sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Detta innebär t.ex. att det bör finnas tid för att omvandla en för- skola som bedrivs på entreprenad till en eller enskild verksamhet. De föreslagna bestämmelserna samt de ikraftträdandebestämmelser som vi precis har redogjort för får vissa konsekvenser i fråga om andra förordningar. Vi redogör för dem i detta avsnitt. 16.2.1Pågående försöksverksamhet med fjärrundervisning behöver inte förlängas Utredningens bedömning: Det är inte nödvändigt att förlänga den försöksverksamhet som bedrivs med stöd av förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Det pågår en försöksverksamhet med fjärrundervis- ning utöver den som är tillåten enligt nuvarande reglering (se av- snitt 4.3.3). Försöksverksamheten sker med stöd av den tidsbegrän- sade förordningen om försöksverksamhet med fjärrundervisning, som upphör att gälla vid utgången av . Eftersom vi föreslår att de nya bestämmelserna om utökade möjligheter till fjärrunder- visning ska gälla behöver inte giltig- hetstiden för denna förordning förlängas. 16.2.2Försöksverksamheten med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun bör förlängas Utredningens bedömning: Försöksverksamheten med distans- undervisning i gymnasieskolan i kommun bör förlängas med och verksamheten bör därmed omfatta även utbild- ning som påbörjas senast . En ändring med denna innebörd bör göras i den tidsbegränsade förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun. Förordningens giltighetstid bör förlängas till och med . Den försöksverksamhet med distansundervisning som för när- varande pågår vid Korrespondensgymnasiet i kommun sker med stöd av den tidsbegränsade förordningen om försöksverksam- het med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun (se även avsnitt 4.5.1). Enligt förordningens nuvarande lydelse gäller den för utbildning som påbörjas senast . Eftersom vår föreslagna reglering av distansundervisning i skol- lagen först kan tillämpas på utbildning inom gymnasieskolan som påbörjas bör den nuvarande försöksverksam- heten förlängas och även omfatta utbildning som påbörjas senast . Som en konsekvens av detta bör även giltighetstiden för den tidsbegränsade förordningen förlängas med , dvs. till och med . Detta möjliggör att de elever som har påbörjat utbildningen enligt förordningens bestäm- melser också kan fullfölja sin utbildning enligt dessa. Förordningsändringarna bör träda i kraft . 16.2.3Förordningen om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun bör upphävas Utredningens bedömning: Förordningen (2003:255) om försöks- verksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i Emma- boda kommun bör upphävas. I vårt arbete har vi uppmärksammat förordningen om försöksverk- samhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun. Förordningen gäller för utbildning som påbörjas efter . Utbildningen får dock påbörjas senast . Förordningen är således inte längre aktuell och någon sådan distansundervisning som avses i förordningen bedrivs inte. Vi anser därmed att förordningen bör upphävas. 16.2.4Vissa följdjusteringar bör göras i förordningen om vuxenutbildning Utredningens bedömning: Vissa följdjusteringar bör göras i för- ordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Våra förslag till ändringar i skollagen innebär att vissa paragraf- hänvisningar behöver justeras i förordningen om vuxenutbildning. Även dessa följdjusteringar bör träda i kraft . 16.3Andra förslag på gång I detta avsnitt beskrivs andra förslag som på olika sätt är på gång samt hur de påverkar förslagen i detta betänkande. Vi beskriver först vad redan överlämnade propositioner får för konsekvenser för våra förslag. Därefter resonerar vi kring några överlämnade betän- kanden som ännu inte har lett till några konkreta förslag samt om ett par påbörjade utredningar. I våra förslag har vi i viss mån tagit hänsyn till de propositioner som vid detta betänkandes tryck har överlämnats till . Däribland återfinns propositionen om lovskola1, där våra författ- ningsförslag utgår från de förslag som ligger på bord. I andra fall har vi nämnt vilka förslag som är på gång, men inte an- 2016/17:156. passat författningsförslagen, bl.a. eftersom det handlar om hänvis- ningar till nu gällande lagstiftning. Det gäller propositioner om stadieindelad timplan2 och om ny kommunallag3. Om beslutar i enlighet med propositionen om stadie- indelad timplan kan formuleringarna i ett antal av våra föreslagna bestämmelser uppdateras. I stället för att hänvisa till olika årskurser inom de obligatoriska skolformerna kan hänvisningar göras till lågstadium, mellanstadium respektive högstadium. Förslaget om ny kommunallag innehåller inga förändringar i sak som får följder för oss. Beslutar i enlighet med proposi- tionen behöver enbart SFS-numret för lagen ändras i bestämmelsen där lokaliseringsprincipen behandlas i 23 kap. skollagen. Vid överlämnandet av detta betänkande bereds fortfarande försla- gen i (VFU) delbetänkande4 inom . Då någon lagrådsremiss eller proposition angående försla- gen ännu inte har lämnats har vi i betänkandets författningsförslag utgått från befintlig lagstiftning. Om regeringen skulle instämma i VFU:s förslag och dessa sedan godkänns av innebär det vissa konsekvenser för vårt förslag. Vi ska redogöra för några lag- tekniska konsekvenser av att olika förslag bifalles. VFU föreslår t.ex. att endast en juridisk person ska kunna få till- stånd att motta offentlig finansiering, dvs. inte en enskild fysisk person.5 Vidare begränsar förslaget från VFU till vilka uppgifter kan få överlämnas på entreprenad enligt 23 kap. skollagen: endast till sådana enskilda juridiska personer som har fått ett sådant tillstånd.6 Detta krav är dock inte tänkt att gälla enskilda fysiska personer till vilka uppgifter överlämnas på entreprenad, men en sådan kan dock inte få tillstånd att vara enskild huvudman. Kraven i VFU:s förslag innebär vidare att endast verksamhet som omfattas av krav på till- 2016/17:143. 5SOU 2016:78, s. 337 ff, s. 386 ff och förslag till ny 2 a kap. 1 § skollagen (s. 80). 6SOU 2016:78, s. 337 ff och förslag till nytt andra stycke i 23 kap. 1 § skollagen (s. 87). stånd att motta offentlig finansiering enligt bl.a. skollagen får bedri- vas i den juridiska personen.7 Detta skulle få konsekvenser för möjligheterna att överlämna uppgifter på entreprenad. Den konstruktion som VFU har valt i sin föreslagna ändring av 23 kap. skollagen kräver att t.ex. bussföretag som för en kommuns räkning utför skolskjuts inom på entreprenad ansöker om och får tillstånd av Skolinspektionen som mottagare av offentlig finansiering. Bussföretaget får då inte ha någon annan verksamhet inom samma juridiska person och om- fattas av förslagen om högsta tillåtna rörelseresultat, m.m. I skollagens bestämmelser om bidrag från hemkommunen till en- skilda huvudmän för elever som går i fristående gymnasieskola eller gymnasiesärskola föreslår utredningen också tillägg, som tydliggör att bidrag endast får lämnas till enskilda huvudmän som har tillstånd att motta offentlig finansiering.8 Sådana ändringar medför att mot- svarande bestämmelse i kapitlet om distansundervisning ska ändras på samma sätt. VFU föreslår också en annan formulering av bestämmelsen om vilka som ska godkännas som enskilda huvudmän (2 kap. 5 § andra stycket skollagen). Den tillhör de bestämmelser som vi anser ska undantas när distansundervisning används och i stället ersättas med särskilda bestämmelser på förordningsnivå. Utredningens förslag skulle innebära att vårt förslag i dessa delar behöver omformuleras (5 b kap. 4 § skolförordningen och 4 b kap. 4 § gymnasieförord- ningen). Dels ska hänvisningar göras till de föreslagna nya bestäm- melserna om förutsättningar för att godkännas9, dels ska det framgå att det enbart är en enskild juridisk person som får godkännas – inte enskild fysisk person. 7SOU 2016:78, s. 340 ff och förslag till ny 2 a kap. 2 § skollagen (s. 80 f). 8SOU 2016:78, förslag till nytt andra stycke i 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 och 35 §§ samt 19 kap. 45§ skollagen (s. 85 f). 9SOU 2016:78, förslag till nya 2 kap. 5 a och 5 b §§ skollagen (s. 78). Även vårt föreslagna undantag i 22 a kap. 2 § behöver ändras, då 2 kap. 5 a § av utredningen föreslås omnumreras till 6a § (s. 77). 16.3.3Förslag om ökad insyn i välfärden Andra förslag som också bereds i handlar om ökad insyn. Som vi har nämnt tidigare (avsnitt 9.9) har två statliga utredningar överlämnat betänkanden om ökad insyn i fristående skolor respektive i välfärden.10 Framför allt är den sist- nämnda av dessa intressant för oss. Enskilda huvudmän är, till skillnad från de kommunala huvud- männen, inte skyldiga att tillämpa offentlighetsprincipen. Det- samma gäller andra enskilda fysiska och juridiska personer som utför uppgifter på entreprenad. Utredningen om ökad insyn i välfärden föreslår att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar också ska gälla handlingar hos enskilda juridiska personer som bedri- ver offentligt finansierad verksamhet.11 Det gäller handlingar som hör just till den offentligt finansierade verksamheten och sådana juridiska personer ska vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen jämställas med myndigheter. En kategori av aktörer som enligt förslaget ska omfattas av dessa bestämmelser är enskilda juridiska personer som enligt avtal med kommun, enskild huvudman eller landsting utför upp- gifter enligt 23 kap. skollagen (entreprenad) med undantag av verksam- het som regleras i 25 kap. skollagen.12 Lydelsen fungerar inte tillsammans med våra förslag, eftersom vi föreslår att samtliga huvudmän inom skolväsendet ska kunna över- lämna uppgifter på entreprenad (se avsnitt 9.3). Om utredningens förslag blir verklighet ska även enskilda juridiska personer som ut- för uppgifter enligt avtal med staten omfattas. 10SOU 2015:82 och SOU 2016:62. 11SOU 2016:62, s. 145 ff och förslag till ny 2 kap. 3 a § offentlighets- och sekretesslagen, OSL (s. 19 f). 12SOU 2016:62, s. 171 och förslag till ny 2 kap. 3 a § första stycket punkt 2 offentlighets- och sekretesslagen, OSL (s. 20). har också överlämnat sitt betänkande till reger- ingen.13 Förslagen i betänkandet rör en lång rad områden inom gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan, men det är enbart på ett fåtal om- råden som de kan föranleda förändringar i våra förslag. föreslår att garanterad undervisningstid ska anges även för utbildning på introduktionsprogram i gymnasie- skolan.14 Det medför att det när distansundervisning används behövs ett undantag även från den bestämmelsen, precis som från befintliga bestämmelser om garanterad undervisningstid på nationella program. För att förbättra uppföljningen av undervisningstiden föreslås också ändringar i gymnasieförordningen. Huvudmannen ska, i stället för att redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid, följa upp och redovisa den faktiska undervisningstid som eleven har erbjudits.15 Därmed skulle inte undantag behöva göras vid distans- undervisning – den faktiska undervisningstiden kan ändå redovisas. Vidare föreslår utredningen en förändring i bestämmelsen om att en elev i gymnasieskolan16 ska delta i den verksamhet som an- ordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har gil- tigt skäl att utebli (15 kap. 16 § skollagen). Ändringen innebär att en elev i gymnasieskolan i stället ska närvara och utifrån sina förut- sättningar aktivt delta.17 Vi har i fråga om distansundervisning i de frivilliga skolformerna konstaterat att den nuvarande lydelsen bl.a. innebär att eleven ska vara närvarande vid de moment där lärare och elever inte är åtskilda (avsnitt 15.6.2). Om Gymnasieutred- ningens förslag genomförs bör det övervägas om närvarobegreppet kan tydliggöras genom uttalanden i förarbeten eller om bestämmel- sen på något sätt ska undantas vid distansundervisning. Slutligen föreslås att en sådan bedömning som ska göras av ny- anlända elevers kunskaper i de obligatoriska skolformerna också ska göras inom gymnasieskolans introduktionsprogram.18 Uppgifter som avser sådan bedömning inom bl.a. har vi föreslagit ska få 14SOU 2016:77, s. 750 f och förslag till ny lydelse av 17 kap. 6 § skollagen (s. 75). 15SOU 2016:77, s. 684 och förslag till ny lydelse av 4 kap. 22 § och ny 6 kap. 10 § gymnasie- förordningen (s. 103 och s. 107). 16Motsvarande förändring föreslås dock inte för gymnasiesärskolan (18 kap. 16 §). 17SOU 2016:77, s. 676 f och förslag till ny lydelse av 15 kap. 16 § skollagen (s. 69). 18SOU 2016:77, s. 761 ff och förslag till ny 17 kap. 14 a § skollagen (s. 77 f). överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entre- prenad (avsnitt 9.5.4). I likhet med detta bör även uppgifter som av- ser bedömning i gymnasieskolan få överlämnas om sådan bedömning blir obligatorisk. Ett par utredningar som pågår kan komma att ha betydelse för de förslag som vi har lämnat. Regeringen har gett en parlamentariskt sammansatt kommitté19 i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapaci- tet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Kommit- tén ska utifrån kommunernas varierande förutsättningar dels identi- fiera och analysera de utmaningar som väntas ha särskilt stor påverkan på deras förmåga att klara av sina uppgifter, dels analysera i vilken utsträckning som samverkan, kommunsamman- läggningar, förändrade uppgifter, en asymmetrisk ansvarsfördelning och andra tänkbara åtgärder kan bidra till att stärka deras förmåga att möta samhällsutvecklingen. Kommittén ska mot bakgrund av denna analys föreslå vilka åtgärder som bör vidtas och hur en genom- förandeprocess kan utformas. Kommittén ska bl.a., med beaktande av behovet av att kunna överblicka kommunens eller organisation, utreda möjligheterna att utvidga och förenkla möjlig- heterna till avtalssamverkan, utreda förutsättningarna att införa be- stämmelser om en generell rätt till avtalssamverkan respektive avtals- samverkan i ärenden som avser myndighetsutövning, och lämna nödvändiga författningsförslag. Den del av uppdraget som avser avtalssamverkan ska redovisas . Uppdraget ska i övrigt redovisas senast den 15 oktober 2019.20 Detta uppdrag hör ihop med de frågor som vi nu har utrett efter- som våra förslag också handlar om hur kommunerna ska kunna full- göra sina uppgifter. Förändringar som föreslås av kommittén kan t.ex. komma att minska behovet av att använda entreprenad enligt 23 kap. skollagen. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska undersöka be- hovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvud- sakligen när det gäller vuxenutbildning och särskild ut- bildning för vuxna. I uppdraget ingår bl.a. att utreda om det ska vara ett villkor för överlämnande av uppgifter inom dessa två skolformer på entreprenad till en enskild utbildningsanordnare, att anordnaren har betygsrätt för motsvarande utbildning. Detta uppdrag ska redo- visas senast den 31 augusti 2018.21 Skulle utredningen anse att ett sådant villkor ska införas behöver alltså 23 kap. 9 § skollagen i vårt författningsförslag begränsas för dessa två skolformer. Vi ska diskutera om vissa insatser för genomförande är nödvändiga för att förslagen ska få avsedda effekter och kunna införas smidigt. Vi resonerar därför om eventuella behov av statliga satsningar på kompetensutveckling och informationsinsatser i följande avsnitt. En första fråga är behovet av kompetensutveckling för lärare som ska undervisa vid fjärrundervisning eller distansundervisning. De erfarenheter vi har tagit del av vad gäller fjärrundervisning är att undervisningsformen ofta är mer krävande för läraren, åtminstone inledningsvis (se avsnitt 4.4). Vi föreslår inte någon ny satsning på kompetensutveckling för lärare, utan hänvisar i stället till den verksamhet som bedrivs och planeras av . På uppdrag av regeringen arbetar myndig- heten med nationella skolutvecklingsprogram som innebär olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor inom olika områden, däribland om it som pedagogiskt verk- tyg.22 har inom skolutvecklingsprogrammet Digitalisering beredskap för insats om fjärrundervisning i skolan, med målgruppen lärare och studiehandledare.23 Medel finns redan avsatta för Skolver- 22Dnr U2015/03844/S. 23Skolverket (2016), s. 13. De huvudmän och skolor som vill använda sig av fjärrundervisning kan således ta del av denna insats. När fjärrundervisning används träffar eleverna också en hand- ledare (se avsnitt 11.7.1). Det är arbetsgivarens ansvar att denne har kännedom om arbetet, t.ex. om värdegrund och läroplan, och om vilka befogenheter som handledarrollen innebär. Någon särskild utbildning eller fortbildning bedömer vi inte behövs för handledarna. Distansundervisning är något som mycket få aktörer, och där- med ett mindre antal lärare, kommer att använda sig av. Det är där- för inte aktuellt att anordna någon särskild kompetensutveckling för dem. Även dessa lärare kan förstås ha nytta av fort- bildning om fjärrundervisning. Ytterligare en anledning till att inte föreslå fler insatser för kom- petensutveckling är frivilligheten i att anordna fjärr- eller distans- undervisning. Den huvudman som vill utföra sådan undervisning ska se till att lärarna har den kompetens som krävs för att ge eleverna en utbildning av god kvalitet. Vi föreslår inte heller några tillägg i examensbeskrivningarna för olika lärarexamina (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]). Fjärr- och distansundervisning kommer att ske i begränsad omfatt- ning – åtminstone i närtid. Därför finns det inte anledning att ställa krav på att samtliga nya lärare ska ta del av sådant som är specifikt för dessa undervisningsformer. Däremot ingår det i samtliga lärar- examinas mål att studenten ska visa förmåga att säkert och kritiskt använda digitala verktyg i den pedagogiska verksamheten och att beakta betydelsen av olika mediers och digitala miljöers roll för denna (bilaga 2 till högskoleförordningen). Dessutom kan det för- stås förekomma att något universitet själv väljer att erbjuda någon kurs som är särskilt inriktad på fjärr- eller distansundervisning. För förslagen om samarbetsformer ser vi inte heller något behov av kompetensutvecklingsinsatser. Eftersom våra förslag om fjärrundervisning och distansundervisning i allt väsentligt innebär att det införs bestämmelser som huvudmän- nen själva avgör om de ska tillämpa är det inte aktuellt med några särskilda informationsinsatser till huvudmännen om dessa nya möj- Detta betänkande och den uppmärksamhet som regeringens arbete kan ge bör ses som tillräckligt. Inte heller våra bedömningar rörande upphandling kräver några särskilda informationsinsatser. Det måste nämligen förutsättas att varje huvudman som har att till- lämpa själv sätter sig in i regelverket och bedömer i vad mån t.ex. en entreprenad i det enskilda fallet ska genomföras som en upp- handling enligt eller inte. Angående våra förslag om samarbetsformer finns det starkare skäl att överväga olika informationsinsatser. Bland annat beror det på att det tycks oklart vad entreprenad innebär, eftersom många huvudmän har haft svårt att ställa tillräckligt tydliga och höga krav i avtalen med utförare (se avsnitt 5.9). De genomgångar vi har gjort i betänkandet bör kunna underlätta förståelsen för vad entreprenad betyder, exempelvis vad bibehållet huvudmannaskap innebär för huvudmannen som beställer entreprenaden. Vi har också övervägt om någon statlig myndighet bör få i upp- drag att ta fram någon slags vägledning för hur entreprenadavtal bör skrivas. Då detta är en fråga för huvudmännen anser vi dock att det är något som huvudmännens samarbetsorganisationer, framför allt Kommuner och Landsting och Friskolornas riksför- bund, bör ansvara för snarare än staten. Naturligtvis har dock både och Skolinspektionen en viktig roll för att såväl infor- mera som ge råd vid ett sådant arbete. Utredningens bedömning: De föreslagna förändringarna bör följas upp. Reformen om fjärrundervisning bör följas upp senast vid utgången av 2021. Reformen om distansundervisning bör följas upp senast vid utgången av 2025. Som vi har betonat i betänkandet utgår våra förslag när det gäller fjärrundervisning och distansundervisning från vad vi anser är rimligt att tillåta. Det kan därför finnas förutsätt- ningar att gå längre än vad som föreslås här. Exempelvis skulle den tekniska utvecklingen och elevernas digi- tala vanor kunna medföra att fjärrundervisning bör kunna användas i fler ämnen, i fler årskurser och i större andel av den totala undervis- Vi anser därför att förändringarna som föreslås bör följas upp , för att lagstiftaren på nytt ska kunna ta ställning till i vilken utsträckning det ska tillåtas. Eftersom de nya bestämmel- serna föreslås tillämpas kan en lämplig tidpunkt för uppföljning vara senast vid utgången av 2021. Även verksamheten med distansundervisning bör följas upp, inte minst med tanke på att den tidigare inte har varit reglerad. Bland an- nat bör utvärderas om villkoren för att en elev ska få ta del av distans- undervisning är för generösa eller för restriktiva, eller på en lagom nivå. Det bör också utvärderas om reformen ger utökade möjligheter till utbildning för elever med särskilda svårigheter. Eftersom detta regelverk föreslås tillämpas först från och med bör uppföljningen ske något senare, t.ex. senast vid utgången av 2025. 17 Konsekvenser av förslagen Utredningen ska redovisa olika konsekvenser av de förslag som lämnas. Detta gör vi i huvudsak här även om en del också återfinns i tidigare kapitel och delvis upprepas nedan. Vi inleder med en be- skrivning av vilka krav som ställs på redovisningen och kommer därefter in på ekonomiska konsekvenser och konsekvenser för bl.a. huvudmännen och eleverna. I detta avsnitt kommer vi att beskriva de krav som ställs på utred- ningens konsekvensbeskrivningar. Det handlar dels om krav enligt olika förordningar, dels om krav i utredningens direktiv. Utredningen ska redogöra för ekonomiska och praktiska konsekven- ser av förslagen (14–15 a §§ kommittéförordningen [1998:1474]). En utredning ska redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag och andra enskilda (14 §). Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska utredningen föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkan- det (15 §). Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges på ett sätt som motsvarar kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om kon- sekvensutredning vid regelgivning (15 a § kommittéförordningen). Enligt 6 § förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska en konsekvensutredning innehålla 1.en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, 2.en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kom- mer till stånd, 3.uppgifter om vilka som berörs av regleringen, 4.uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutande- rätt grundar sig på, 5.uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen, 6.en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen, och