sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Om det finns särskilda skäl får en prövning ske trots att den förälder som först framställer ett yrkande som avses i första stycket inte har deltagit i något informationssamtal. Om första stycket hindrar en prövning, ska rätten avvisa talan om vård- nad, boende eller umgänge. I lagen (20xx:xxx) om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn finns bestämmelser om sådana samtal. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att domstolen i vissa fall inte får pröva en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Övervägandena finns i avsnitt 9.5.2, 9.5.3 och 9.5.8 – 9.5.11. Paragrafen tar sikte på fall där föräldrar inte är överens i fråga om vårdnad, boende eller umgänge. Av första stycket följer att domstolen bara får pröva ett sådant yrkande om den förälder som först framställer yrkandet har gett in ett giltigt intyg som visar att han eller hon innan yrkandet fram- ställdes har deltagit i ett informationssamtal. Ett sådant intyg är enligt 4 § andra stycket lagen om informationssamtal med föräldrar i konflikt om barn giltigt . Om en förälder inte har bifogat ett giltigt samtalsintyg ska tingsrätten med stöd av 42 kap. 3 § rätte- gångsbalken förelägga parten att komplettera ansökan, vid äventyr av avvisning. Paragrafen hindrar inte domstolens prövning om för- äldrarna är överens. Om en förälder visar att ett framställt yrkande är medgivet ska domstolen ta upp yrkandet till prövning. Om det finns både tvistiga och icke tvistiga yrkanden i ett mål hindrar paragrafen alltså bara prövningen av de förstnämnda. Domstolen får utgå från att ett yrkande är tvistigt om det framställs av en part. Samtalet måste normalt ha ägt rum innan en förälder inleder en tvist i domstol om vårdnad, boende eller umgänge. Om en förälder kompletterar med ett samtalsintyg som är daterat efter yrkandet framställdes finns inget som hindrar att föräldern framställer yrkan- det på nytt. I detta fall ska domstolen alltså inte avvisa yrkandet. Domstolen ska dock inte bevilja anstånd för att möjliggöra för föräld- rarna att delta i ett informationssamtal. Det förekommer situationer där parterna inledningsvis i processen har varit överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge, exem- pelvis vid gemensam ansökan om äktenskapsskillnad, men där de under handläggningen blivit oense i någon fråga. En förälder som vill få ett yrkande prövat i dessa fall kan begära ett samtal hos socialnämnden medan handläggningen i övrigt pågår i tingsrätten. Först när föräldrarna deltagit i ett informationssamtal och den för- älder som först framställer ett tvistigt yrkande har gett in ett giltigt samtalsintyg kan domstolen ta upp yrkandet till prövning. Det kan vara så att endast en förälder har deltagit i ett informa- tionssamtal. Om den föräldern därefter framställer ett tvistigt yrk- ande om vårdnad, boende eller umgänge kan den andra föräldern alltid framställa egna yrkanden i målet. Av andra stycket följer att domstolen om det finns särskilda skäl får pröva ett yrkande trots att den förälder som inleder en process och framställer ett yrkande inte har deltagit i något informations- samtal. Särskilda skäl kan föreligga i förhållande dels till själva saken, dels när det gäller en förälders praktiska möjligheter att delta i ett Exempel på den förstnämnda situationen är om det på det inledande stadiet klart framgår att det finns en risk för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. Särskilda skäl i förhållande till en förälders praktiska möjlig- heter att delta i ett informationssamtal tar sikte på om han eller hon inte utan väsentlig olägenhet kan delta i ett sådant samtal. Att en förälder är allvarligt sjuk är ett exempel på när det kan finnas särskilda skäl för en prövning i domstol utan föregående informationssamtal. Ett annat exempel är att en förälder bor utomlands. Domstolens prövning av om det finns särskilda skäl ska utgå från stämnings- ansökan utan att denna kommuniceras med den andra föräldern. Om tingsrätten anser att det finns särskilda skäl och påbörjar handlägg- ningen är den nya bestämmelsen överspelad oavsett hur målet ut- vecklas. I tredje stycket anges att om första stycket hindrar en prövning, ska rätten avvisa talan om vårdnad, boende eller umgänge. Om det finns både tvistiga och icke tvistiga frågor i målet ska endast de tvistiga delarna avvisas. Fjärde stycket innehåller en hänvisning till lagen om informa- tionssamtal med föräldrar i konflikt om barn. 17 § Frågor om vårdnad, boende eller umgänge tas upp av rätten i den ort där barnet har sin hemvist. Sådana frågor kan tas upp även i samband med äktenskapsmål. Om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd tas frågor som avses i första stycket också upp av rätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist. Om uppgifter om var barnet och båda parterna är folkbokförda är sekretessbelagda tas målet dessutom upp av . Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte om barnet eller en part har medgetts kvar- skrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Om det inte finns någon behörig domstol, tas frågorna upp av . Frågor om vårdnad som avses i 4, 5, 7–8 a och 10 §§ samt 10 b § andra stycket och 10 d § samt frågor om boende och umgänge handläggs i den ord- ning som är föreskriven för tvistemål. Frågan om fördelning av resekost- nader enligt 15 b § ska anses som en del av frågan om umgänge. Om barnet står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem och föräldrarna är överens i saken, får de väcka talan genom gemensam ansökan. Övriga frågor om vårdnad handläggs i den ordning som gäller för dom- stolsärenden. I mål om vårdnad och boende kan underhållsbidrag för barnet yrkas utan stämning. Paragrafen innehåller forumbestämmelser och allmänna bestämmel- ser om handläggningen av frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Andra stycket är nytt. Övervägandena finns i avsnitt 14.6.1. Stycket innehåller kompletterande bestämmelser om behörig dom- stol när det förekommer skyddade personuppgifter i målet. Av be- stämmelsen framgår att om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd tas frågor om vårdnad, boende eller umgänge också upp av rätten i den ort där någon av parterna har sin hemvist. Om uppgifter om var barnet och båda parterna är folkbokförda är sekre- tessbelagda tas målet dessutom upp av . Be- greppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad uppgift för vil- ken sekretess gäller i ett enskilt fall. Ett beslut om kvarskrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering. Av bestäm- melsen framgår dock att de kompletterande bestämmelserna inte ska tillämpas om barnet eller en part har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Vid fingerade person- uppgifter är den nya regleringen tillämplig när käranden väljer att ansöka under barnets verkliga identitet eftersom barnets uppgifter då är sekretessmarkerade i folkbokföringen. Bestämmelserna i andra stycket är fakultativa på så sätt att en part, trots att uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd, kan välja att lämna in en ansökan vid rätten i den ort där barnet har sin hemvist om parten känner till denna. Bestämmelsen i tredje stycket, dvs. att är reservforum, fanns tidigare i första stycket. Genom tillägget i fjärde stycket framgår att frågor om vårdnads- överflyttning till eller från en tillfällig vårdnadshavare ska handläggas som tvistemål. Övervägandena finns i avsnitt 13.8.8. Paragrafen har också ändrats språkligt. 17 a § Föräldrar kan enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) få hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. i den kommun där barnet är folkbokfört prövar om ett avtal mellan föräldrarna enligt 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket ska godkännas. Om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd har även social- nämnden i den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd behörighet att pröva om ett avtal som avses i andra stycket ska godkännas. Om uppgifter om var barnet och båda föräldrarna är folkbokförda är sekretessbelagda har socialnämnden i samtliga kommuner en sådan behörighet. Om personen har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) tillämpas andra stycket. Vid sin prövning av föräldrarnas avtal ska socialnämnden se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir tillräckligt utredda med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Trots sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) är en annan social- nämnd som har tillgång till uppgifter som kan vara av betydelse för frågans bedömning skyldig att lämna sådana uppgifter på begäran av den socialnämnd som ska pröva avtalet. beslut enligt andra stycket får inte överklagas. Paragrafen innehåller bestämmelser om förfarandet vid föräldrars avtal om vårdnad, boende och umgänge och vid socialnämndens pröv- ning av sådana avtal. Tredje och fjärde styckena är nya. Övervägandena finns i av- snitt 14.7. Genom de nya styckena införs kompletterande bestämmelser, för det fall ett barn har skyddade personuppgifter, om behörig av om ett avtal om vårdnad, boende och umgänge ska godkännas. Av tredje stycket framgår att om uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd har även social- nämnden i den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd behörighet att pröva om ett sådant avtal ska godkännas. Om upp- gifter om var barnet och båda föräldrarna är folkbokförda är sekre- tessbelagda har socialnämnden i samtliga kommuner en sådan be- hörighet. Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad upp- gift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Ett beslut om kvar- skrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering. Av fjärde stycket framgår dock att de kompletterande bestämmelserna inte ska tillämpas om barnet eller en förälder har medgetts kvar- skrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Bestämmel- serna i tredje stycket är fakultativa på så sätt att föräldrar, trots att uppgift om var barnet är folkbokfört är sekretessbelagd, kan välja att vända sig till barnets folkbokföringskommun för prövning av om ett avtal ska godkännas. Femte stycket har ändrats språkligt. Ändringen från upplysningar till uppgifter är en anpassning till den terminologi som normalt används vid sekretessbrytande bestämmelser. 18 a § Rätten får ge en medlare i uppdrag att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa. En medlare ska ha relevant utbildning och yrkeserfarenhet och vara lämplig för uppdraget. Rätten kan lämna närmare anvisningar till medlaren om hur uppdraget ska utföras. Medlaren ska inom den tid som rätten bestämmer lämna en redogör- else för de åtgärder som har vidtagits. Tiden får inte sättas längre än . Rätten får dock förlänga tiden, om det finns förutsättningar att nå en samförståndslösning. Medlaren har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget krävt. Rätten beslutar om ersättningen. Ersättningen betalas av allmänna medel. I paragrafen finns bestämmelser om medlare som utses i mål om vårdnad, boende och umgänge. I första stycket har ett tillägg gjorts om kompetens- och lämplig- hetskrav för medlare. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.1 och 10.7.2. För att utses till medlare krävs relevant utbildning och yrkes- erfarenhet och lämplighet för uppdraget. Generellt krävs någon form av utbildning i medling. Undantag från det kravet kan dock göras om personen har andra värdefulla meriter eller erfarenheter inom medling eller arbete med konfliktlösning. En medlare ska ha kun- skap om barn, t.ex. om barns behov och utvecklingsfaser och i hur man håller samtal med barn. Vidare krävs regelmässigt att en med- lare har god kunskap om den familjerättsliga lagstiftningen. En med- lare ska också ha erfarenhet av arbete som har anknytning till tvister eller oenighet mellan föräldrar i frågor som rör barn. En medlare bör t.ex. ha professionell erfarenhet av att ha talat med såväl barn som vuxna som befinner sig i en sådan situation. Yrken som socio- nom, familjerättssekreterare, beteendevetare, psykolog, advokat eller domare kan ge lämplig erfarenhet för medlare. Beroende på målets karaktär kan också andra yrkeserfarenheter vara värdefulla. hetskravet tar sikte på medlarens personliga egenskaper. Han eller hon ska ha förmåga att sätta barnets bästa främst. Medlaren bör vidare kunna hantera en känslig situation och kunna vinna förtroende hos föräldrarna och barnet. Det är medlaren som ska visa att han eller hon uppfyller kompe- tens- och lämplighetskraven. Normalt sett kan detta göras genom att han eller hon, till domstolen, lämnar in CV, utbildningsbevis och referenser från arbete eller uppdrag som medlare. Paragrafen har också ändrats språkligt. 19 § Rätten ska se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir till- räckligt utredda med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Innan rätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad, boende eller um- gänge ska socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. Har nämn- den tillgång till upplysningar som kan ha betydelse för frågans bedömning är nämnden skyldig att lämna sådana upplysningar till rätten. Om det behövs utredning utöver vad som sägs i andra stycket, får rätten ge ett uppdrag åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att utföra den. Rätten får ge riktlinjer för utredningen och ska bestämma inom vilken utredningen ska vara slutförd. Tiden får inte sättas . Om det finns särskilda skäl, får rätten förlänga . Rätten ska se till att utredningen bedrivs skyndsamt. Om det inte är olämpligt, ska den som utför utredningen höra barnet och redovisa barnets åsikter eller inställning för rätten samt lämna förslag till beslut. Trots sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) är en socialnämnd som har tillgång till uppgifter som kan ha betydelse för frågans bedömning eller utredningen skyldig att lämna sådana uppgifter på begäran av den socialnämnd som avses i andra och tredje styckena. Detsamma gäller när uppgifterna begärs av den som socialnämn- den utsett att utföra utredningen. Barnet får höras inför rätten, om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att höras. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser om rättens utredningsskyldig- het i frågor om vårdnad, boende och umgänge och om utredningar av socialnämnden i sådana frågor. Första stycket har ändrats språkligt. Någon ändrad innebörd av bestämmelsen är inte avsedd. Tredje stycket har kompletterats med en bestämmelse om att tiden, inom vilken en utredning ska vara slutförd, enligt huvudregeln ska bestämmas till som längst . Övervägandena finns i av- snitt 15.4.9. Det är domstolen som anger inom vilken tid utredningen ska redovisas. När domstolen anger tiden måste hänsyn tas till när beslutet kommer vara familjerätten tillhanda. Enligt huvudregeln får tiden bestämmas längst . Om det finns särskilda skäl får rätten förlänga tiden. Frågan om särskilda skäl ska bedömas utifrån barnets bästa. Exempel på särskilda skäl är om det pågår ett försöks- umgänge, t.ex. med umgängesstöd, och detta behöver pågå ytter- ligare . Ett annat exempel är om utredaren väntar på resultatet av en annan utredning, t.ex. en barnavårdsutredning enligt social- tjänstlagen (2001:453). Det kan också vara så att en förälder är misstänkt för brott mot barnet eller någon annan i familjen och det är av vikt att resultatet av en utredning inväntas. Särskilda skäl kan också finnas när det är fråga om komplicerade tvister med en stor informationsmängd. Allmänt hög arbetsbelastning utgör dock i regel inte särskilda skäl för att medge förlängning. Fjärde stycket handlar bl.a. om barnets delaktighet i en utredning om vårdnad, boende och umgänge och om redovisningen av barnets uppgifter för rätten. Bestämmelsen har anpassats till barnkonven- tionens artikel 12 enligt vilken barn har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Våra överväganden finns i av- snitt 11.8.2 och 11.8.5. Den nya bestämmelsen om att utredaren som utgångspunkt ska höra barnet, om det inte är olämpligt, markerar att barnet som regel ska ges möjligheten att uttrycka sina åsikter genom samtal med ut- redaren. Kravet på att utredaren ska försöka klarlägga barnets in- ställning har tagits bort. Ett tillägg har gjorts gällande redovisningen av barnets uppgifter för rätten. Av nuvarande reglering följer att utredaren ska redovisa barnets inställning för rätten. Ändringen inne- bär att utredaren ska redovisa barnets åsikter eller inställning för rätten. Genom ändringarna tydliggörs att det inte finns något krav på att barnet ska ange en viss inställning eller uppfattning i en fråga för att barnets åsikter ska beaktas och framgå av redovisningen till rätten. Liksom tidigare måste det i varje enskilt fall göras en bedömning av om det är olämpligt att tala med barnet. Utrymmet för att höra framför allt yngre barn blir dock större eftersom det inte längre finns något krav på att utredaren ska försöka klarlägga barnets in- Vid samtal med barnet måste utredaren uppträda med varsamhet och barnet ska inte pressas på synpunkter. Om utred- aren bedömer att det är olämpligt att redovisa barnets åsikter eller inställning bör detta och skälen för bedömningen framgå. Det kan t.ex. handla om att barnet inte vill att uppgifterna ska föras vidare eller om att det bedöms finnas en risk för barnet om åsikten av- slöjas. Om utredaren inte talat med barnet ska det framgå. Om det inte är olämpligt ska även skälen för att samtal inte har hållits anges. Att utredaren i första hand ska samtala med barnet innebär ingen begränsning av barnets rätt att komma till tals också på andra sätt. I de fall utredaren inte samtalat med barnet ska utredaren försöka klarlägga barnets åsikt eller inställning på annat sätt, vilket följer av vår föreslagna 2 b §. I ett sådant fall bör utredaren redovisa hur han eller hon uppfattat barnets åsikter genom andra uppgifter. Att utredaren, vid sitt förslag till beslut, ska tillmäta barnets åsikter eller inställning betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad följer av vår föreslagna lydelse av 2 a §. Den sekretessbrytande bestämmelsen mellan socialnämnder i femte stycket har utvidgats till att omfatta även upplysningar enligt andra stycket. Stycket har också ändrats språkligt. Ändringen från upplysningar till uppgifter är en anpassning till den terminologi som normalt används vid sekretessbrytande bestämmelser. Överväg- andena finns i avsnitt 15.5.6. Paragrafen har också ändrats språkligt. 20 § I mål eller ärenden om vårdnad, boende eller umgänge får rätten, om det behövs, besluta om boende eller umgänge för tiden till dess att frågan har avgjorts genom en dom eller ett beslut som har vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och avtalet har godkänts av social- nämnden. I fråga om vårdnad får ett sådant beslut meddelas endast om det finns särskilda skäl. Innan ett beslut enligt första stycket meddelas ska motparten få till- fälle att yttra sig i frågan. Rätten kan hämta in upplysningar från social- nämnden i frågan. lämnar upplysningar ska den, om det inte är olämpligt, höra föräldrarna och barnet. Har rätten meddelat ett beslut som ännu gäller när målet eller ärendet ska avgöras, ska rätten om- pröva beslutet. Trots sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) är en socialnämnd som har tillgång till uppgifter som kan ha betydelse för frågans bedömning skyldig att lämna sådana uppgifter på be- gäran av den socialnämnd som avses i andra stycket. Ett beslut enligt denna paragraf får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslutet får dock när som helst ändras av rätten. Paragrafen handlar om interimistiska beslut i mål eller ärenden om vårdnad, boende och umgänge. Första stycket har ändrats på så sätt att det krävs särskilda skäl för att meddela ett interimistiskt beslut i fråga om vårdnad. Över- vägandena finns i avsnitt 15.3.3. Genom ändringen markeras att det krävs starka skäl för att ett interimistiskt beslut ska meddelas i fråga om vårdnad. Ett sådant beslut ska meddelas endast i undantagsfall. Detta gäller särskilt vid upplösning av gemensam vårdnad. Frågan om det finns särskilda skäl ska bedömas utifrån barnets bästa. Exempel på särskilda skäl är om det finns uppgifter om våld eller andra övergrepp som inte kan lämnas utan avseende. Det kan också finnas andra situationer som innebär att ett interimistiskt beslut krävs för att barnet inte ska fara illa, exempelvis om det finns en risk för att barnet förs bort. Om- ständigheter som gör det omöjligt att gemensamt utöva vårdnaden, t.ex. att den ena föräldern vistas på okänd ort eller att en förälder har ett allvarligt missbruk, är ytterligare exempel på när det finns särskilda skäl. Att barnet inte kan få tillgång till vårdinsatser på grund av att en förälder motsätter sig sådana är en annan situation som kan innebära att ett interimistiskt beslut bör meddelas. I vissa fall kan även obstruktion från en förälder innebära att det finns särskilda skäl. Ett exempel på en sådan situation är om en förälder, utan någon närmare motivering, vägrar att skriva under viktiga hand- lingar. För att det ska finnas särskilda skäl krävs också att situa- tionen som behöver lösas brådskar. Andra stycket har anpassats till artikel 12 en- ligt vilken barn har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Övervägandena finns i avsnitt 11.8.2 och 11.8.5. lämnar upplysningar ska den, om det inte är olämpligt, höra föräldrarna och barnet. – från om det är lämpligt till om det inte är olämpligt – markerar att barnet som utgångspunkt ska ges möjligheten att uttrycka sina åsikter vid samtal med socialnämnden. Bedömningen av om det är olämpligt att höra barnet inom ramen för upplysningarna får göras i varje enskilt fall. Barnets ålder och mognad har betydelse, liksom barnets situation i övrigt. Barnet måste alltid kunna höras under lämpliga former. Tidsaspekten kan i vissa fall innebära att det är olämpligt att samtala med ett barn inom ramen för ett uppdrag att lämna snabbupplysningar. Om det inte är olämpligt ska barnets åsik- ter framgå av redovisningen till rätten. Om barnet inte kommer till tals genom ett direkt samtal ska barnets åsikter eller inställning så långt möjligt klarläggas på annat sätt. Att så är fallet följer av vår föreslagna bestämmelse i 2 b §. I tredje stycket, som är nytt, har en sekretessbrytande bestäm- melse införts för uppgifter mellan socialnämnder. Bestämmelsen innebär att en socialnämnd, som ska lämna upplysningar till dom- stolen inför ett interimistiskt beslut, kan ta del av uppgifter från en annan socialnämnd på samma sätt som nuvarande reglering möjlig- gör vid godkännande av avtal och vid utredningar om vårdnad, boende och umgänge. Bestämmelsen innebär att den s.k. socialtjänstsekre- tessen enligt 26 kap. 1 offentlighets- och sekretesslagen (2009:453), OSL, inte hindrar att uppgifter lämnas till en socialnämnd som be- gär uppgifter, se 10 kap. 28 § OSL. Däremot bryts inte den s.k. familjerådgivningssekretessen enligt 26 kap. 3 § OSL. Paragrafen har också ändrats språkligt. 20 a § I en fråga om vårdnad, boende eller umgänge har barnet rätt att ut- trycka sina åsikter eller sin inställning vid samtal med företrädare för social- nämnden utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Detsamma gäller för samtal med medlare vid medling enligt 18 a §. Paragrafen, som är ny, är en anpassning till artikel 12 enligt vilken barn har rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet.