sou · H5B326 · 2017-04-03 00:00:00 — Till den första fokusgruppen ”Delningsgruppen”, rekryterades sju personer varav två kvinnor och fem män, som hade relevanta erfarenheter av delningsekonomiska transaktioner. Till den andra gruppen, ”Blocket-gruppen” rekryterades sex personer, varav tre kvinnor och tre män, som främst hade erfarenhet av att köpa och sälja begagnade föremål via mogna marknadsplatser på internet, såsom Blocket och . Motivet för denna fördelning var att undersöka om det finns skillnader mellan deltagarna i de olika grupperna ifråga om erfarenheter och attityder inom respektive fält. Diskussionerna i fokusgrupperna skedde utifrån en frågeguide, som bl.a. byggde på resultaten av (2015:10) Handel mellan privatpersoner – en förstudie och på en workshop med publika vägledningsfunktion Hallå Konsument, som ägde rum . Flera kvantitativa undersökningar visar, ganska samstämmigt, att omkring en tiondel av befolkningen har erfarenhet av någon form av delningsekonomisk transaktion, om så bara . Det innebär att traditionell metod för kvanti- tativa undersökningar, dvs. med ett slumpmässigt bruttourval om cirka 3 000 deltagare ur befolkningsregistret skulle ge ett otillräck- ligt underlag för analys av delningsekonomin med angivet syfte. Vid en svarsfrekvens om , som få betraktas som hög, skulle knappt 200 individer med relevanta erfarenheter återstå att undersöka närmare genom ett betydande antal delfrågor. Mot den bakgrunden har utredningen, sedan flera olika statist- iska urvalsmetoder övervägts, stannat för att använda en slump- mässigt rekryterad webbpanel med cirka 40 000 deltagare för att ur denna dra ett relevant urval. Urvalet skedde således genom att del- tagarna i Novus Sverigepanel fick besvara en screeningfråga om i vilken mån de hade erfarenheter av den typ av transaktioner som här står i fokus.2 Detta resulterade, efter bortfall, i 1 798 personer, som därefter fått besvara den fullständiga enkäten. Belöning utgick med i form av en Trisslott till alla som besvarade enkäten. Undersök- ningen genomfördes som webbenkät den 17–. De 1 798 personer som besvarat den fullständiga enkäten kan utifrån urvalsdragningen ses som aktiva i delningsekonomi i vid 2 Frågan hade följande lydelse: Brukar du/har du hyrt/hyrt ut, bytt eller lånar ut mot betalning något av följande till privatpersoner? (Bostad, bil, accessoarer (t.ex. väskor/smycken), verktyg, fritidsutrustning, pengar (lån till andra privatpersoner). För att få fram den grupp som använt delningstjänster i en snävare bemärkelse filtrerades de svarande utifrån följande fråga: ”Har du använt någon av nedanstående tjänster eller någon lik- nande tjänst, för att som privatperson, sålt/köpt, hyrt/hyrt ut, lånat/lånat ut eller bytt varor eller tjänster med annan privatperson ?3 De som endast angett svarsalternativen Blocket och/eller , Vet ej, eller som även i detta skede svarat Nej, har inte använt …, sorterades ut. Härefter kvarstod 746 personer, som utgör basen för de resultat som redovisas i det följande, när inte annat anges. Här ska påpekas att resultaten, i den del som avser hur stor andel av befolkningen som deltagit i delningsekonomisk aktivitet, bör nalkas med försiktighet. I den kvantitativa delen har, som framgått, vid en första screening , knappt 1 800 personer svarat Ja på frågan om de använt delningsekonomiska tjänster. De har därefter fått besvara den fullständiga enkäten. Av dessa har, på fråga 4, en fjärdedel angett att de inte använt någon av de i frågan uppräknade delningsekonomiska plattformarna eller någon lik- nande plattform. En knapp tiondel av de cirka 1 800 i den första screeningen identifierade användarna har också svarat Nej, har inte använt … på samtliga fyra inledande frågor i enkäten, som varit avsedda att fånga olika typer av delningsekonomisk aktivitet. Enligt utredningens analys beror detta på att respondenterna haft svårt att överblicka det, i flera dimensioner, mycket vida fält av olika plattformstyper, varu- och tjänsteområden m.m., som enkät- frågorna med nödvändighet måste spegla. De tycks likaså ha haft svårigheter med att reflektera över om någon egen aktivitet kan inordnas inom detta fält. Det är en slutsats som stöds bl.a. av diskussionerna i de fokusgrupper som föregick enkäten. För att kontrollera den statistiska kvaliteten, i den del som avser befolkningen deltagande i delningsekonomin, gjordes en separat kontrollmätning . Då ställdes tre kontroll- 3 Frågan i sin helhet, dvs. inklusive svarsalternativ, återfinns som fråga 4 i frågeformuläret, bilaga 3. frågor till 1 000 slumpvis utvalda personer. Kontrollmätningen bekräftat i allt väsentligt resultaten av den först genomförda under- sökningen, men resultaten av denna bör också tolkas med de restriktioner som nämnts.4 Härav kan sammantaget, för det första, dras slutsatsen att data om hur stor andel av befolkningen som varit aktiv i delnings- ekonomin är osäkra. Felkällorna är flera och betydande av de skäl som berörts. Emellertid motsvarar resultaten i denna del ganska väl de som redovisats i liknande undersökningar. Nordea har t.ex. vid två till- fällen, , undersökt befolkningens erfarenheter av delningsekonomi. I den första studien visas att , och i den påföljande studien , av befolkningen har sådana erfarenheter. Däremot vill utredningen, av skäl som berörts, varna för att utifrån två enkäter om delningsekonomins ut- bredning dra slutsatsen att användningen av delningsekonomiska tjänster ökat kraftigt, när den uppmätta ökningen är tre procent- enheter. En ökning i den storleksordningen torde tangera gränsen till att vara statistiskt säkerställd. Här bör också inflikas att tjänsten UberPOP numera upphört. UberPOP svarade, jämte Airbnb, i utredningens undersökning för en betydande andel av den svenska delningsekonomin. För det andra torde kunna dras slutsatsen att data som inhämtas från de respondenter, som efter både inledande screening och de fyra första enkätfrågorna slutligen identifierats som användare respektive icke-användare, är betydligt säkrare. De resultat som gäller upplevda problem och brister från ett användarperspektiv, eller som avser orsaker till att avstå från delningsekonomiska trans- aktioner, är därför väsentligt säkrare än ovan redovisade data om utbredningen av delningsekonomisk aktivitet i befolkningen. 4 Resultaten av kontrollmätningen och en närmare beskrivning av den statistiska metoden i den kvantitativa undersökningen finns i bilaga 4. Befolkningens aktivitet i delningsekonomin Resultaten i den del som gäller hur stor andel av befolkningen som har deltagit i delningsekonomin visar, med nämnda restrik- tioner, att (13,) av befolkningen vid minst ett tillfälle har använt en delnings- ekonomisk plattform av någon typ om vi bortser från mogna, digi- tala köp- och säljmarknader som Blocket och . I denna andel ingår även användning av fysiska, analoga plattformar, exempel- vis bytesmarknader, men inte transaktioner som skett via sociala medier såsom Facebook-grupper av olika slag. Utredningen bedömer att det statistiska materialet inte ger ett tillförlitligt underlag för att, ens i grova drag, kvantifiera hur stor andel av befolkningen som deltagit i delningsekonomisk aktivitet via Facebook eller andra sociala medier. har en ungefär lika stor andel (9,) av befolkningen använt specialdesignade, webbaserade plattformar och appar för att genomföra delningsekonomiska transaktioner. Den klart vanligaste och mest använda typen av plattform är således, sociala medier oaktade, de webbaserade plattformar och appar, som byggts speciellt för delningsekonomiska ändamål. Slutligen har resultaten av den kvantitativa undersökningen analys- erats och utifrån resultaten har en intervjuguide sammanställts som underlag för fem djupintervjuer med personer som har stor erfaren- het av delningsekonomi. Syftet med undersökningen i denna del var att öka förståelsen för hur personer som ofta använder delnings- tjänster ser på drivkrafter, möjligheter, problem och risker. I det följande redovisas först resultat av den kvantitativa undersök- ningen i de delar som är mest relevanta utifrån utredningens upp- drag och därefter resultat av djupintervjuerna. 4.2.1 Den kvantitativa undersökningen Orsaker till att delningstjänster inte används Basen för de resultat som redovisas i det följande utgörs, när inte annat anges, av de 746 respondenter som, efter inledande filtrering, identifierats som användare av delningsekonomiska nyttigheter av de slag utredningen fokuserat på. Innan vi närmare redovisar vad denna grupp av användare har för erfarenheter, ska vi se något på vad de som inte använt delningstjänster angivit som skäl för att avstå från sådan användning. De respondenter som med stor säkerhet kan definieras som icke användare av delningsekonomiska tjänster tillfrågades om varför de inte använt sådana tjänster. En knapp fjärdedel av dessa, 23 pro- cent, anger att de inte kände till att delningstjänster finns. Mer än hälften, , anger ”annat skäl”. Bland sådana andra skäl förkommer en rad olika, varav det klart vanligaste svarsalternativet är ”Jag har inte haft behov av det”. En knapp femtedel anger osäkerhet i relationer med privatpersoner och att professionella motparter föredras. Flera svarsalternativ har kunnat markeras. Figur 4.1 Orsaker till att inte använda delningstjänster bland dem som angivit annat skäl än att man inte känt till att tjänsterna finns Bas: Andel som inte använt delningstjänster Jag har inte haft behov av det Jag känner mig osäker påprivatpersoners varor/tjänster och föredrar professionella motparter som butiker,… Det känns osäkert, vet inte om den privatperson jag får kontakt med via webbplatsen/appen går att lita på Jag har inte tänkt på det Det är oklart vilket ansvar det företag/ den organisation har som står bakom webbplatsen/appen Lagarna skyddar mig inte på samma sätt som när jag köper varor eller tjänster från professionella motparter Det tar eller är för krångligt att få tag på den vara eller tjänst som jag behöver Jag har inte förstått hur webbplatserna/apparnadär man kan dela varor och tjänster med andra privatpersoner fungerar Det är svårt att veta om den privatperson jag får kontakt med via webbplatsen/appen är tillräckligt duktig, t.ex. på att… Det är för dyrt jämfört med professionella motparter som butiker, hantverkare, biluthyrningsföretag m.fl. Jag har inte hittat vad jag sökt Annat, nämligen: Fler än fyra femtedelar i denna grupp svarar alltså att de inte haft behov av delningstjänster, oavsett typ av tjänsteområde. Det är enligt utredningens mening ett iögonfallande resultat, eftersom det numera finns delningsekonomiska tjänster som kan tillgodose en lång rad vardagliga eller mer sällan uppkommande behov, såsom, av övernattning, bil, cykel, semesterbostad, en tillfällig arbetsplats, helg- eller vardagsmiddag, trädgårdsskötsel, snöskottning, städning, barn- passning, hundvakt, handverktyg, läxhjälp etc. Resultaten av denna fråga tycks indikera endera en brist på kun- skap om vad delningsekonomin kan erbjuda alternativt, eller i kombination med, att de egna behoven inte närmare övervägts. Den majoritet som i och för sig känt till att delningstjänster finns, tycks ha ägnat ganska lite uppmärksamhet åt att överväga vad tjänsterna kan innebära i fråga om partsförhållanden, rättslig ställ- ning, pris, kvalitet etc. När det å andra sidan gäller de respondenter som använt del- ningsekonomiska tjänster ställdes inledningsvis en fråga (fråga 1) om huruvida respondenterna , dvs. utan tidsbegränsning, utfört transaktioner inom en bred definition av delningsekonomi. Denna omfattar även fysiska, analoga plattformar, såsom butiker, bytesmarknader etc. och webbaserade plattformar inkluderande Blocket och samt Facebook-grupper och andra sociala medier. Resultaten visar att en stor majoritet, , svarar ja på frågan om sådana transaktioner utförts. De flesta, 89 pro- cent, har också köpt eller sålt varor från eller till en annan privatperson och uppger sig tillfälligt ha hyrt eller hyrt ut privatbostad. En knapp femtedel, , har samåkt i bil alternativt hyrt eller hyrt ut privat bil. I ett andra steg (fråga 2) undersöktes inom vilka tjänsteområden respondenterna använt delningsekonomiska webbplatser eller appar inom en rad olika områden . Frågan gäller alltså, till skillnad från den föregående, enbart transaktioner via webbaserade plattformar och appar och inom angiven tvåårig tids- ram. Den klart vanligaste typen av delningsekonomisk transaktion avser boende, såsom via Airbnb eller liknande plattformar. En dryg fjärdedel anger att bostad hyrts eller hyrts ut med en privatperson som motpart. Den näst vanligaste typen är crowdfunding; 16 pro- cent har använt sådana plattformar. Härefter följer, , hyra eller lån av saker såsom verktyg, trädgårdsredskap, fritidsut- rustning, kläder eller andra föremål. Resultaten visas i tabell 4:1. Utöver att undersöka om respondenterna använt tjänster inom dessa områden, har vi också frågat om hur frekvent de olika tjänsterna i förekommande fall använts . Resultaten visar att 1–3 gånger genomgående är det vanligaste svarsalternativet. Bland de som använt tjänster för sam- åkning (87 respondenter) är det som gjort det mer än 10 gånger. Tabell 4.1 Andelar av respondenterna som använt webbaserade plattformar och appar i delningsekonomin inom olika områden samt hur ofta, procent Hyra av boende/fritidsboende Hyra eller lån av privatbil Hyra eller lån av saker utom bil Utfört småtjänster eller fått Härefter undersöktes vilka webbaserade plattformar och appar respondenterna använt. I frågan anges svarsalternativ i form av rad olika delningsekonomiska webbplattformar, men även de mer eta- blerade köp- och säljplattformarna såsom Blocket och kunde markeras. Respondenterna kunde även, i ett öppet svarsalternativ, ange andra än de uppräknade plattformarna i den mån sådana använts. Urvalet av plattformar skedde utifrån utredningens kart- läggning av delningstjänster och omfattar i första hand de platt- formar som enligt utredningens uppfattning varit mest kända vid tiden för undersökningen. Urvalet har också gjorts för att kunna spegla en variation av olika varu- och tjänsteområden. Resultaten visar att de mer inarbetade, webbaserade marknads- platserna för att köpa och sälja begagnade föremål är de klart mest frekvent använda. Blocket är den tjänst respondenterna har mest erfarenhet av. Sammantaget är det drygt sju av tio respondenter som har använt denna plattform . Det finns inga signifikanta skillnader mellan män och kvinnor i användningen av Blocket, men ifråga om ålder är det särskilt per- soner i åldern 30–() som använt plattformen. Bo- ende i större städer använder Blocket i större utsträckning än övriga (). När det gäller olika grupper på Facebook där syftet är att köpa, sälja, byta eller låna saker, anger att de använt sådana. Kvinnor använder sig av Facebook-grupper i klart större utsträck- ning än män kvinnor mot män. svarande sätt är 18–29 åringar () samt 30–49 åringar () i högre grad användare av delningsekonomiska Facebook- grupper än de som är eller äldre. är en nätauktion, medan Blocket inte tillämpar något systematiserat auktionsför- farande. Drygt fyra av tio () uppger att de använt . Könsfördelningen i svaren på denna fråga är jämn. Däremot finns smärre skillnader i åldersfördelningen. Per- soner i åldersintervallet 30–använder i större utsträck- ning än övriga (). Om vi ser närmare på de delningstjänster som står i utredning- ens huvudfokus, kan konstateras att Airbnb, bytesmarknader och UberPOP är de vanligast förekommande och att Airbnb är den klart mest använda delningstjänsten i . Här bör också inflikas att Uber upphörde att erbjuda tjänsten UberPop . Skjutsgruppen som använts av av respondenterna är, som beskrivits i kapitel 3, en samåkningstjänst där samåkning för- medlas främst via lokala Facebook-grupper. En annan iakttagelse är att ytterst få använt delningstjänster för uthyrning av lös egendom, såsom Rentl, eller för förmedling av småtjänster, såsom Yepstr, Instawork och Taskrunner. Det är i själva verket så få som använt dessa tjänster att resultaten inte är mätbara. Sammantaget har angivit att de använt andra del- ningstjänst än de uppräknade. Här förekommer t.ex. Bokbörsen, , Stugknuten, E-bay, Homeaway, Sellpy och Skär- gårdsstugor. Figur 4.2 Har du använt någon av nedanstående tjänster eller någon liknande tjänst, för att som privatperson, sålt/köpt, hyrt/hyrt ut, lånat/lånat ut eller bytt varor eller tjänster med annan privatperson ? Facebook‐grupp,exempelvis köpa‐sälja/byta/låna‐grupper Annan,nämligen: Annan, minns ej Nej, har ej använt någon tjänst för sålt/köpt, hyrt/hyrt ut, lånat/lånatut… De redovisade resultaten avser faktisk användning av delnings- tjänster. Vi har även undersökt i vilken utsträckning respon- denterna registrerat sig som användare av någon delningsekonomisk plattform. I praktiken avses här web- baserade plattformar, eftersom det i första hand är på sådana en registrering krävs. Ungefär hälften av respondenterna har gjort en sådan registrering av något slag . I tabell 4:2 visas en jämförelse mellan frekvensen av användning av delningsekonom- iska tjänster inom en rad områden och frekvensen av registrering på plattformar inom samma områden. Resultaten i denna del visar att det är inom området tillfälligt boende som frekvensen registreringar signifikant överstiger fre- kvensen av användning av delningsekonomiska tjänster. Det kan indikera att detta område inte bara är störst bland de undersökta områdena; det tycks också växa snabbare än övriga. Tabell 4.2 Frekvensen av användning av webbaserade delningsekonomiska plattformar inom olika områden jämförd med frekvensen av registrering på sådana plattformar inom samma områden, procent Har registrerat sig som Hyra av boende/fritidsboende Hyra eller lån av privatbil Hyra eller lån av saker utom bil Utfört småtjänster eller fått utförda Har inte registerat/använt har fokuserats på i vilken utsträckning delningsekonomiska tjänster av olika slag används. Låt oss nu se närmare på vad de respondenter som använt dessa tjänster har för erfarenheter av användningen, exempelvis när det gäller olika slags problem såsom fel, dröjsmål eller tvister. De som använt delningstjänster har inledningsvis i denna del tillfrågats om hur de uppfattar sina erfarenheter i termer av positivt eller negativt. En klar majoritet, , har främst positiva erfarenheter. Respondenter i ålderskategorierna 18–() samt 30– (86procent) har i signifikant högre grad positiva erfarenheter jämfört med respondenter i kategorin eller äldre. Även per- soner i större städer är mer positiva än övriga som har anger att de haft övervägande positiva erfarenheter. Figur 4.3 Andelar respondenter med övervägande positiva respektive övervägande negativa erfarenheter av delningstjänster , vilket motsvarar 22 personer, anger att de haft över- vägande negativa erfarenheter av de delningstjänster de använt . Den basen är för liten för att slutsatser ska kunna dras om orsakerna till de övervägande negativa erfaren- heterna, men här nämns att det varit mer tidskrävande än förväntat att använda tjänsterna (sju respondenter) respektive att tvist eller problem uppstått i relationen till motparten eller plattformen (fem personer). Av detta torde trots allt kunna utläsas att det är närmast försvinnande få som upplevt så betydande tvister och problem att det lett till övervägande negativa erfarenheter av delningstjänster. Bland de som har övervägande positiva erfarenheter av delnings- tjänster anser ungefär tre fjärdedelar att det fungerar bra att använda webbplatserna eller apparna och en lika stor andel att det varit oproblematiskt. Sex av tio anser att det varit roligt och spännande. Hälften känner att de gjort nytta när de använt delningstjänster. Det finns inga betydande skillnader mellan kön eller ålderskategorier i dessa resultat. Respondenter i storstäder anser dock i betydligt större utsträckning än övriga att det är roligt och spännande att använda delningstjänster (). Tre av fyra anser också att plattformar och appar i delningsekonomin fungerar bra när man väl börjat använda dem. Frågan är då hur användarna uppfattar sin inbördes relationer till andra användare i delningsekonomiska transaktioner. I den rela- tionen är det två privatpersoner som via en plattform kommer överens med varandra om att genomföra en transaktion, exempelvis att samåka, övernatta, utföra tjänster eller hyra föremål. Nästan sju av tio respondenter () som använt del- ningsekonomiska tjänster anger att de inte har upplevt några problem med en annan privatperson vid sådana transaktioner. I storstäder är det något fler, , som inte upplevt något sådant problem. En fjärdedel uppger å andra sidan att de råkat ut för problem någon eller . Vanligast är enstaka problem. har upplevt problem vid flera till- fällen. Kvinnor upplever något oftare problem () än män (21procent). Bland de upplevda problemen är otrevligt bemötande, försening/utevaro samt problem med betalning vanligast. Vad gällde problemet? Försening eller utevaro när vi bestämt att träffas Den/de saker, bostäder eller fordon jag hyrt ellerlånat var felaktiga eller sämre än Problem med förseningav beställd tjänst, kom ej eller blevinteklar itid Den/de saker, bostäder ellerfordon jag hyrtut eller lånat ut var försämradeeller Problem med skada, sommin motpart orsakat, t.ex. på bostad,bil,verktyg etc. Tjänsten utfördes sämre än jagförväntat mig (t.ex. vidträdgårdsarbete, städning, Hot om våld mot migeller anhörig Diskriminerad på grund av t.ex. kön,etnisk bakgrund,funktionsnedsättningeller Faktiskt våld mot mig eller anhörig Annat,nämligen: Basen i Figur 4.4 utgörs av 184 respondenter som upplevt problem . Av figuren framgår att erfarenheter av problem, som lagstiftningen om konsumentköp och konsumenttjänster i första hand är avsedd att motverka, såsom fel och dröjsmål, inte tillhör de vanligaste som respondenterna anger. Mellan i den grupp som upplevt problem anger problem av en typ där konsumentlagstiftningen skulle kunna tillämpas. Det innebär att den andel av samtliga som upplevt sådana problem uppgår till . En dubbelt så stor andel säger sig ha haft problem med betalning. Det är något oklart vad som ligger bakom betalningsproblemen. Det kan röra sig om betalningsdröjsmål på legitim grund. Det kan också vara rent tekniska problem med olika betalningssystem. I frågan om upplevda problem har också öppna svar kunnat lämnas. Här finns exempel på upplevda störningar och irritations- moment av starkt varierande slag, t.ex. besviken hyresgäst, svårig- heter att få kontakt med motparten vid bostadshyra, påstådd skada på hyrd fastighet, felaktiga föremål som hyrts eller köpts samt att föremål varit sämre än förväntat eller på annat sätt inte stämt med beskrivningar i samband med köp, lån eller hyra. Åtgärder som kan motverka problem mellan användare Respondenterna har också tillfrågats om vad som kan göras för att minska risken för friktion i användarrelationen. Svarsalternativen framgår i figur 4.5. Sammantaget föreslår lagstiftning som reglerar användarnas ansvar mot varandra. Fyra av tio respon- denter anser att information till användarna med t.ex. Konsument- verket eller konsumentorganisationer som avsändare skulle vara till nytta. En dryg tredjedel anger uppföranderegler och branschstandarder för de företag och organisationer som står bakom delningseko- nomiska webbplatsar och appar. Tre av tio tycker att lagstiftning som reglerar verksamheten med plattformar och appar skulle kunna motverka problem. Figur 4.5 Vad tror du skulle kunna förhindra att du som nyttjare blir lurad vid en affär med en annan privatperson? Lagstiftning som reglerar användarnas ansvar Information tillanvändarna från till exempel Uppföranderegler/branschstandard för företag/ organisationer som står bakom Lagstiftning som reglerar verksamheten med Annat, nämligen: