sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Och en möjlighet till ett längre, hälsosammare och mer aktivt åldrande.20 Min bedömning: Genom att tillhandahålla lämpliga lokaler, om- besörja att det finns tillgängliga promenadstråk och andra möjligheter till motion och fysisk träning samt genom att stödja föreningar och organisationer kan kommunerna underlätta för äldre personer att bibehålla eller börja vara fysiskt aktiva. Sär- skild uppmärksamhet behöver riktas till äldre personer som är fysiskt inaktiva. De senaste årens forskning har stärkt evidensen för att fysisk aktivitet är fallpreventivt, motverkar muskelsvaghet, främjar hjärt- och kärlhälsa och motverkar fysisk funktionsnedsättning. En fysiskt aktiv livsstil kan medföra bättre fysisk funktion och högre livskvalitet.21 Det finns en koppling mellan motion och ökad livslängd, respektive förhöjd livskvalitet. Fysisk aktivitet kan minska risken för ett flertal sjukdomar som är vanliga i högre åldrar, exem- pelvis hjärtkärlsjukdomar, stroke och diabetes. Fysisk aktivitet kan även ses som en del av det fallskadeförebyggande arbetet. Fysisk aktivitet ökar styrka, syreupptagningsförmåga, rörlighet och balans Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder 2011. Tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Stöd för styrning och ledning. : , 2011. 20http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=active-healthy- ageing (hämtad ). Ageing a towards Ageing Well. Physical Functioning, Physical Activity, Falls Self-Efficacy and Social Participation in Community-Dwelling Elderly. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser hos äldre och styrketräning har en positiv effekt på funktions- begränsningar. Muskelmassan kan effektivt ökas med styrketräning högt upp i åldrarna.22 Med styrketräning och näringsriktig kost kan sarkopeni23 motverkas.24 Det har också kommit ökande evidens att fysisk aktivitet hos äldre även kan ha en positiv inverkan på psykisk hälsa (minskar depressiva symptom och ångest) och kan främja ett kognitivt hälsosamt åldrande, dvs. bevara minne och tankeförmåga när man blir äldre.25 I en systematisk litteraturöversikt 2015 från () om behandling av depressions- sjukdomar visade det sig att fysisk aktivitet inte hade någon säker effekt vid depression hos äldre personer. Men påpekade SBU att det kan kopplas till att studierna var få.26 I en nyligen publicerad studie från (2016) visade det sig dock att fysisk aktivitet har en gynnsam före- byggande verkan mot depression hos äldre personer. De aktiviteter som främst hade en effekt var aktiviteter som Qi gong och Tai genom att dessa också påverkar den mentala balansen.27 Utbudet av möjligheter att vara fysiskt aktiv och att träna sin styrka har ökat . Pensionärsorganisationerna, idrotts- föreningar och andra organisationer och föreningar samt företag ordnar anpassade aktiviteter för äldre personer. Det har då bl.a. handlat om att anpassa tider och utformningen av aktiviteterna på gym och motsvarande. Särskild uppmärksamhet har på många håll riktats mot de som är fysiskt inaktiva. Fysisk aktivitet på recept och samarbete med organisationer och föreningar lokalt har varit en förhållandevis 22Karp, , , , , , , och , . Ett hälsosamt åldrande. Kunskapsöversikt över forskning 2005–2012 om hur ett hälsosamt åldrande kan främjas på individnivå. : Stiftelsen , rapport 2013:05. 23Kombination av muskelförlust och nedsatt muskelkraft. Sarkopeni bäddar för skörhet/gerasteni hos den åldrade individen. Svensk geriatrik nr 4 (2015) 33–35. 25Lövdén, , Xu, Weili och , Hui-Xin. Lifestyle change and the prevention of cognitive decline and dementia: What is the evidence? Curr Opin Psychiatry. 2013, 26(3):239- 4.Solomon , , och Prevention of Alzheimer’s disease: moving backward through the lifespan. 2013:33 Suppl 1:S456-9. 26Statens beredning för medicinsk utvärdering. Behandling av depression hos äldre. En systematisk litteraturöversikt. : SBU, 2015. 27Heinzel , , , och A. Using exercise to fight depression in older adults: A systematic review and meta-analysis. GeroPsych: Psychiatry. 2015;28(4):149–162. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser framgångsrik modell28, där primärvård, kommun och civilsamhället kan samarbeta. Det är aldrig för sent att börja träna. Det går att behålla en hög livskvalitet även högt upp . Det har en träningsgrupp i kommun med personer i åldern 90 plus visat. Den sociala samvaron i träningsgruppen tillsammans med träning gör även att äldre personers vardag påverkas positivt. Man bryter ensamheten – här står mötet med människan i centrum.29 Resultatet av detta försök, som startade , blev så positivt att får alla som bor i kommun och som fyllt träna på gym gratis.30 Mitt förslag: Regeringen föreslås ge i uppdrag att i samverkan med genomföra en treårig in- formations- och utbildningsinsats (). I det arbetet bör även andra berörda parter ingå, som exempelvis Kommuner och Landsting (SKL), Vårdföretagarna, , fackliga organisationer, yrkesföreningar och pensionärs- organisationer. I uppdraget bör ingå att ge förslag till fortsatt arbete för att vidmakthålla positiva resultat. Min bedömning: Mat och dryck har en stor betydelse för hälsa och livskvalitet. Äldre personer löper av olika skäl en ökad risk för att drabbas av undernäring. Kommunerna har ett särskilt ansvar för äldre personer som har hjälp från äldreomsorgen med sin mathållning. Nationell utvärdering av receptförskriven fysisk aktivitet (FAR). : , 2010. Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjuk- domsbehandling. : , 2016. 29www.1177.se//Tema/Senior/Livsstil/Traningsgrupp-90/ (hämtad ). 30http:///sida/artikel.aspx?programid=103&artikel=6604166 (hämtad 2017- 01-10). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Matens betydelse för hälsa och välbefinnande Mat och dryck har stor betydelse för livskvalitet och hälsa. Det är som jag redovisat i kapitel 7 cirka 200 000–250 000 äldre personer som får någon form av stöd i sin matsituation på särskilda boenden, via i ordinärt boende och på dag- verksamheter.31 Mat och dryck inrymmer olika kvaliteter. Det är en del av var- dagens huvudaktiviteter där sociala relationer upprätthålls och skapas. Mat är också en del av en kulturell identitet som kan knytas till hög- tider och olika skeenden i livet. Maten kan även ses som förebyggande åtgärd för att motverka sjukdom och stödja hälsa och funktioner, och även som en del av en behandling. Ett inte ringa antal äldre personer som har vård och omsorg är undernärda eller i riskzonen för att bli undernärda. Det gäller såväl i särskilt boende som i ordinärt boende. Orsakerna till detta kan vara flera. Matens innehåll, när den serveras, upplägg och måltidssituation, munhälsa, tarm- och blåsdysfunktion och läke- medel för att nämna några faktorer. Mat är mer än en serviceinsats. Den är en självklar och viktig del i den äldre personens vardag, och kan vara en av dagens höjd- punkter, något att se fram emot. Helt naturligt är detta speciellt viktigt när matlust och aptit avtar. Hur måltidssituationen utformas, och hur väl den tillgodoser den äldre personens näringsbehov, beror på många faktorer. Personalens uppmärksamhet på, och tid för, måltiden är ett exempel. Den äldre personen kan ha svårigheter att äta och svälja. Det är då viktigt med ett samarbete mellan dietist, arbetsterapeut, fysioterapeut, logoped, tandhygienist, tandläkare och läkare32, förutom den personal och anhöriga som finns nära den äldre personen. En annan aspekt är ekonomin. Det är vanligare att låginkomst- tagare har en låg konsumtion av frukt och grönt liksom av fisk och Näring för god vård och omsorg. En vägledning för att förebygga och behandla undernäring. : , 2011. Verktyg som avslöjar dolda ätstörningar. Tidningen 6/2015 s. 25. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser skaldjur.33 Det finns dock ingen kunskap om detta beror på svag ekonomi eller på skillnader mer allmänt i livsstilsfaktorer mellan låg- och högutbildade. Om hjälpen med mat inbegriper leverans av matlådor kan priset för en matlåda vida överstiga kostnaden om maten lagades i den äldre personens hem. Det finns inga uppgifter om, och i så fall hur, det påverkar den äldre personens kosthållning – om hen t.ex. väljer att dela på en matlåda . Jag återkommer till denna problematik i kapitel 16, där jag föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna för äldre personer av nuvarande rättslig reglering av hur kommunerna kan ta betalt för att tillhandahålla mat i särskilt boende respektive via matlåda i ordinärt boende. I uppdraget föreslås även ingå att analysera vad kostnaden för mat som tillhandahålls av kommunen innebär för den äldre personens ekonomiska situation och möjligheten att ha råd med en bra mathållning. Interventioner för att motverka undernäring Undernäring är vanligt bland äldre personer. Förekomsten av risk för undernäring varierar beroende på screeningmetod och vilken population som studeras. saknar nationella data varför som studerat detta används som exempel. Mer än 3 miljoner (motsvarande av befolkning) anses vara i riskzonen för undernäring. Översatt till svenska förhållanden motsvarar detta närmare 500 000 invånare, varav bor i ordinärt boende. Fram- för allt drabbas äldre personer och huvuddelen av kostnaden kan relateras till personer från och uppåt.34 Risken för sjukdom, skador och funktionsnedsättningar ökar med stigande ålder och därmed ökar också risken för sjukdoms- relaterad undernäring. Undernäring är vanligt i samband med kronisk sjukdom och orsakas av minskat intag och/eller ökad om- 33Lennartsson, , , och , . Äldre personers hälsa och livs- situation. Läget i och utmaningar för det fortsatta hälsoarbetet. : Stiftelsen , rapport 2012:8. 34www.dietistaktuellt.com/sv/2014/01/tre-av-fyra-aldre-riskerar-svalt-kommunerna-saknar- kompetens/ (hämtad ). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser sättning av energi och näringsämnen, på grund av nedsatt aptit och ökad vävnadsnedbrytning. fick 2014 ett uppdrag att tillsammans med inventera studier och projekt som genomförts i landet om äldre personers måltidsmiljö för perioden –2011. konstaterade att satsningarna på kort sikt hade haft flera positiva effekter. Främst ökade kunskaper hos den per- sonal som arbetar närmast de äldre personerna. Det hade dock varit ovanligt med utvärderingar och uppföljning av satsningarna, varför det inte gick att besvara om de gett bestående resultat. I sin rapport lyfte fram några framgångsfaktorer; bland dem att det behövs en samsyn, kunskap och insikt att en måltid är mycket mer än maten på tallriken. önskade en särskild satsning på måltiderna i ordinärt boende. ”Våga tänka nytt” upp- manade rapportförfattarna.35 föreslog att det i myndighetens instruktion skulle skrivas in att det ska ingå i grunduppdraget att ansvara för den nationella samordningen av offentliga måltidsfrågor.36 Livs- medelsverket har också på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning till personal som arbetar med äldreomsorg.37 har i samarbete med tagit fram en webbutbildning om samtal och råd om bra matvanor.38 har även tagit fram en vägledning39, och gett ut föreskrifter och allmänna råd om förebyggande arbete och behand- ling vid undernäring40. Ett vanligt sätt att förebygga och behandla undernäring är att ge den äldre personen kosttillägg, innehållande energi och protein, som ett komplement till den vardagliga kosten. () har sammanställt forskning om 35Lilja, , Stevén och , . Bättre måltider i äldreomsorgen – vad har gjorts och vad behöver göras. 27 – 2014. 36Sundberg, , , , , , , och , . Slutrapport för regeringsuppdraget att inrätta ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg. : 3 – 2015. 37Livsmedelsverket, Bra mat i äldreomsorgen. : , 2011. Guide till webbutbildningen Samtal och råd om bra matvanor. Förslag på hur webbutbildningen kan användas. : , 2016. Näring för god vård och omsorg, en vägledning för att förebygga och behandla undernäring. : , 2011. Förebyggande av och behandling vid undernäring. SOSFS 2014:10 och allmänna råd. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser vilka effekter kosttillägg har för äldre personer (eller äldre) som är undernärda eller som tillhör en grupp med ökad risk för undernäring. Det saknas enligt forskningsöversikten tillförlitliga resultat om nyttan och riskerna med kosttillägg för äldre personer som är undernärda. Det finns emellertid inget som talar för att man bör sluta med kosttillägg. Hanteringen av kosttillägg verkar variera mellan de olika landstingen och kommunerna. SBU menar att det därför vore önskvärt med en nationell översyn över användning och subventionering av kosttilläggen. I detta sammanhang är det möjligt att kvalitetsregistret Senior alert skulle kunna vara en viktig resurs.41 Min bedömning: Sociala aktiviteter är viktiga för äldre personers välbefinnande. Kommunernas samarbete med och stöd till det lokala civilsamhällets arbete, t.ex. pensionärsorganisationerna, träffpunkter, studiecirklar, väntjänst och andra aktiviteter som främjar social samvaro och gemenskap är värdefullt. Varje person har ett behov av att finnas i ett socialt sammanhang. Att bli äldre innebär för många att man förlorar sin livspartner, och andra som stått hen nära. Det kan vara svårt när hälsa och krafter är ett hinder att etablera nya kontakter. Många äldre personer deltar i olika former av verksamheter som träffpunkter, föreningsträffar och studiecirklar. Den här formen av verksamhet har en lång tradition och ordnas ofta av ideella före- ningar och andra organisationer med och utan stöd av kommunen. Som jag återkommer till i kapitel 13 driver också många kommuner själva, eller i samarbete med organisationer och föreningar, öppna verksamheter som t.ex. dagcentraler eller träffpunkter. Då vanligen med inriktning på personer som på grund av försämrad hälsa och funktionsnedsättningar behöver mer anpassade aktiviteter. Kosttillägg för undernärda äldre. En syste- matisk litteraturöversikt. : , SBU rapport 228, 2014. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Betydelsen av samverkan med ideella föreningar, organisationer och frivilligverksamheter har beskrivits i propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre enligt bland annat följande: Organisationer som engagerar frivilliga spelar en betydelsefull roll för att motverka isolering och erbjuda social samvaro bland äldre människor. De erbjuder även information och kunskaper. I vissa fall erbjuder de även praktiska insatser som hjälp med avlösning till anhörigvårdare, m.m. Organisationerna skall inte ersätta den offentliga omsorgen men kan fungera som ett värdefullt komplement.42 I en avhandling har studerat ensamhet hos sköra, hemma- boende äldre personer. De personer som kände sig ensamma hade betydligt fler hälsobesvär och sämre hälsostatus jämfört med de som inte kände sig ensamma. De personerna utnyttjade mer öppenvård än de som inte kände sig ensamma, vilket enligt kan indikera att de personer som känner sig ensamma kan sakna någon som kan hjälpa och stödja dem. Det kan medföra att primärvården blir den som hen söker sig till.43 I intervjuer som var en del av hennes forskning framkom att det är svårt för den sköra äldre personen att bryta ensamheten, på grund av olika ”barriärer”, såväl fysiska som psykologiska och sociala. De fysiska var främst nedsatt hälsa och funktionsförmåga – hen kan inte längre göra något spontant eftersom hen behöver hjälp av andra för att komma någonstans. De psykologiska beskrevs av de intervjuade som att hen är rädd, t.ex. rädd för att gå ut, rädd för att falla, och en brist på tilltro att det kan bli bättre. Nedstämdhet är vanligt bland dem som beskriver att de upplever sig vara ensamma. De sociala hindren kan vara att hen förlorat sin partner eller andra viktiga anhöriga och vänner. Hen har ingen kvar att dela sin vardag med och som kan stödja en att ta nya kontakter.44 42Proposition 2005/06:115. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. Loneliness: An essential aspect of the wellbeing of older people. , (2015). Loneliness: An essential aspect of the wellbeing of older people. , (2015). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Att ha ett socialt nätverk kan vara en skyddsfaktor mot ensamhet, och är hälsofrämjande. Personer 65–har lägre socialt deltagande än yngre (av kvinnorna och av männen 65– , att jämföra med 13 resp. i åldersgruppen 45–, rapporterade lågt deltagande i olika aktiviteter).45 Detta kan sannolikt delvis förklaras av en brist på aktiviteter anpassade för äldre personer som börjar få svårt att själva ta sig till olika aktiviteter. Det saknas säker kunskap om hur ensamhetskänslor kan brytas.46 En del går ändå att slå fast. Till exempel behöver någon vara ansvarig oavsett om det handlar om en träffpunkt där man kan fika, en gemensam kulturaktivitet eller promenader, och den per- sonen (oavsett om det är en personal eller volontär) måste ha rätt utbildning och stöd omkring sig. Dessutom kan det vara bra om åtgärden är riktad, så att en insats vänder sig till exempelvis änk- lingar/änkor.47 Gruppaktiviteter har visat sig reducera ensamhet i högre utsträckning än insatser riktade mot en enskild individ.48 I ett pågående forskningsprojekt, @geing Online, utreds samband mellan tillgång till internet och äldre personers (60+) livssituation och välbefinnande, och hur internet kan användas som en del i att främja ett gott åldrande. Några resultat så här långt från denna studie är att internet kan underlätta att upprätthålla relationer med familj och vänner, ge meningsfulla aktiviteter och förstärka den äldres självkänsla och självständighet.49 Hälsa på lika villkor? En undersökning om hälsa och livsvillkor I 2016 Frågan lyder: ”Har du deltagit i någon av följande aktiviteter under de senaste 12månaderna” 12 alternativ anges. 46Förekomst av upplevelse av ensamhet belyses i kapitel 7. Ensamhet – ett hot mot vår hälsa. nummer 1, 2015. 48Cedersund, och , Axel. Äldre människor i ensamhet och gemenskap. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den- äldre_Webb.pdf (hämtad ). 49www.inkluderaflera.fi/ny_start/forskning2/article-88039-33862-forskingsprojektet-geing- online (hämtad ). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Ej biståndsbeslutade insatser från kommunerna genomförde en enkätundersökning om ej biståndsbeslutade insatser i äldre- och handikappomsorg. Av de 205 kommuner som besvarade enkäten svarade att de erbjöd allmänt inriktade insatser till äldre personer. I mycket stor utsträckning avser de allmänt inriktade insatserna träff- punkter. Vid dessa erbjuds social samvaro och sysselsättning/aktivi- teter i form av t.ex. underhållning, bingo, kulturaktiviteter, studie- cirkel, hobbyverksamhet, gymnastik, massage och ”relax”, utflykter och föredrag m.m. Ofta finns ett café vid träffpunkten och ibland även lunchservering.50 Mötesplatser och aktiviteter av olika slag ordnas i stor omfattning av t.ex. pensionärsorganisationer och trossamfund. Även andra aktörer har en omfattande verksamhet, som Röda Korset och mer lokala föreningar som har olika former av väntjänst med inriktning mot gemenskap. Civilsamhällets roll för att ge tillfälle att vara del- aktig, få engagera sig och få möta andra är omistlig. Flertalet kom- muner samverkar med civilsamhället, och stödjer med lokaler och ekonomiskt stöd. Jag ser det som väl motiverat och som en viktig del av kommunernas hälsofrämjande arbete. Delaktighet och självbestämmande, att få känna sig behövd, finnas i ett sammanhang är centrala delar i välbefinnandet. De flesta män- niskor vill och har behov av att få betyda något för andra och ta del av samhället på samma villkor och med samma ansvar som alla andra. Äldre personer upplever inte alltid att hen efterfrågas och räknas med, vilket är både en personlig och samhällelig förlust. Organisationer och det civila samhället gör mycket för att förändra detta. Vi måste värna om ett samhälle som räknar med och inkluderar alla sina medborgare oavsett ålder, kön, sexuell läggning, etnicitet, klass, språktillhörighet, nationella minoriteter, sexuell identitet eller Ej biståndsbeslutade insatser i äldre- och handikappomsorg – resultat från en enkätundersökning . : , 2011. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Ett inkluderande samhälle bidrar till förbättrad hälsa och är i dess förlängning även samhällsekonomiskt fördelaktigt. Hälsofrämjande insatser som också bidrar till egenmakt, empower- ment, ger fördubblad utdelning. Ett sådant exempel är ”Passion för livet”. Passion för livet är ett program som utvecklats av Qulturum, Region . Det startade som ett samverkansprojekt mellan Qulturum i , Region , organisationen och Landsting (SKL) och pensionärsorganisa- tionerna PRO och SPF Seniorerna i och . Programmet innebär att äldre personer träffas sex till tio gånger (”livskaféer”) under ledning av en utbildad handledare. Utgångs- punkten är att seniorerna själva besitter kunskaperna och de delar med sig av sina tankar och erfarenheter kring olika områden i livet. Arbetssättet är upplagt så att deltagarna får inspiration att prova förändringar i sin vardag, följa upp resultatet, reflektera över vad som gjorts och hur det gått. Utifrån det dras lärdomar för att öka förståelsen för hur man genomför bestående livsstilsförändringar.51 Förebyggande hälsosamtal och uppsökande verksamhet Min bedömning: Förebyggande hembesök kan vara en bra form för kommunernas uppsökande verksamhet, bl.a. för att nå äldre personer som t.ex. inte själva aktivt söker information eller det utbud av friskvårdsaktiviteter och sociala aktiviteter som finns. Metoden är dock kostnadskrävande om den ska genomföras med ett par årliga hembesök. Seniorträffar och andra former kan ha liknande effekt med en mindre resursinsats. Det finns behov av mer forskning om bra former för kommunernas uppsökande arbete. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, ett an- svar för uppsökande verksamhet (3 kap. 1 § SoL). Landstingens ansvar följer av hälso- och sjukvårdslagen (2 c § HSL)52. 51http://plus.rjl.se/infopage.jsf?nodeId=32187 (hämtad ). 52Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen Ny hälso- och sjukvårdslag (prop. 2016/17:43). De paragrafer som hänvisas till i detta kapitel finns, med annan numrering men med samma ordalydelse, i den nya hälso- och sjukvårdslagen. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser det hälsofrämjande och förebyggande arbetet är det särskilt ange- läget att nå de grupper som inte själva aktivt söker information, och som inte redan är fysiskt och socialt aktiva.53 Förebyggande hembesök har prövats i olika försök i , med inspiration från bl.a. . har lagstiftat om att personer ska ha rätt till två förebyggande hembesök , av medicinskt eller socialt utbildad personal. Lagen trädde i kraft och omfattade i ett första steg personer . Den utvidgades så att den kom att omfatta personer . ändrades lagstiftningen om före- byggande hembesök i . Åldersgränsen för när kommunen ska erbjuda minst ett årligt hembesök höjdes från till . En orsak till förändringen är den ökade medellivslängden för äldre i . En ny bestämmelse införs i lagen som innebär att per- soner i åldern 65–med särskild risk för att få nedsatt social, psykisk och fysisk funktionsförmåga ska erbjudas hembesök vid behov. Som exempel på målgrupp för dessa hembesök nämns per- soner som bor kvar i sitt hem när make/partner flyttar till särskilt boende för äldre eller make/partner vid dödsfall.54 har flera stora internationella översiktsstudier publicerats där studier kring effekterna av förebyggande hembesök för äldre sammanställts.