sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Artikel 19 straffbelägger den som röjer affärshemligheter till för- mån för en främmande ekonomisk verksamhet i syfte att skada ekonomiska intressen, internationella relationer, natio- nella försvar eller nationella säkerhet. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). 19 (1) Den som på uppdrag av, till förmån för eller tillsammans med främmande makt, bedrägligt och utan rätt därtill och till nackdel för ekonomiska intressen, internationella relationer eller natio- nella försvar eller säkerhet (a)röjer affärshemligheter till en person, grupp eller organisation; (b)erhåller, behåller, ändrar eller förstör en affärshemlighet gör sig skyldig till brott. (2)Den som begår brott enligt punkt (1) riskerar fängelse i högst . (3)– – –. För straffansvar enligt bestämmelsen saknar det betydelse om upp- giften är sann eller inte. Hot eller våld genom inverkan av främmande makt eller terroristorganisationer (Foreign-Influenced or Terrorist-Influenced Threats or Violence) Genom artikel 20 kriminaliseras den som begår en gärning på upp- drag av, till fördel för eller tillsammans med en främmande makt eller terroristorganisation, och därigenom förmår eller försöker förmå någon att skada kanadensiska intressen eller öka främmande makts eller terroristorganisationers möjligheter eller sannolikhet att skada kanadensiska intressen. Straffbar förberedelse till brott (Prepartory Acts) Av artikel 22 följer att förberedelse till brott enligt artikel 16(1), 17(1), 19(1) och 20 är kriminaliserat. Genom artikel 122 i Criminal Code kriminaliseras brott begångna i tjänsten av offentliganställda. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). Den tjänsteman som, i samband med sina tjänsteåligganden, begår be- drägeri eller trolöshet mot huvudman, riskerar fängelse i högst , oavsett om gärningen skulle vara straffbar eller inte om den var be- gången mot en privatperson. i har i ett avgörande (R. v. , [2006] 2 S.C.R. 49) fastslagit att åklagaren vid åtal för brott mot artikel 122 måste kunna bevisa att 1) den tilltalade är en offentlig tjänsteman, (2) den tilltalade agerade i tjänsten, (3) den tilltalade har handlat i strid med vad som kan förväntas av honom eller henne avseende det ansvar och uppförande som krävs av honom eller henne med hänsyn till hans eller hennes befattning, (4) den till- talades agerande utgjorde en allvarlig och markant avvikelse från det uppträdande som kan förväntas av en person i hans eller hennes ställning och (5) den tilltalade handlat med avsikt att använda sin ställning för annat än allmänhetens bästa, t.ex. för oärliga, korrupta eller förtryckande ändamål. National Defence Act (NDA) I de delar som här är aktuella gäller NDA endast personer som om- fattas av lagen om tjänstedisciplin, dvs. medlemmar i väp- nade styrkor (CAF). Under vissa omständigheter kan emellertid även civila omfattas av bestämmelserna. Säkerhetsrelaterade brott (Offences related to security) I artikel 75 regleras vissa säkerhetsrelaterade brott, varav flera rör olovligt röjande av känslig information. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). (a)otillbörligt delar information med eller lämnar underrättelser till fienden, (b)utan behörigt tillstånd röjer information om siffror, läge, materiel, rörelser eller förberedelser för rörelser, operationer eller förberedelser för operationer för hennes majestäts styrkor eller dess allierade, (c)utan behörigt tillstånd röjer information om kryptosystem, stöd, processer, förfaranden, skrifter eller dokument tillhörande hennes majestäts styrkor eller dess allierade, (d)till obehöriga röjer lösenord eller identifieringsuppgifter, (e)lämnar ifrån sig lösen, motto, lösenord, kontrasignering eller identi- fieringssignal som skiljer sig från det han fått, (f)utan behörigt tillstånd ändrar eller stör identifiering eller annan signal, (g)otillbörligt orsakar falsklarm, (h)vid vaktpost eller utkik, lämnar sin post innan han blivit avlöst, sover eller är berusad, (i)forcerar ett skyddsobjekt eller forcerar eller slår en vaktpost, eller (j)gör eller underlåter att göra något i syfte att skada säkerheten i någon av hennes majestäts styrkor eller dess allierade, riskerar om han handlat förrädiskt livstids fängelse, och i annat fall till livstids fängelse eller mildare straff. För straffansvar enligt bestämmelsen saknar det betydelse om upp- giften är sann eller inte. Det krävs inte heller att uppgifterna har klassificerats vara hemliga. Spioneribrott (Offence of being spy) Enligt artikel 78 i NDA straffas den som gör sig skyldig till spioneri. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). Den som spionerar för fienden riskerar livstids fängelse eller mildare straff. Inte heller här krävs det för straffansvar att de uppgifter som gär- ningsmannen kan väntas komma över är sanna. Det krävs inte heller att uppgifterna har klassificerats såsom hemliga. 11.6Utgången vid en rättslig prövning i de nordiska länderna I avsnitten ovan har vi redogjort för aktuell lagstiftning i de nor- diska länderna samt , och . Med hänsyn till de nordiska ländernas gemensamma rättstradition och långtgående samarbete inom flera områden, t.ex. på försvars- och underrättelseområdet, har dock fokus legat på dessa länder. Den svenska lagstiftningen på området redovisas i kapitel 6. En redogörelse för olika länders lagstiftning blir av uppenbara skäl lätt teoretisk. För att tydliggöra skillnaderna i ländernas lag- stiftning har vi därför valt att med hjälp av tre fiktiva exempel redo- göra för den sannolika utgången vid en rättslig prövning i , , och vid ett röjande av känsliga uppgifter. Exemplen är starkt förenklade och syftar endast till att tydliggöra skillnader när det gäller det straffrättsliga ansvaret för röjandet av känsliga uppgifter som inte direkt avser det egna landet. Departe- mentstjänstemän i , och har haft vänlig- heten att granska exemplen och vi har beaktat deras synpunkter. har från en samverkande tjänst i landet A fått ett dokument som innehåller den samverkande tjänstens bedöm- ning av landet B:s luftlandsättningskapacitet. Dokumentet har be- teckningen Top Secret och enligt förbehåll från den samverkande tjänsten får uppgifterna inte delges annan part eller organisation. I strid med gällande regler tar en svensk underrättelseofficer hem dokumentet för obehöriga syften. Han kopierar dokumentet och överlämnar det därefter till en bekant som arbetar för en under- rättelsetjänst i landet C med vilket inte har något under- rättelsesamarbete. Det rör sig om ett överlämnande av information med oklara syften som pågått . Den svenske under- rättelseofficeren hade dock ådragit sig misstankar inom egen orga- nisation och var även föremål för spaningsåtgärder. När det står klart att han avlägsnat det hemliga dokumentet från arbetsplatsen sker tillslag och hans obehöriga samröre med landet C:s under- rättelsetjänst avslöjas. meddelar den samverkande tjänsten i landet A vad som inträffat. Man är överens om att det inträffade inte ska påverka det framtida underrättelsesamarbetet mellan och landet A. Landet A betonar att det är viktigt att vidtar åtgärder som ska hindra att något liknande inträffar . I görs bedömningen att uppgifterna i dokumentet inte är av den beskaffenheten att röjandet, vare sig direkt eller indirekt, kan antas sätta säkerhet i fara eller eljest skada allvar- ligt. Hur bör det inträffade i huvudsak bedömas straffrättsligt enligt a)svensk rätt b)finsk rätt c)norsk rätt d)dansk rätt Det kan inte styrkas att det obehöriga röjandet av uppgiften i fråga skett med s.k. avsiktsuppsåt. En tillämpning av bestämmelsen om spioneri i 19 kap. 5 § (BrB) är därför inte aktuell. Straffansvar för obehörig befattning med hemlig uppgift i 19 kap. 7 § BrB kräver inte avsiktsuppsåt. Däremot måste uppgiften vara hemlig. Det är fallet i exemplet eftersom den hemliga uppgiften synes falla under 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, om utrikessekretess. För straffansvar krävs där- utöver, liksom enligt 19 kap. 5 § BrB att det obehöriga röjandet kan medföra men för säkerhet. Det kan som exemplet är ut- format inte anses vara fallet och något straffansvar kan inte utkrävas enligt bestämmelserna i 19 kap. BrB om brott mot säkerhet. När det gäller frågan om underrättelseofficeren gjort sig skyldig till tjänstefel krävs enligt 20 kap. 1 § BrB om tjänstefel att felet be- gåtts vid tjänsteutövning. Att som underrättelseofficer ta del av hemlig information för analys o.d. synes svårligen kunna hänföras till myndighetsutövning varför straffansvar för tjänstefel inte heller är aktuellt. Det brott som återstår är brott mot tystnadsplikten enligt 20 kap. 3 § BrB. Grunden för det är att dokumentet enligt vad som tidigare konstaterats omfattas av utrikessekretess och därför inte får röjas. Straffet är böter eller fängelse i högst . Det bör observeras att om gärningen skett utomlands krävs för brott mot tystnadsplikten i exemplet att kravet på dubbel straffbarhet i 2 kap. 2 § BrB är uppfyllt. Eftersom det knappast går att styrka att gärningen skett med av- siktsuppsåt att gynna en främmande stat synes huvudbestämmelsen om spioneri i 12 kap. 5 § strafflagen inte vara tillämplig. I stället bör gärningen falla under 12 kap. 7 § strafflagen om röjande av stats- hemligheter. För det räcker (enligt den första gärningstypen) att det rör sig om ett obehörigt röjande av något förhållande som enligt lag ska hållas hemligt med hänsyn till säkerhet. Bland de förhållanden som nämns i huvudbestämmelsen ingår försvar men även utrikesrelationer. Det är troligt att dokumentet i fråga skulle omfattas av sekretess i . Straffet för röjande av statshemligheter är fängelse i högst , medan det enligt huvudbestämmelsen för spioneri kan dömas upp till fängelse på livstid. Gärningen faller under § 123 straffeloven om avslöjande av stats- hemligheter, närmast punkterna a) avslöjande av försvars- säker- hets- och beredskapsmässiga förhållanden och b) avslöjande av för- hållandet till andra stater, allt under förutsättning att upplysning- arna kan skada grundläggande nationella intressen. Eftersom doku- mentet med de hemliga uppgifterna betrotts tjänstemannen i tjänsten och uppgifterna lämnats till främmande stat synes brottet vara att bedöma som grovt enligt § 124 punkterna b och c straffeloven vilket kan medföra fängelse . Eftersom gärningen faller under dessa centrala bestämmelser saknas skäl att gå in på subsidiär lag- stiftning av lägre dignitet. Handlandet innebär att underrättelseofficeren röjer ett dokument för en underrättelseofficer tillhörig främmande makt. Dokumentet synes vara sådant att uppgifterna ska hållas hemliga av hänsyn till danska stats- och samfundsintressen. Förutsättningarna för att döma för spioneri enligt § 107 i danska straffeloven förefaller därmed upp- fyllda. Straffet för normalbrottet är fängelse i högst . har från en utländsk samverkande tjänst fått ett dokument som innehåller den samverkande tjänstens be- dömning av landet B:s luftlandsättningskapacitet. Dokumentet har beteckningen Top Secret och enligt förbehåll från den samverkande tjänsten får uppgifterna inte delges annan part eller organisation. I strid med gällande regler tar en svensk underrättelseofficer hem dokumentet för att läsa på. Han förvarar dokumentet i en portfölj som han låser in i bagageluckan på sin bil. På vägen hem ställer han bilen vid en bensinstation för att tanka och köpa en tidning. När han går tillbaka till bilen är denna borta och uppenbarligen stulen. publicerar en svensk kvällstidning innehållet i dokumen- tet som delvis avbildas. meddelar den samverkande tjänsten vad som inträffat. Man är överens om att det inträffade inte ska påverka det framtida samarbetet men den utländska tjänsten är angelägen om att vidtar åtgärder som ska hindra att något liknande inträffar i fram- tiden. I görs bedömningen att uppgifterna i doku- mentet inte är av den beskaffenheten att röjandet kan antas sätta säkerhet i fara eller eljest skada allvarligt. Hur bör det inträffade i huvudsak bedömas straffrättsligt enligt a)svensk rätt b)finsk rätt c)norsk rätt d)dansk rätt Liksom för brotten spioneri och obehörig befattning med hemlig uppgift enligt 19 kap. 7 § BrB krävs även för brottet vårdslöshet med hemlig uppgift enligt 19 kap. 9 § BrB att uppenbarandet för främmande makt kan medföra men för säkerhet. Det är inte fallet i exemplet och underrättelseofficerens handlande kan inte bestraffas enligt 19 kap. BrB om men för säkerhet. Gärningen kan heller inte bestraffas som tjänstefel i enlighet med vad som konstaterades i exempel 1. Däremot torde handlandet kunna bedömas som oaktsamt brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § anda stycket BrB. För detta är straffet böter. Om gär- ningen begåtts utomlands krävs dubbel straffbarhet i enlighet med vad som framgick under exempel 1. Någon straffrättslig sanktion kan inte inträda i tryckfrihets- rättslig ordning för publiceringen. Det hade kunnat ske om det rört sig om tryckfrihetsbrott enligt 7 kap. 3 § andra stycket punkten 3 tryckfrihetsförordningen (TF) om uppsåtligt åsidosättande av tyst- nadsplikt i fall som anges i särskild lag. Det handlar då om s.k. kvalificerad sekretess enligt t.ex. 15 kap. 6 § första stycket OSL, men det är det inte fråga om i exemplet. Gärningen torde rimligtvis falla under 12 kap. 8 § strafflagen om oaktsamt röjande av statshemlighet. På brottet kan följa böter eller fängelse upp till . När det gäller publiceringen i pressen skulle ansvar för röjande av statshemlighet enligt 12 kap. 7 § strafflagen eventuellt kunna komma i fråga. Ett sådant ansvar förutsätter dock att tidningens offentliggörande skett obehörigen, varvid hänsyn tas till bl.a. vilken roll enligt artikel skulle ha haft i händelsen och om man publicerat dokumentet som sådant. Hänsyn skulle även tas till ytt- randefriheten såsom den är reglerad i artikel 10 i Europakonven- tionen. Gärningen faller under § 125 straffeloven om oaktsamt avslöjande av statshemligheter, allt under förutsättning att upplysningarna kan skada grundläggande nationella intressen. På brottet kan följa böter eller fängelse upp till . Någon påföljd i tryckfrihetsrättslig ordning torde inte kunna följa främst därför att den grundläggande bestämmelsen, att straff- ansvar för spioneribrott förutsätter att ett röjande skett utan beak- tansvärda skäl, inte torde vara uppfyllt. Vid bedömningen om det förelegat beaktansvärda skäl för röjandet måste hänsyn tas till yttrandefriheten så som den är reglerad i § 100 Grunnloven och artikel 10 i . I den bedömningen måste också uppgiftens art beaktas. Dokumentet avslöjar att staten har ett hemligt underrättelsesam- arbete med en samverkande stat och att detta samarbete bl.a. avser staten C. Röjandet skulle därför kunna hänföras till § 109 i straffe- loven om röjande av uppgifter om statens hemliga underhandlingar m.m. som i andra stycket innehåller en straffbestämmelse som avser brott som skett av oaktsamhet. På brottet kan följa böter eller fängelse upp till . Huruvida en domstol skulle bedöma att underrättelseofficeraren varit oaktsam då han förvarade dokumentet i ett låst bagageutrymme i sin bil är emellertid oklart, då det saknas rättspraxis på området. Beträffande publiceringen förefaller denna kunna täckas av den nämnda bestämmelsen i § 109 straffeloven. Mot detta ska ställas att yttrandefriheten, så som den är reglerad i artikel 10 i Europa- konventionen, kan komma att innebära att ett avslöjande av hem- liga uppgifter av en journalist eller andra som berättigat tillvaratar ett uppenbart allmänintresse inte alltid är brottsligt. deltar i en FN-ledd internationell militär insats i Mellan- östern under kapitel VII i FN stadgan. I den gemensamma staben under en Force commander har en operationsplan utarbetats som bl.a. visar hur olika stridande grupper ska separeras och hur under- hållet till de underställda förbanden ska säkerställas. Dessvärre visar det sig att en klanledare i området fått information om planen, som av staben klassificerats som Top Secret. En utredning visar att en vid Försvarsmakten anställd tolk, som följt med den svenska insatsen, är läckan. Tolken har anförtrotts uppgiften i tjänsten. Han har släktband med klanledaren, och dessa band vägde tyngre än lojalite- ten till FN-insatsen. Läckan medför att operationsplanen måste göras om och att målen för operationen måste flyttas fram . Nya transportrutter måste också tas fram och säkras, allt till betydligt ökade kostnader för insatsen. Tolken skickas hem för rättsliga åtgärder. Hur ska ärendet bedömas straffrättsligt enligt a)svensk rätt b)finsk rätt c)norsk rätt d)dansk rätt Straffansvar för såväl spioneri enligt 19 kap. 5 § BrB som obehörig befattning med hemlig uppgift enligt 19 kap. 7 § BrB förutsätter att gärningen kan medföra men för säkerhet. Det är inte fallet i exemplet, och något ansvar för brott mot säkerhet enligt 19 kap. BrB kan inte komma i fråga. Gärningen rör inte utövning av svensk myndighet varför ansvar för tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB inte heller kan utkrävas. Vad så gäller möjligheten att döma för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § BrB synes planen inte kunna omfattas av svenska sekretessregler eftersom det inte är fråga om svensk myndighets- utövning och en tillämpning av svenska sekretessregler.43 Eftersom det rör sig om ett obehörigt röjande av en uppgift som ska hållas hemlig torde gärningen falla under brottet röjande av statshemlighet i 12 kap. 7 § strafflagen. På brottet kan följa fängelse i lägst och högst . Gärningen faller under olovligt röjande av statshemligheter enligt § 123 straffeloven jämförd med § 121 samma lag. Brottet kan komma att bedömas som grovt, enligt § 124 straffeloven eftersom de hem- liga uppgifterna anförtrotts tolken i tjänsten. På detta brott kan följa fängelse upp till , medan det för normalbrottet kan följa böter eller fängelse i högst . 43 Se Utredningen om svenskt rättsväsende i internationella uppdrags betänkande ”Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag m.m.” (SOU 2009:76) s. 308 f. och redogörelsen för fallet med den svenske i avsnitt 5.9.1. Uppgifterna har lämnats över till en främmande organisations tjänst och rör förhållanden som med hänsyn till danska stats- eller samfundsintressen ska hållas hemliga. Förutsättningarna för att döma för spioneri enligt § 107 i straffeloven förefaller uppfyllda. På brottet kan följa fängelse . 12 Överväganden och förslag Som vi redogjort för i tidigare avsnitt har samhällsutvecklingen inneburit en ökad samverkan med andra länder, inte minst på det säkerhets- och försvarspolitiska området. Utvecklingen har vidare inneburit ett ökat beroende av sådan samverkan för att upprätthålla skyddet för säkerhet. Globaliseringen leder till att land- gränser får mindre betydelse och att konflikter i andra länder även får betydelse för och vår säkerhet. Regeringen har som ett led i detta framhållit att landets säkerhet inte enbart kan värnas vid vår gräns och att en ökad samverkan med andra länder innebär bättre förutsättningar att hantera utmaningar och hot innan de når vårt eget territorium. Vidare har angetts att det ligger i intresse att främja internationellt säkerhets- och försvarssamarbete eftersom det skapar förtroende mellan stater och lägger grunden för gemensam säkerhet.1 Som vi också redogjort för tidigare inne- bär regeringens försvars- och säkerhetspolitiska inriktning därtill att bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas och att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och . Regeringen har också betonat att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och att hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samver- kan med andra länder och organisationer.2 Inom ramen för det internationella samarbetet för fred och säkerhet förekommer, som vi redogjort för i kapitel 4, känsliga uppgifter som om de röjs kan medföra allvarliga konsekvenser för 2008/09:140, ”Ett användbart försvar”, s. 8 och s. 15. 2014/15:109, ”Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020”, s. 20 och 46 f. upprätthållande av internationell stabilitet och säkerhet. Vi har där- för fått i uppdrag att kartlägga vilket skydd som finns för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i, analysera vilka konsekvenser ett röjande av sådana uppgifter kan få för , svenska intressen och det samarbete som deltar i och ta ställning till om, och i så fall på vilket sätt, skyddet för denna typ av uppgifter behöver förstärkas, såsom t.ex. genom en straffrättslig reglering. Om vi kommer fram till att det finns behov av att stärka skyddet för upp- gifter som hanteras inom ramen för sådana internationella sam- arbeten ska vi enligt direktiven även analysera hur ett sådant för- stärkt skydd förhåller sig till den grundlagsskyddade yttrande- och informationsfriheten samt . I direktiven anges också att vi ska analysera och ta ställning till om det är nödvändigt att göra ändringar i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrande- frihetsgrundlagen (YGL). Där vi bedömer att lagstiftningsåtgärder är nödvändiga ska vi lägga fram fullständiga författningsförslag. Som angetts i avsnitt 3.2.3 finns inte någon legaldefinition på vad som avses med internationella samarbeten för fred och säkerhet. Vad som faller inom området måste avgöras från fall till fall mot bakgrund av syftet med samarbetet. För att ska anses delta i samarbetet måste detta grunda sig på ett beslut som fattats av , regeringen eller en myndighet med stöd av lag. I kapitel 6 har vi redogjort för det skydd som finns för uppgifter som hanteras inom ramen för sådana internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i. Vilka konsekvenser ett röjande skulle kunna få för , svenska intressen och det samarbete deltar i har redovisats i kapitel 4. Förevarande kapitel inne- håller vår bedömning av behovet av att stärka skyddet för sådana uppgifter och de förslag som det ställningstagandet leder till. Kapitlet inleds med en redogörelse för vår bedömning av om det straffrätts- liga skyddet för ovan nämnda uppgifter är ändamålsenligt. Därefter följer en redogörelse för grundläggande principer för kriminaliser- ing och vår bedömning av om en kriminalisering av spioneri- liknande gärningar, som tar sikte på känsliga uppgifter som hante- ras inom ramen för ett internationellt samarbete för fred och säker- het som deltar i, är befogat och om det i så fall kan anses för- enligt med informations- och yttrandefriheten i regeringsformen (RF) och . Slutligen lämnar vi förslag på hur skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella samarbeten för fred och säkerhet som deltar i kan för- stärkas. I samband härmed lämnar vi också förslag på sådana lag- stiftningsåtgärder som har ett nära samband med ett förstärkt skydd för uppgifter som hanteras inom ramen för sådana internationella samarbeten, t.ex. möjligheten att använda hemliga tvångsmedel. 12.2Det straffrättsliga skyddet är inte ändamålsenligt och ger inte heller ett tillräckligt skydd 12.2.1Den gällande straffrättsliga regleringen Som vi redogjort för i kapitel 6 finns det ett visst straffrättsligt skydd för känsliga uppgifter som har betydelse för det internatio- nella samarbetet för fred och säkerhet som deltar i. Om känsliga uppgifter som har betydelse för sådana samarbeten röjs kan gärningen i vissa fall omfattas av bestämmelserna i 19 kap. BrB om brott mot säkerhet. Av störst intresse här är kanske spioneribestämmelsen i 19 kap. 5 § (BrB). För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs att en obehörig hantering kan medföra men för säkerhet.