typ av utbildning. Däremot finns en kartläggning som avser 345 chefer i södra och västra delarna av landet som genomgått den nationella ledarskapsutbildning som staten –2015 genomförde. Drygt hälften av dessa hade genomgått någon form av chefs- eller ledarskapsutbildning under betald arbetstid.263 Av de 190 chefer () som fått utbildning hade fått betald högskole- utbildning, medan en majoritet fått kortare utbildningar som inte Utvärdering av socionomutbildningen vid svenska universitet och hög- skolor. Rapport 2009 36R, : , 2009. Nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorg. Förslag och vägledande underlag. : , 2011. 262Studera.nu /jamfor- utbildning/?q=ledarskap+f%c3%b6r+sjuksk%c3%b6terskor&ce=e.uoh.hda.P_VSOCG.1 780&p=1 263Uppgiften avser annan chefs- eller ledarskapsutbildning än den som upphandlat och tre lärosäten erbjudit. var på högskolenivå. Av de som fått betald högskoleutbildning fick en sådan med en omfattning om 30 högskolepoäng eller mer.264 fick 2012 regeringens uppdrag att upphandla en ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. Den skulle baseras på ett förslag som myndigheten utarbetat265 och omfatta 30 hög- skolepoäng. Uppdraget avslutades vid slutet av 2015. Utbildningarna bedrevs på kvartsfart, delvis på distans, vid tre lärosäten. Totalt deltog 924 enhetchefer från 209 kommuner i dessa utbildningar. Utbildningen omfattade fyra delkurser: den nationella värdegrunden för äldre lagstiftning och styrdokument som ledningsstöd ledarskap, medarbetare och organisation upphandling, uppföljning, förbättringskunskap och evidensbase- rad praktik. Utvärderingar efter kurserna visade att kurserna var relevanta och nyttiga. Kurserna fick goda omdömen och deltagarna var nöjda. Många ansåg att de stärkts i sin yrkesroll och att utbildningen borde vara obligatorisk för alla chefer. De svårigheter som redovisades var avsaknad av tillräckligt stöd från arbetsgivare i samband med studierna, vilket ledde till en del avhopp. Knappast någon fick avlastning i ordinarie arbetsuppgifter. Utvärderingen visade även att ändamålsenliga lärplattformar behö- ver användas för att möjliggöra god dialog mellan deltagare och lärare. 264Dellve, L., , M., och , A. Chefers stödresurser och ledarutbildning. I , L. och , M. (red.) Ledarskap i äldreomsorgen: Att leda integrerat värdeskapande. I en röra av värden och förutsättningar. Vetenskap för profession 35:2016. Nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorg. Förslag och vägledande underlag. : , 2011. Efter avslutad nationell satsning erbjuder ett lärosäte utbild- ningen i sitt reguljära kursutbud och två lärosäten erbjuder den som uppdragsutbildning.266 En rektorsutbildning med frivilligt deltagande har funnits . fick 2008 regeringens uppdrag att utarbeta och upphandla en akademisk utbildning om 30 högskolepoäng, som skulle vara obligatorisk för rektorer. Motivet var att säkerställa att rektorer och motsvarande har de kunskaper som krävs för att leda verksamheten. Rektorsutbildningen är en befattnings- eller professionsutbildning som ska stärka rektorerna i deras yrkesroll.267 Obligatoriet innebär att kommuner, landsting och huvudmän för fristående skolor ska medverka till att samtliga rektorer som anställts efter ska delta i utbildningen, om de inte genomgått den äldre utbildningen. Utbildningen ska vara genom- förd från tillträdesdagen som rektor.268 Bättre förutsättningar för ledning Enhetscheferna har avgörande betydelse för att den kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer som jag lägger fram ge- nomförs i praktiken. De har uppdraget att tillsammans med med- arbetarna uppnå de mål som ställs upp för verksamheten. De ska verka för god kvalitet i vård och omsorg och se till att de resurser som ställs till förfogande används effektivt. Att skapa goda förut- sättningar för enhetscheferna att aktivt delta i ledning och ut- veckling av vården och omsorgen har därför avgörande betydelse för möjligheterna att äldre personer ska få insatser av god kvalitet. Jag har tidigare redovisat min bedömning om vilka förändringar i omvärlden och inom vården och omsorgen som sannolikt kom- Nationell ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. : , 2016. Nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorg. Förslag och vägledande underlag. : , 2011. 268Förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. mer att möta framtidens chefer. Jag vill lyfta fram några av särskild betydelse för enhetscheferna. Sannolikt kommer ökade krav på: individualisering, ett personcentrerat arbetssätt och god kvalitet på vården och omsorgen, ett ständigt pågående aktivt förbättringsarbete för att genom- föra en kunskapsbaserad verksamhet, samverkan och samordning med andra aktörer inom vård och omsorg, öppenhet och dialog med intressenter som anhöriga, organisa- tioner, företag och myndigheter, enhetschefens delaktighet i verksamhetsutveckling och att vara tillgänglig för medarbetarna för stöd och hjälp, enhetschefens arbete med rekrytering, organisering och utveck- ling av medarbetarna i samband med förväntat växande utma- ningar i kompetensförsörjningen, arbetsplatsförlagt lärande och handledning av elever. Även fortsättningsvis kommer sannolikt kraven på god resurshus- hållning att vara framträdande. Enhetschefen måste ha en gedigen kunskap och erfarenhet från det verksamhetsområde hen ska leda. Det krävs både teoretisk ut- bildning och personlig förmåga att leda verksamheten. Arbetet som enhetschef är tveklöst kvalificerat och blir än mer så framöver. Hen befinner sig i en roll där motstridiga förvänt- ningar och krav från olika intressenter ska hanteras. I uppdraget att finnas till och handleda personal krävs en god pedagogisk förmåga och mycket goda kunskaper i omvårdnad. Personal möter äldre personer med stora och omfattande behov. De äldre perso- nerna har sin sista tid i hemmet, med existentiella och etiska utma- ningar för personalen. Allt oftare möter personalen äldre personer med komplexa medicinska tillstånd, alkohol- eller annat substans- beroende, psykisk ohälsa och självmordstankar. Även i de situa- tioner som personal inte har ett hälso- och sjukvårdsansvar, så är alla dessa behov och tillstånd närvarande och ska utföras med god kvalitet, enligt socialtjänstlagen. Min bedömning är därför att det finns starka skäl att skapa bättre förutsättningar för enhetscheferna att klara sina åtaganden. Det gäller både som ett led i en nationell kvalitetsstrategi och uti- från vad som krävs för att kommunerna som huvudmän för de ak- tuella insatserna och privata utförare ska kunna säkerställa att äldre får trygg och säker vård och omsorg. Utbildningskrav för chef för utförande av vissa äldreomsorgsinsatser behöver regleras I 3 kap. 3 § andra stycket SoL, anges att det för utförandet av upp- gifter inom ska finnas personal med lämplig utbild- ning och erfarenhet. Syftet är att alla insatser ska genomföras med god kvalitet och att äldre i behov av insatser ska få ett värdigt liv och känna välbefinnande. De vård- och omsorgsinsatser som kommunerna ansvarar för att ge till äldre personer är ofta en förutsättning för att skydda äldre personers liv, personliga säkerhet och hälsa. De är också en förut- sättning för äldres trygghet och välbefinnande. Utförare vid sär- skilda boenden och hemtjänst ska kunna säkerställa detta även vid vård och omsorg i livets slutskede. Det är ofta fråga om insatser som är omfattande och som innefattar omfattande personlig om- vårdnad till personer som kan vara helt beroende av hjälpen. Ofta krävs svåra övervägande rörande hastigt uppkomna nödsituationer avseende personer som saknar eller har svårt att fatta egna beslut. Vidare ingår hälso- och sjukvård upp till sjuksköterskenivå i kom- munens ansvar vid särskilda boenden och dagverksamheter. Även personal inom utför ofta hälso- och sjukvårdsupp- gifter som har delegerats till dem. Jag har i kapitel 13 beskrivit för- utsättningarna vid särskilda boendeformer och redovisat ett un- derlag som visar att äldre personer som får vård och omsorg i dessa boendeformer ofta har mycket omfattande vård- och omsorgs- behov. Detta gäller även äldre personer som deltar i dagverksam- heterna. I kapitel 14 finns en beskrivning av , där det bland annat framgår att det i hemtjänstinsatser ingår både omvårdnadsin- satser och serviceuppgifter. Omvårdnadsinsatser utgör personlig vårdnad till äldre personer som ofta är helt beroende av insatserna, och som jag nämnde ovan ingår ofta även hälso- och sjukvårdsupp- gifter efter delegation. Många äldre personer har larm och måste garanteras trygghet i att få hjälp i akuta situationer eller vid hastiga försämringar. Dessa hemtjänstinsatser ges även i samband med vård i livets slutskede. Enhetscheferna inom vården och omsorgen om äldre, som första linjens chefer, har ett omfattande och kvalificerat ansvar för att skapa säker och trygg vård och omsorg av god kvalitet. Dessa chefer har ofta avgörande betydelse för hur en verksamhet funge- rar, om insatserna är av god kvalitet och att de genomförs med iakttagande av den äldre personens rätt till värdighet och välbefin- nande. Det är också dessa chefer som genom ledning av det dagliga arbetet är den som ska skapa förutsättningar för trygg och säker vård. Rätt utbildning hos dessa chefer är ett nödvändigt skydd för de äldre som är beroende av de aktuella insatserna. I enlighet med vad jag har angett ovan så har god kvalitet och säkerhet i dessa in- satser betydelse för äldre personers liv, personlig säkerhet och hälsa. Enhetscheferna eller motsvarande chefer som ansvarar för dessa verksamheter måste ha den utbildning som stärker deras för- utsättningar att fullgöra detta ansvar. Det är därför som jag föreslår reglering av dessa chefers kompetens genom ett tillägg i social- tjänstförordningen. Kravet på lämplig utbildning för dessa perso- ner, är med hänsyn till den vikt det har för äldre personers liv, personliga säkerhet och hälsa, inte heller mer ingripande än vad som är nödvändigt. Motsvarande bestämmelser med krav för ledning av personal i insatser för andra grupper där behovet av sådana bestämmelser är särskilt stort finns både i socialtjänstförordningen och i förord- ningen (1993:1090) om stöd och service till vissa funktionshind- rade. Jag anser också att det är på denna författningsnivå som denna bestämmelse till skydd för äldre i behov av vård och omsorg ska finnas. I enlighet med vad jag har redovisat ovan i detta avsnitt behövs regleringen till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet och hälsa i verksamhet för äldre personer och omfattas av bestäm- melsen om bemyndigande i 16 kap. 10 § SoL. Med serviceuppgifter avses bland annat praktiskt hjälp med hemmets skötsel – städning och tvätt – och hjälp med inköp, ärenden på post och bank och med tillredning av måltider eller dis- tribution av färdiglagad mat. Det finns kommuner som har organi- serat sin hemtjänst så att det finns utförare som enbart utför ser- Jag anser inte att kravet på utbildning ska omfatta så- dan utförare. Däremot anser jag att kravet ska omfatta både kom- munala och privata utförare. Mitt förslag till ny bestämmelse i 2 kap. 3 § socialtjänstförord- ningen, SoF, avser endast verksamhet som är riktad till äldre perso- ner. Jag är medveten om att i vissa kommuner omfat- tar såväl till äldre personer som till personer med funktionsned- sättning. Bestämmelsen kommer att gälla även i sådan blandad verksamhet. I det fortsatta beredningsarbetet bör övervägas om den föreslagna bestämmelsen även bör gälla för annan verksamhet inom . Mitt uppdrag begränsas till vård och omsorg om äldre personer. Jag har i mitt förslag till utformning av tillägg i 2 kap. 3 § SoF föreslagit en formulering om att bestämmelsen om chefens utbild- ning ska gälla så långt som det är möjligt. Skälet till detta är att det vid bestämmelsens införande inte alltid är möjligt att tillgodose bestämmelsen om att enhetschefer ska ha den utbildning som krävs för att insatserna ska ge nödvändig trygghet, säkerhet och vara av god kvalitet. Men det är nödvändigt att alla chefer har sådan ut- bildning . Som jag redovisat tidigare hade av enhetscheferna inte någon hög- skoleutbildning. Den nationella ledarskapsutbildning som jag före- slår ska införas behöver utformas så att den kan nå samtliga enhets- chefer om . Det kan även finnas andra praktiska hinder för att en anställd enhetschef inte på kort sikt kan få del av den utbildning som jag anser nödvändig för att leda ut- förandet av insatser av god kvalitet och garantera nödvändig trygg- het och säkerhet. Men kravet innebär att huvudmän och privata utförare såväl vid rekrytering som för anställd personal ska vidta de åtgärder som är möjliga för att leva upp till den föreslagna nya be- stämmelsen. Regeringen föreslås ge i uppdrag ta fram vägled- ning för vad som är lämplig utbildning för enhetschefer och vad som i övrigt krävs med anledning av mitt förslag till ny bestäm- melse i socialtjänstförordningen. Det krävs lämplig grundläggande högskoleutbildning Senast tillgängliga uppgifter om enhetschefernas grundutbildning visar att cirka hälften har en treårig högskoleutbildning och en av tio inte har någon eftergymnasial utbildning alls. Min bedömning är att alla enhetschefer bör ha examinerats från en grundutbildning på högskolenivå. Det kan vara fråga om program som riktar sig till området, som socionom och sjuksköterska, men även andra rele- vanta högskoleutbildningar. Detta innebär inte att de enhetschefer som saknar högskoleutbildning inte skulle utföra ett gott ar- bete. Men ambitionen framöver bör vara den jag redovisat. Vid tillståndsprövning för enskilt driven tillståndspliktig verk- samhet enligt socialtjänstlagen kräver Inspektionen för vård och omsorg () att chefen för verksamheten ifråga har lämplig högskoleutbildning. Den utbildning för enhetschefer som arbetsgivarna finansierar kan i huvudsak ses som fort- bildning. Den är till en mindre del högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. De grundläggande utbildningarna till socionom och sjukskö- terska har en allmän inriktning. De förbereder för arbete inom ett brett yrkesfält. Det tidigare sociala omsorgsprogrammet och dess föregångare var snävare och hade därför ett större djup, vilket gav en bättre förberedelse för arbete specifikt inom vård och om- sorg om äldre personer. När sociala omsorgsprogrammet avveckla- des och ersattes av socionomprogrammet förutsattes att fördju- pande utbildning skulle erbjudas på avancerad nivå, bl.a. för enhet- chefer. Som jag tidigare redovisat finns ett relativt stort utbud av enstaka kurser av relevans för chefer, både knutna till socionom- programmet och sjuksköterskeprogrammet. Min bedömning är att det är rimligt att de grundläggande ut- bildningarna är generalistutbildningar. Men detta förutsätter att det finns ett tillräckligt utbud av kurser på avancerad nivå som ger den fördjupning som krävs för specifika arbetsfält och yrkesroller, som enhetschef inom vård och omsorg om äldre personer. Det gäller dels kurser inom gerontologi och geriatrik, dels organisation och ledarskap. Men för att lärosäten ska erbjuda sådana kurser krävs också en efterfrågan. Här har arbetsgivare och medarbetare ett an- svar att artikulera och adressera behov av utbildning till lärosäten. En permanent nationell ledarskapsutbildning Mot bakgrund av detta samt de varierande utbildnings- och er- farenhetsbakgrunder som enhetscheferna har är det motiverat att permanenta den nationella ledarskapsutbildning som genomfördes –2015. I den satsningen fick knappt var fjärde en- hetschef del av den nationella ledarskapsutbildningen. Min upp- fattning är att alla enhetschefer bör genomgå en sådan utbildning, men att det ska finnas möjlighet att godkänna andra utbildningar med motsvarande innehåll. Den nationella ledarskapsutbildningen ska vara en vidareutbild- ning på avancerad nivå som ger stöd till enhetschefer att genomföra intentionerna i nationella regelverk. Syftet bör vara att: förmedla kunskap om nationella regelverk, öka chefernas förmåga att leda evidensbaserat förbättrings- arbete, ge kollegialt stöd och stärka cheferna i deras yrkesroll. Utbildningen bör ges som uppdragsutbildning för att kunna utfor- mas på bästa sätt för att svara mot dessa syften. Med stöd av er- farenheterna från den ledarskapsutbildning som genomfördes un- der åren 2013–2015 bör innehåll och uppläggning övervägas på nytt inför en ny upphandling. Ett problem under den genomförda nationella ledarskapsutbild- ningen var att cheferna inte fick tillräckligt stöd och avlastning i sitt ordinarie arbete under sina studier. En viktig förutsättning för att studierna kan bedrivas på ett bra sätt, men också för att utbild- ningen ska få önskad effekt i verksamheten, är att förvaltnings- respektive företags-/organisationsledningen stödjer enhetschefen och ger hen möjligheter att bedriva studierna både på hemmaplan och på lärosätet. Utbildningen är inte enbart till för att rusta en- hetschefen utan är också ett stöd till huvudmän och före- tag/organisationer för att klara sina åtaganden bättre.