sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — De har i viss utsträckning genomfört projekt som innebär ett ökat samarbete med andra huvudmän. Däremot har inga mer långtgående regionala samarbeten utvecklats. Huvud- männen har i några fall använt statsbidraget för att starta helt nya verksamheter där det tidigare saknats verksamhet för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Inom startades ett kommunikationsspår på en F-6-skola . Ett projekt som innefattade kartläggning av utbildningssituationen för barn och ungdomar med språkstörning i stad ledde till att en högstadieskola startade ett kommunikationsspår, se avsnitt 25.4 Huvudmännens utvärderingar av statsbidraget. Båda dessa satsningar har skett med handledning och stöd från SPSM. Huvudmännen har sökt och redovisat statsbidrag under de sex posterna i förordningen. Anpassning av lokaler har i flera fall redovisats under posten nya eller utvidgade undervisningsmiljöer. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Vid utredningens utvärdering av statsbidraget för visade sig detta bli missvisande eftersom antalet nya verksamheter kunde uppfattas som större än det var. Av den anledningen ändrade utredningen i ansöknings- och redovisningsblanketterna för stats- bidrag 2015 så att utvidgade undervisningsmiljöer kopplades ihop med posten anpassning av undervisningsmiljön. På så sätt redovisas nya undervisningsmiljöer för sig, och rubriken har ändrats till ny verksamhet för att förtydliga vad utredningen avser. I den samlade utvärderingen av statsbidraget har utredningen sorterat om huvud- männens poster enligt följande uppställning för att få alla anpass- ningar under en post och synliggöra antalet nya verksamheter: •kompetenshöjande åtgärder för lärare •anpassning eller utvidgning av undervisningsmiljön Utredningen har i sin analys ibland även behövt sortera om kost- naderna som huvudmännen redovisar mellan olika poster. Till exempel kan trådlösa hörsystem i några fall ha redovisats inom kostnader för införskaffande av lärverktyg medan de flesta andra huvudmän och utredningen snarare ser det som en anpassning av undervisningsmiljön. Eftersom utredningen har sett variationer i huvudmännens tolkningar av posterna och gjort vissa omsorteringar redovisas kostnaderna för respektive post inte noggrannare än avrundat till hela 10 000-tal kronor i tabell 25.8. Projektens kostnader har till stor del betalats av statsbidraget, men huvud- männen har stått för viss medfinansiering. I tabell 25.8 redovisas hela kostnaden, vilket förklarar varför beloppet i tabellen kan överstiga beloppet för statsbidraget. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.8 Hur projektkostnaderna har fördelats på olika poster Antal projekt och kostnader per post (pga avrundning blir totalkostnaden inte exakt samma som summan av delbeloppen) 2013 (tkr) 2014 (tkr) 2015 (tkr) * Ny verksamhet innebär ofta ytterligare belopp bokfört inom posterna personalförstärkning och kompetenshöjande åtgärder för lärare. Tabellen visar att en stor del av projektens kostnader handlar om personalförstärkning och anpassning eller utvidgning av under- visningsmiljön. Den post som förekommer i flest projekt är kompetenshöjande åtgärder för lärare, som kostnadsmässigt ligger på ungefär samma nivå som införskaffande av lärverktyg. Lägst kostnader redovisas för posterna ny verksamhet, andra utvecklings- insatser och övrigt. Posten övrigt togs bort inför ansökan om stats- bidrag 2015, men hade innefattat projektens kostnader för till exempel framställning av informationsmaterial, elevresor, upphandlings- och revisorskostnader. särredovisade flera projekt ändå sina revisorskostnader. Kostnadernas fördelning på olika typer av aktiviteter inom varje post redovisas i avsnitt 25.4 nedan. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder förbrukades ungefär 12,8 av statsbidragets . förbrukades ungefär 26,2 respektive 26,3 av . Resten av kostnaderna som redovisas i tabell 25.8 ovan täcktes av medfinansiering. Det innebär att () av stats- bidraget inte utnyttjades. När huvudmännen beskriver anledningen till att de inte har kunnat utnyttja bidraget enligt plan handlar det ofta om att det inte har funnits personer med lämplig kompetens att anställa eller att en utbildning inte har startat. Att bidraget är ettårigt och följer kalenderår, inte läsår, gör det också svårare för dem att utnyttja hela bidraget. Något färre än hälften av de genomförda projekten hade med- finansiering av huvudmännen. Den medfinansiering som redo- visades inom projektens kostnader uppgick till sammanlagt för de tre åren. I redovisningarna nämns dessutom separata insatser som huvudmännen finansierat till en sammanlagd kostnad av . 25.4Huvudmännens utvärderingar av statsbidraget Syftet med statsbidraget har varit att öka elevernas måluppfyllelse och ge dem större valfrihet. I ansökningarna om statsbidrag har huvudmännen satt upp process- eller resultatinriktade mål för sina projekt. I redovisningarna skulle insatsernas effekter utvärderas mot de egna målen och elevernas eventuellt ökade måluppfyllelse eller ökade valfrihet skulle bedömas. Huvudmännens redovisningar skiljer sig i djup och koppling till de uppsatta målen. De enklaste är generellt hållna uppräkningar av insatserna med ganska korta pedagogiska diskussioner eller resone- mang om tänkt effektkedja. De mest avancerade redovisningarna är separata utvärderingsrapporter som har presenterats inom huvud- männens skolorganisation. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Genomgående anser huvudmännen att den ökade valfriheten har infriats i de projekt som syftar till att tillgodose elevernas behov av anpassningar i en skola som ligger nära hemmet. Elevernas ökade måluppfyllelse har varit svårare att utvärdera, bland annat på grund av den korta projekttiden . I utvärderingarna återkommer pedagogiska och verksamhetsnära resonemang som bygger på att rätt anpassningar kan väntas öka elevernas måluppfyllelse. Det finns exempel på hur huvudmännen har uppskattat elevernas ökade måluppfyllelse med hjälp av elevernas betyg eller bedömningar av deras språkliga förmåga. Innan huvudmännens utvärderingar beskrivs närmare ges några exempel på hur de har arbetat med att följa upp elevernas måluppfyllelse. Uppföljning av elevernas måluppfyllelse Uppföljningen av måluppfyllelsen hos elever med dövhet, hörsel- nedsättning eller grav språkstörning har ofta varit en del av skolornas rutiner. På till exempel i träffades rektorn och arbetslaget och diskuterade anpassningar för alla elever, även den elev med CI som det beviljade statsbidraget kopplades till. Frågor som diskuterades var: Hur går det i förhållande till kunskapskraven? Vilka anpass- ningar görs och behövs ytterligare? Hur fungerar hörtekniken? Är det något vi måste utveckla eller uppdatera oss om? Rektorn hade också en dialog med hörselenheten i och CI-teamet i , som träffade eleven varje termin för att bedöma kunskaps- utvecklingen. Uppföljningen av elevernas måluppfyllelse är ett långsiktigt och formativt arbete. Statsbidraget är mer kortsiktigt och har delats ut långa projekt. Under ett projektår är det tveksamt om en eventuell ökning av måluppfyllelsen kan mätas kvantitativt, och det är inget utredningen har uppmanat till. Det finns ändå flera projekt som har försökt uppskatta projektens framgång med hjälp av de mått som har funnits att tillgå. har effekter synts i att elevernas andel godkända betyg eller meritvärde har ökat. Andra gånger har elever lyckats få godkänt på nationella prov i svenska, engelska och matematik, vilket har tolkats som gott resultat för projekten. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Kommunikationsskolan i kommun har använt stats- bidrag för att bland annat köpa in material och tester för att följa upp elevernas läs- och språkutveckling. Skolans elever med grav språkstörning och svagast läsinlärning har identifierats och fått träna avkodning med materialet. Elevernas avkodning och grammatiska kunskap ökade tydligt. Även de äldsta eleverna har blivit hjälpta. Rektor drog slutsatsen att det aldrig tycks vara för sent med strukturerad läsinlärning. På Kommunikationsskolan ville man också kunna dokumentera och följa elevernas språkutveckling på ett bättre sätt. Ett nytt standardiserat språktest har därför köpts in och använts av logopederna. Testet har lett till att logoped- gruppen har samtalat mer kring testning och validerat sina rutiner vid språkbedömning. Några projekt har använt lokala tester för att följa elevernas utveckling. I , till exempel, har en elev med hörsel- nedsättning nått kommunens särskilda läsgaranti för årskurs 1 efter anpassningar av ljudmiljön. I redovisningen beskrevs elevens utveckling också mer kvalitativt i termer av att eleven deltog i grupp- diskussioner, var aktiv i övningar, kunde uppfatta de flesta språk- ljuden och även uttala dem. Eleven blev även mer uthållig i arbetet och var inte utanför i gruppen. Sådana kvalitativa beskrivningar av enskilda elevers utveckling är inget direkt mått på måluppfyllelse, men fyller en viktig formativ funktion i arbetet med eleven. Om eleven har en långsam utveck- ling och ligger långt ifrån att nå kraven för godtagbara kunskaper i årskurs 3 kan små dokumenterade framsteg ge en fingervisning om vad som fungerar bra i undervisningen. Till exempel var det flera kommuner som införskaffade och testade lärplattor och appar för elever med grav språkstörning som gick i reguljär klass. I en kommun var det en klasslärare, en speciallärare och en special- pedagog som tillsammans hjälpte en elev att arbeta med sin lärplatta. De dokumenterade varje framsteg. Elevens positiva utveckling beskrevs kvalitativt, bokstav för bokstav och talområde för tal- område, i utvärderingen. Dessutom beskrevs andra effekter, såsom ett stärkt självförtroende när eleven hade kunnat hjälpa klass- kompisar med matteappar. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder 25.4.1Personalförstärkning – centralt i kommunerna och på enskilda skolor Personalförstärkning har varit en av de två största posterna i stats- bidraget. Allt som allt 90 projekt av de 199 genomförda inbegriper personalförstärkning till en sammanlagd kostnad av , se tabell 25.9. Tabell 25.9 Genomförd personalförstärkning Antal projekt per personalgrupp förstärkning (tkr) Övrig personal/vikarie Personalförstärkningen har oftast handlat om anställning av en lärare (36 projekt) en projektledare eller arbetstid för en skolledare (39 projekt), en specialpedagog med inriktning mot dövhet och hörsel (26 projekt), eller en specialpedagog med inriktning mot tal och språk eller grav språkstörning (27 projekt4). Projektledare och specialpedagoger har ofta arbetat med kart- läggning och arbete med kommunens målsättning för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Special- pedagogerna har, liksom en hel del logopeder (22 projekt) arbetat med individintegrerade elever genom ambulerande uppdrag eller 4 Notera att statsbidraget för inte var inriktat mot den huvudsakliga delen av målgruppen elever med grav språkstörning. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder genom tjänster på enskilda skolor. Andra tjänster som har för- stärkts med statsbidraget är assistenter, teknisk personal, tecken- kommunikatörer, övrig elevvårdspersonal och vikarier för lärare på fortbildning. I huvudmännens utvärderingar av personalförstärkningen förs resonemang om kortsiktiga effekter, såsom bättre dokumentation av åtgärder och ett utvecklat stöd för målgruppen, lärarna eller föräldrarna. På lång sikt är förhoppningen att elevernas mål- uppfyllelse ska öka, och i några fall även att eleverna ska få en framtid med teckenspråket. Nedan beskrivs huvudmännens slut- satser från några av dessa projekt. Kartläggning och planering av kommunens kommunikativa miljöer Ett tidigt steg i flera projekt är att kartlägga hur anpassade och tillgängliga skolornas kommunikativa miljöer är för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. I några fall har kartläggningen lett till en plan för hur kommunen ska ta ett helhetsgrepp och organisera om sitt arbete med dessa elevgrupper. I vissa fall har planeringen kommit långt, men det finns ändå hinder för att genomföra planerna. I andra fall går genomförandet längre än vad som var planerat. Ett exempel på en planering som ännu inte har tagits i bruk finns i kommun. Projekt: Tillgänglig undervisning I användes statsbidrag till att planera ett kommungemensamt utvecklingsarbete kring skolornas kommunikativa miljö för elever med grav språkstörning. Syftet var att planera hur alla kommunens skolor skulle kunna ta emot elever med grav språkstörning. Planeringen startade i en överblick över den verksamhet som finns i för elever med grav språkstörning: kommunikationsklasser och Språksmedjan. Kommunikationsklasserna har ett litet sammanhang, hög personal- täthet, specifik kompetens och långtgående anpassningar efter elevernas behov. I redovisningen nämns fördelar som trygghet och måluppfyllelse. Där nämns också risker som för låga förväntningar och begränsad utveckling av elevernas sociala kompetens. Slutsatsen är att det är viktigt att ha en tydlig plan för vilka elever som ska erbjudas plats i kommunikationsklasserna. går det inte att placera elever med stora behov i vanlig undervisning, om inte skolan har rustat för att kunna erbjuda lämpliga anpassningar och gott stöd. Språksmedjan är en modell för stödverksamhet som testas på en skola där 24 elever med språkstörning går. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder integrerade elever en plats för reträtt ifrån och förberedelser inför helklassundervisningen. Språksmedjan finansieras med SIS-medel5. Projektet om det kommungemensamma utvecklingsarbetet resulterade i en plan på att utöka satsningen på språksmedjor så att de skulle finnas på fyra pilotskolor i kommunen. skulle det finnas en språksmedja på varje skola i stad. Områdescheferna och fackliga företrädare beslutade dock att inte starta något kommungemensamt utvecklingsarbete, mycket beroende på att det redan pågår många projekt i skolorna. Något som ändå blev av är att elevhälsan i får utbildning av SPSM och att specialpedagogerna i elevhälsan sprider kunskap kring grav språkstörning i sina fokusgrupper. stad fick bidrag för att göra en liknande kartläggning. Där ledde kartläggningen till en ny verksamhet i form av ett kommunikationsspår på en 6–9-skola. Projekt: Språkspåret F-Gy, en väg till delaktighet Enligt stads ansökan till statsbidrag för har kommunen haft ett kommunikationsspår med ungefär 25 platser för elever med språkstörning i årskurs F–5. Eleverna är inkluderade i den vanliga verksamheten på Storängsskolan och får extra stöd av en logoped på av en heltidstjänst och av 2,5 tjänster lärare med kompetens inom språkstörning. Kommunen beviljades statsbidrag dels för att utveckla stödet för elever med språkstörning efter att de slutat på kommunikationsspåret årskurs 5 och dels för att kartlägga gruppen elever med språkstörning. Resultatet blev en gedigen rapport6 och framväxten av ett kommunik- ationsspår på en högstadieskola, Skiljeboskolan, under /16. Statsbidraget användes bland annat till att anställa en kommunikationsspårspedagog på heltid med uppdrag att följa upp och ge stöd åt de tre elever som lämnade kommunikationsspåret och började på sina hemskolor i årskurs 6. Eleverna fick hjälp med förförståelse och förstärkning i ämnena som lärarna på hemskolorna fick handledning av kommunikationsspårspedagogen. Eleverna nådde godkända resultat i samtliga delprov på nationella prov i svenska och engelska, och två blev godkända även i matematik. Skiljeboskolan var den av hemskolorna som visade extra stort intresse för att utveckla sin verksamhet för elever med grav språkstörning. Därför har tre av fyra nya elever som lämnat årskurs 5 i kommunikationsspåret sökt till den skolan och börjat årskurs 6 där . En pedagog från kommunikationsspåret följde barnen och började arbeta på Skiljeboskolan. 5Statsbidrag för särskilda insatser i skolan. 6Språkstörning i skolan – En kartläggning av utbildningssituationen för barn och ungdomar med språkstörning i stad. Dnr U2013:02/2014/20. Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Vad kostar individintegrering? Ett annat kartläggningsprojekt handlade om att hitta vägar att säkerställa stöd till elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning efter en omdiskuterad nedläggning av kommunens hörselspår. kommun, som det gäller, hade som mål- sättning att säkerställa en utbildning med hög kvalitet för eleverna i ordinarie skolverksamhet. Det bedömdes vara ekonomiskt stabilare än kommunens tidigare hörselspår. Kommunens projekt gick ut på att genomföra personal- förstärkning, kompetensutveckling och hörselanpassning på varje skola med elever som har dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Projektet skulle visa vilka insatser som var gynn- samma för eleverna och vad kommunens politiska inriktning kostade. Kommunen ansökte om ett statsbidrag på , varav 3 565 000 till personalförstärkning. Statsbidrag för personal- förstärkning beviljades inte, men kommunen fick till kompetensutveckling och ljudutjämningssystem. Redovisningen var gedigen, visade goda effekter av de insatser som gjordes och ligger till grund för kommunens planering av fortsatta insatser. Ambulerande specialpedagog eller logoped centralt i kommunen Ett flertal projekt har handlat om att förstärka den centrala elev- hälsan med ambulerande specialpedagoger med inriktning mot dövhet eller hörselnedsättning, logopeder eller specialpedagoger med inriktning mot språkstörning. Deras insatser anses i samtliga fall inneburit ett förbättrat stöd för målgruppen och lärarna, och på lite väntas en ökning av elevernas måluppfyllelse. Arbetsuppgifterna har huvudsakligen bestått av att inventera skolor i behov av handledning och stöd och ha kontinuerlig kontakt med elever, lärare, elevhälsa och skolledare. De har både deltagit i träffar i arbetslagen och arbetat med enskilda elever. Ett exempel på hur arbetet kan läggas upp hittar vi i kommun: Projekt: Fokus på grava språkstörningar och hörselnedsättningar I kommun har statsbidrag använts för att öka tjänste- graden för en logoped och en hörselpedagog i centrala barn- och elevhälsan. Tiden har använts till att göra grundlig kartläggning, Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder testning och uppföljning av kommunens elever med hörselnedsättning eller grav språkstörning. Den ökade medvetenhet om vilka dessa 38 elever är har resulterat i anpassning av lärmiljön, handledning och kompetensutveckling för lärarna och förebyggande arbete. Dessutom har samarbetet kring eleverna ökat, dels inom skolan och dels mellan skolan, och vårdnadshavarna. De ambulerande pedagogerna och logopederna har på många håll en nyckelroll i lärarnas kompetensutveckling kring hörselned- sättning, grav språkstörning, teknisk utrustning, alternativa verktyg och tecken som stöd. En positiv effekt av lärarnas ökade kompetens är att elever som behöver stöd snabbare fångas upp på skolorna så att de kan utredas av centrala elevhälsan. Arbetsuppgifter utöver vad som beskrivs i exemplet ovan kan vara att ansvara för en inspirations- och kunskapsbank i form av ett språkotek eller skoldatatek. Där kan det ingå att köpa in och upp- datera utrustning, till exempel lärplattor och ljudutjämningssystem, som lånas ut till skolor de har integrerade elever med hörselnedsättning eller grav språkstörning. De ambulerande pedagogerna och logopederna samverkar också med skolsköterskor, lärare, rektorer, förskolechefer kring övergång mellan förskola och skola och vid stadie- och skolbyten. De kan också vara kommunens kontakt med hörselvården för att säker- ställa att insatserna och anpassningarna är optimala. De tar emot alla dokument därifrån och ser till att skolhälsovården får kopia som läggs in i elevens skolhälsovårdsjournal. De medverkar också vid behov på elevhälsomöten på skolorna för att kunna diskutera de anpassningar som görs och vad mer som behövs. Specialpedagog eller logoped på skolan Några kommuner beskriver sina erfarenheter från projekt där en speciallärare eller specialpedagog med inriktning mot tal- och språk eller grav språkstörning har arbetat på en enskild skola med individintegrerade elever. I pedagogernas arbetsuppgifter har det bland annat ingått att ge stöd till eleverna enskilt och i grupp, göra pedagogiska utredningar, handleda och utbilda lärare och arbetslag, inrätta språkotek på skolan, leda kompetensutveckling och ha kontakt med elevernas föräldrar. Ett exempel på projekt som Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder inbegriper förstärkning med specialpedagog hittar vi på Brynässkolan i kommun. Projekt: Brynäs/Nynäs språkprojekt På Brynässkolan har specialpedagogen arbetat med 13 integrerade elever med grav språkstörning på av en heltidstjänst. En del av tiden lade på att vara i klassrummet och på att hjälpa klasslärare att planera så att eleverna i större utsträckning kunnat välja hur de ville arbeta på lektionerna. Enligt utvärderingen har elevernas språkliga förmåga utvecklats, vilket delvis beror på specialpedagogens insatser och de lärplattor och tillhörande läromedel som köpts in för statsbidraget. Föräldrar som har barn vid en närliggande språkförskola har gjort aktiva val för att deras barn ska gå på skolan där språkprojektet genomförs, och rektor skriver att projektet permanentas. Liknande projekt har genomförts med inriktning mot elever med hörselnedsättning. På Önnerödsskolan i kommun placer- ades till exempel en logoped i det arbetslag som hade elever med hörselnedsättning. Logopeden kunde ge återkoppling till lärarna om hur deras lektioner fungerade ur hörselperspektiv. En erfarenhet som lyfts fram i sammanhanget är att det har betydelse hur skolledningen organiserar årskurser och arbetslag kring elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språk- störning. Det är en viktig förutsättning för specialpedagogens arbete att det i organisationen och schemat finns goda möjligheter till samarbete, samplanering, flexibel gruppindelning och arbete med enskilda elever. Anpassningar av lokaler är tillsammans med personalförstärkning de största posterna i statsbidraget. Sammanlagt 100 projekt inbegriper anpassningar av lokaler till en sammanlagd kostnad av . Det handlar oftast om ljuddämpning (70 projekt) eller inköp av system för ljudutjämning eller ljud- förstärkning (53 projekt). Även trådlös hörteknik och fler- mikrofonsystem (20 projekt vardera) har köpts in, se tabell 25.10. SOU 2016:46 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder Tabell 25.10 Genomförd anpassning av lokaler Antal projekt per typ av lokalanpassning anpassningar (tkr) Ljudutjämn./-förstärkn. Specialpedagoger, intendenter och lokalansvariga har i flera kommuner samarbetat om anpassningen av klassrum och andra lokaler i skolor som har elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Syftet med anpassningarna har varit att göra skolvalet reellt även för elever med dessa funktionsnedsättningar. I huvudmännens utvärderingar av anpassningarna anges ofta effekter som bättre ljudmiljö och möjlighet till koncentration och arbetsro för alla elever. För elever med hörselnedsättning eller grav språkstörning handlar det dessutom om ökad delaktighet och ökad tillgänglighet till skolans lokaler. På förväntas elevernas måluppfyllelse öka och i flera fall finns tankar om att nya för- hållningssätt kring ljudmiljö ska växa fram i organisationen. Nedan beskrivs huvudmännens slutsatser från några av dessa projekt. Bättre ljudmiljö med ljuddämpning Akustiken ses i många projekt som det allra viktigaste för elever med dövhet eller hörselnedsättning. Viktigare än både hörsel- pedagogiken och de hörseltekniska hjälpmedlen. På en skola i ansågs ett projekt med inriktning på ljuddämpning ha bidragit till att två av skolans fyra elever med hörselnedsättning ökade sitt meritvärde. Skolan köpte även in skärmar som eleverna kunde välja att använda när de behövde det i undervisningen.