sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — 2. avslöjar eller, i syfte att erhålla , använder uppgifter som har erhållits genom brottslig gärning från en datoriserad anordning eller system för handels-, industri- eller tjänsteföretag och som har samband med ett sådant företag, om uppgiften, för av- slöjandet eller användandet, inte var offentlig och om avslöjandet eller användningen skulle kunna innebära förlust eller nackdel döms till fängelse eller böter av kategori fyra. 2.Den som agerade i god tro om att avslöjandet var i allmänhetens intresse ska inte hållas straffrättsligt ansvarig. 3.– – –. I artikel 430 ges ett straffrättsligt skydd för hemliga uppgifter om militära anläggningar (fritt översatt nedan). Den som, utan tillstånd från behörig myndighet, undersöker, ritar av eller beskriver militära anläggningar, eller avslöjar sådana, döms till internering eller böter av kategori tre. Genom artikel 462 ges konfidentiell information inom ramen för statsapparaten (statshemligheter exkluderade) ett straffrättsligt skydd. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). En statsanställd som, utan tillstånd från behörig myndighet, kopierar eller extraherar hemliga dokument, eller offentliggör dess innehåll, döms till frihetsberövande eller böter av kategori två. I den tyska strafflagen (Strafgesetzbuch, StGB) finns bestämmelser om spioneri och annan olaglig underrättelseverksamhet i §§ 93–101a i ett kapitel som har titeln landsförräderi och äventyrande av den yttre säkerheten (Landesverrat und Gefährdung der äusseren Sicherheit). I § 353b StGB finns vidare bestämmelser om brott mot tystnadsplikt. I det följande redogör vi kortfattat för de bestäm- melser som här är av särskilt intresse. Det straffrättsliga ansvaret enligt ovan nämnda bestämmelser för olaglig befattning med uppgifter är begränsat till sådana uppgifter som utgör ”statshemligheter”. Begreppet statshemlighet är definierat i § 93 StGB som har följande lydelse (fritt översatt här). (1)Statshemligheter är fakta, föremål eller kunskap, som bara är till- gängliga för en begränsad personkrets och som måste hållas hemliga för främmande makt för att förhindra fara för allvarligt men för För- bundsrepubliken yttre säkerhet. (2)Fakta som innebär en kränkning av den oberoende och demokra- tiska konstitutionella ordningen, internationella avtal om vapen- kontroll eller avtalspartners bevarade hemligheter utgör inte statshemligheter. Med ”fakta” (Tatsachen) avses alla och rum bestämda, förflutna eller nutida, händelser eller tillstånd. Begreppet omfattar både yttre och inre tilldragelser, förlopp eller processer, t.ex. åsikter, avsikter, planer och en persons kännetecken eller egenskaper. Begreppet ”före- mål” (Gegenstände) avser alla typer av fysiska föremål, så länge de förkroppsligar ett innehåll som ska hållas hemligt (t.ex. avbildningar, modeller, skrift och tecken). Med ”kunskap” (Erkenntnisse) menas här tankeinnehåll eller intellektuell verksamhet, såsom vetenskapliga insikter, uppfinningar eller upptäckter, forskningsresultat samt poli- tiska, underrättelse- eller försvarsrelaterade analyser och prognoser. Tankeinnehållet behöver inte ha nedtecknats. Även uppgifter som härrör från öppna källor kan konstituera ”statshemligheter” (Mosaikgeheimnis). Uppgifterna måste emellertid vara korrekta och sanna för att de ska anses utgöra statshemligheter. Av ordalydelsen i § 93 framgår att fakta, föremål eller kunskap endast utgör statshemligheter om de vid ett röjande skulle innebära fara för ett allvarligt men för yttre säkerhet. Med ”yttre säkerhet” avses landets möjligheter och förmåga att försvara sig mot attacker, påtryckningar, störningar, avbrott och liknande dold påverkan, samt bibehålla sin position som en internationell maktfaktor relativt ohotad. Hemliga uppgifter som härrör från andra stater – inklusive allierade staters hemliga uppgifter – utgör därmed som huvudregel inte statshemligheter. En hemlig uppgift som härrör från en annan stat kan emellertid utgöra en tysk statshemlighet om den har anförtrotts ett tyskt organ. Så är i synnerhet fallet när tyska organ erhåller viss information av utländska organ inom ramen för militära- eller andra säkerhetssamarbeten. På samma sätt omfattar begreppet statshemligheter i § 93 StGB hemliga uppgifter inom ramen för Nato-samarbetet. Av bestämmelsens andra stycke framgår att lagstridiga hemliga fakta inte utgör statshemligheter. Landsförräderi (Landesverrat) Huvudbestämmelsen om röjande av statshemligheter (landsförräderi) finns i § 94 StGB. Bestämmelsen har följande lydelse (fritt översatt här). (1). Den som i fråga om en statshemlighet 1.avslöjar den för en främmande makt, eller företrädare för sådan makt, eller 2.på annat sätt gör den tillgänglig för någon obehörig eller offent- liggör den, för att skada eller gynna en främmande makt, och därigenom framkallar fara för allvarlig skada för yttre säkerhet, döms till fängelse . (2)I särskilt allvarliga fall döms till fängelse på livstid eller . Särskilt allvarliga fall föreligger vanligen, om gärningsmannen 1.har missbrukat en ansvarsfull ställning genom vilken det särskilt ålagts honom eller henne att skydda statshemligheter, eller 2.genom gärningen vållar särskilt allvarlig skada för Förbunds- republiken yttre säkerhet. Straffbestämmelsen omfattar röjande till främmande makt, eller annat tillgängliggörande för obehörig, av statshemligheter. Enligt första stycket 1 krävs inte att gärningsmannen åsyftat någon sär- skild effekt för eller mottagande stat, men väl enligt första stycket 2 (skada eller gynnande). I bägge fall krävs för straffansvar att röjandet eller tillgängliggörandet framkallar fara för allvarlig skada för yttre säkerhet. Detta innefattar ett krav på konkret fara. Konkret fara anses föreligga om uppkomsten av skada är så näraliggande att det närmast är tillfälligheter som avgör att den inte förverkligas. I bestämmelsens andra stycke finns en sär- skild bestämmelse för grova fall av landsförräderi. Som exempel på grovt brott nämns i bestämmelsen att gärningsmannen missbrukat en ansvarsfull ställning enligt vilken han eller hon var särskilt ålagd att skydda statshemligheter eller att särskilt allvarlig skada för säkerhet har vållats, dvs. Journalisters publicering av statshemligheter anses inte utgöra landsförräderi enligt § 94 StGB, eftersom journalister anses sakna uppsåt att med publiceringen gynna främmande makt eller skada . Inte heller den som i sådana situa- tioner som avses i första stycket 2 röjer en statshemlighet för an- svarigt organ, ansvarig parlamentsledamot eller advokat för avhjälp- ande gör sig skyldig till landsförräderi, eftersom dessa inte anses obehöriga att ta emot uppgiften. Röjande av statshemligheter () Även i andra situationer än de som regleras i § 94 kan ett röjande av statshemligheter leda till straffansvar. Enligt § 95 är det i vissa fall straffbart att röja statshemligheter som hållits hemliga av en myn- dighet eller på myndighetens befallning. För att straffansvar ska uppkomma enligt bestämmelsen krävs dock att röjandet framkallar fara för yttre säkerhet. Bestämmel- sen har följande lydelse (fritt översatt här). (1)Den som i fråga om en statshemlighet, som hållits hemlig av en myndighet eller på myndighetens befallning, gör den tillgänglig för någon obehörig eller offentliggör den, och därigenom framkallar fara för allvarlig skada för yttre säkerhet, döms till fängelse i lägst och högst om inte gär- ningen är straffbar enligt § 94. (2)Försök är straffbart. (3)I särskilt allvarliga fall döms till fängelse i minst ett och högst . § 94 (2) ska tillämpas. I likhet med vad som är fallet vid landsförräderi anses inte den som för avhjälpande röjer en statshemlighet för ansvarigt organ, ansva- rig parlamentsledamot eller advokat göra sig skyldig till brott enligt § 95 StGB, eftersom dessa inte anses obehöriga att ta emot uppgiften. Oaktsamt röjande av statshemligheter () Också i § 97 stadgas ansvar för röjande av statshemligheter som hållits hemliga av en myndighet eller på myndighetens befallning. Straffansvar enligt bestämmelsens uppkommer när någon röjer en statshemlighet som hållits hemlig av en myndighet eller på myndig- hetens befallning och därigenom genom oaktsamhet framkallar fara för allvarlig skada för yttre säker- het. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). (1)Den som gör en statshemlighet, som hållits hemlig av en myndig- het eller på myndighetens befallning, tillgänglig för någon obehörig eller offentliggör den, och därigenom genom oaktsamhet framkallar fara för allvarlig skada för yttre säker- het, döms till fängelse i högst eller böter. (2)Den som gör en statshemlighet, som hållits hemlig av en myndig- het eller på myndighetens befallning, och som han fått kännedom om på grund av sin befattning, sin ställning eller vid fullgörande av ett uppdrag, tillgänglig för någon obehörig, och därigenom genom oakt- samhet framkallar fara för allvarlig skada för yttre säkerhet, döms till fängelse i högst eller böter. (3)– – –. I likhet med vad som är fallet vid landsförräderi och röjande av statshemligheter anses inte den som för avhjälpande röjer en stats- hemlighet för ansvarigt organ, ansvarig parlamentsledamot eller advokat göra sig skyldig till brott enligt § 97, eftersom dessa inte anses obehöriga att ta emot uppgiften. Verksamhet som agent för en underrättelsetjänst (Geheimdienstliche Agententätigkeit) Huvudbestämmelsen om spioneri finns i § 99. Bestämmelsen straff- belägger den som i visst avseende bistår främmande underrättelse- tjänst och har följande lydelse (fritt översatt här). (1)Den som 1.för en främmande underrättelsetjänsts räkning deltar i underrättelse- verksamhet mot och som avser kommu- nikation om eller överlämnande av fakta, föremål eller kunskap, eller 2.ställer sig till främmande underrättelseverksamhets förfogande för sådan verksamhet, döms, om inte gärningen utgör brott enligt §§ 94, 96 (1), 97a eller 97b jämförd med § 94 eller § 96(1), till böter eller fängelse i högst . (2)I särskilt allvarliga fall döms till fängelse och högst . Ett särskilt allvarligt fall föreligger vanligen, om gärningsmannen med- delar eller överlämnar fakta, föremål eller kunskap som hållits hemlig av en myndighet eller på myndighetens befallning, och han 1.härigenom har missbrukat en ansvarsfull ställning av vilken det särskilt ålegat honom att skydda statshemligheter, 2.genom gärningen vållar allvarlig skada för yttre säkerhet. (3)– – –. Den gärning som omfattas av § 99 första stycket 1 avser verksam- het, vilket kräver aktiv handling av gärningsmannen. Den verksam- het som omfattas av bestämmelsen ska vara inriktad på att anskaffa eller meddela fakta, föremål eller kunskap. Ansvar kan därför aktua- liseras för varje åtgärd som visar en sådan handlingsinriktning, t.ex. efterforskning av platser där information finns eller av åtkomst- möjligheter såsom anskaffande av nycklar eller koder. Det är den verksamhet som går ut på hemligt anskaffande av information som är straffbar i sig, dvs. dolt inhämtande, meddelande eller överläm- nande av information. För straffansvar krävs däremot inte att verk- samheten hunnit få viss omfattning, om gärningsmannens avsikt är att den ska bestå någon tid. Detta innebär att en brottslig gärning kan begås redan under verksamhetens första dag. För straffansvar är det emellertid inte tillräckligt att en person, som i och för sig har kännedom om statshemligheter, upptar eller underhåller umgänge med personer som tillhör en främmande makts underrättelsetjänst. Vad som faller inom ramen för normalt umgänge människor emellan ska således inte leda till straffansvar enligt bestämmelsen. Bestämmelsen i första stycket 1 omfattar både de fall där gärnings- mannen har fått ett uppdrag från en främmande underrättelsetjänst och de fall där gärningsmannen erbjuder den främmande under- rättelsetjänsten att få tillgång till en statshemlighet som han eller hon redan har anskaffat. Bestämmelsen i första stycket 2 är av stämplingskaraktär. Den avser det fall att någon ställer sig till förfogande för landsförrädisk agentverksamhet, vilket i sammanhanget betyder utförande av så- dan gärning som avses i första stycket 1. bara om gärningsmannen avser att ställa sig till förfogande för verk- samhet som utgör brott i gärningsmannaskap. Åtagandet kan ske uttryckligen eller genom konkludent handlande. Det är alltså bara allvarligt menade åtaganden som omfattas av straffbestämmelsen. Bestämmelsen skyddar inte endast statshemligheter. Inte heller är skyddet begränsat till den tyska statens säkerhet i utrikes- och säkerhetspolitiska hänseenden. Bestämmelsen omfattar även vitt- omfattande allmänna intressen, t.ex. uppgifter som rör teknik, näringsliv eller vetenskap/forskning och annan information av underrättelsevärde. Vidare omfattas sådan olovlig underrättelse- verksamhet som bedrivs mot Nato och dess kontor av bestämmelsen, eftersom även sådana gärningar anses vara begångna mot Förbunds- republiken intressen. Även utländska Nato-trupper stationerade i skyddas mot olovlig underrättelseverksam- het genom bestämmelsen, under förutsättning att underrättelse- verksamheten bedrivs i . Därutöver skyddas även sådan olovlig underrättelseverksamhet som bedrivs mot EU:s gemen- samma utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s gemensamma säker- hets- och försvarspolitik i enlighet med Lissabon-fördraget genom § 99, eftersom verksamheten anses vara begången mot Förbunds- republiken intressen och, i vart fall i den del som verksam- heten bedrivits på tyskt område. Som exempel på det senare kan nämnas att das Oberlandesgericht i en dom dömde ett gift par av okänd identitet (förmodligen från ) enligt § 99 StGB, sedan dessa inhämtat dokument från det neder- ländska som också innehöll EU-dokument. Landsförrädisk förfalskning (Landesverräterische Fälschung) Falska och förvanskade uppgifter anses som vi tidigare nämnt inte utgöra statshemligheter. Den som sprider sådana falska eller för- vanskade påståenden och föremål kan därför inte hållas ansvarig enligt §§ 94, 95 och 97. I vissa situationer kan straffansvar emellertid uppkomma enligt § 100 a som har följande lydelse (här fritt översatt). (1) Den som avsiktligt gör falska eller förvanskade föremål, rapporter rörande sådana föremål eller falska påståenden om faktiska förhållanden, som om de var äkta eller sanna skulle vara av betydelse för Förbunds- republiken yttre säkerhet eller hennes relationer med främ- mande makt, tillgängliga för andra eller offentliggör dem för att vilse- leda främmande makt att tro att de är äkta, och därigenom framkallar fara för en allvarlig skada för yttre säkerhet eller hennes relationer till främmande makt, döms till fängelse till . (2)Den som producerar sådana föremål genom förfalskning eller för- vanskning eller anskaffar dem, i syfte att göra dem tillgängliga för någon annan eller offentliggör dem på det sätt som beskrivs ovan i stycke (1), för att vilseleda främmande makt att tro att de är äkta, och därigenom framkallar fara för en allvarlig skada för yttre säkerhet eller hennes relationer till främmande makt, ska ådömas samma straff. (3)Försök är straffbart. (4)I särskilt allvarliga fall döms till fängelse . Ett särskilt allvarligt fall föreligger vanligen, om gärningsmannen genom gärningen vållar en särskilt allvarlig skada för yttre säkerhet eller hennes relationer till främmande makt. Brott mot tystnadsplikt (Verletzung des Dienstgeheimnisses und einer besonderen Geheimhaltungspflicht) I § 353b straffas den som i strid med lag avslöjar hemliga uppgifter, som han eller hon har fått del av i sin egenskap som offentlig tjänsteman eller liknande befattning, och därigenom framkallar fara för viktiga allmänna intressen. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). (1)Den som i strid med lag avslöjar en hemlighet som anförtrotts honom eller han fått veta i sin ställning som 2.en person som anförtrotts vissa offentliga servicefunktioner; eller 3.en person som enligt lag utövar uppgifter eller befogenheter gentemot arbetstagarrepresentanter och därigenom framkallar fara för viktiga allmänna intressen, döms till fängelse i högst eller böter. Om gärningsmannen genom oakt- samhet framkallar fara för viktiga allmänna intressen, döms han till fängelse i högst eller böter. (2)Den som i annat fall än som nämnts i stycke (1) ovan i strid med lag gör föremål eller information 1.som han enligt beslut av ett lagstiftande organ i , en delstat eller ett av deras utskott är skyldig att hålla hemlig eller 2.som han enligt beslut av ett annat offentligt organ ålagts en straff- rättsligt sanktionerad skyldighet att hålla hemlig, tillgängliga för någon annan eller offentliggör dem och därigenom framkallar fara för viktiga allmänna intressen, döms till fängelse i högst eller böter. (3) Försök är straffbart. (3a) Den som hjälper någon som finns uppräknad i § 53 (1) första stycket 5 straffprocesslagen gör sig därigenom inte skyldig till brott under förutsättning att gärningen är begränsad till mottagande, be- arbetning eller publicering av hemligheten, föremålet eller meddelan- det som är föremål för ålagd tystnadsplikt. (4) – – –. Från bestämmelsens tillämpningsområde undantas sådant röjande av hemligheter som sker till någon som är uppräknad i § 53 (1) första stycket 5 straffprocesslagen, under förutsättning att gärningen är begränsad till mottagande, bearbetning eller publicering av hemlig- heten, föremålet eller meddelandet som är föremål för ålagd tyst- nadsplikt. De personer som anges i § 53 (1) första stycket 5 straff- processlagen är personer som yrkesmässigt deltar i beredning, produktion eller distribution av tryckt material, radiosändningar eller film för informations- och meningsutbyte eller tillhandahåller informations- och kommunikationstjänster. I finns den straffrättsliga lagstiftningen när det gäller spioneri och annan olaglig underrättelseverksamhet i the Security of Information Act, the Criminal Code och the National Defence Act. Lagstiftningen är delvis överlappande. Nedan redogörs kort- fattat för de bestämmelser som här är av särskilt intresse. Då använder sig av både civil och common law kompletteras dessa skrivna lagar i hög utsträckning genom domstolarnas praxis- bildning. Security of Information Act (SOIA) SOIA reglerar sådan informationshantering som kan vara skadlig för och dess intressen. Vad som på detta sätt skadar eller riskerar att skada och dess intressen definieras i artikel 3 i SOIA. Bestämmelsen har följande lydelse (här fritt översatt). En internationell jämförelse SOU 2017:70 3 (1) Vid tillämpningen av denna lag anses en person ha uppsåt att skada statens säkerhet eller intressen om han eller hon (g) försämrar eller hotar den militära kapaciteten hos kanadensiska styrkor eller delar av dessa; (h) stör design, utveckling eller produktion av vapen eller försvars- materiel för, eller som är avsedda för, de kanadensiska styrkorna, inklusive maskinvara, programvara eller system som ingår i eller har samband med ett sådant vapen eller försvarsmateriel; (i) försämrar eller hotar förmågan hos den kanadensiska regeringen i säkerhets- eller underrättelsefrågor; (m)i strid med fördrag till vilka är bundet utvecklar eller an- vänder något som är avsett för eller har förmågan att orsaka död eller allvarlig kroppsskada för ett stort antal personer med hjälp av (i)giftiga kemikalier, (ii)mikrobiellt eller annat biologiskt medel eller ett gift, inklusive sjukliga organismer, (iii)strålning eller radioaktivitet, eller (iv)explosion, eller (n)gör eller underlåter att göra något som syftar till att, eller utgör förberedelser för att vidta, sådan verksamhet som nämns i punkterna (a)till (m). Fokus i bestämmelsen ligger således på säkerhet. Ett röj- ande av uppgifter som i första hand skadar ett partnerland eller en organisation skulle dock kunna träffas av bestämmelsen i arti- kel 3(1)(i), om röjandet även skulle komma att påverka internationella relationer. Detta skulle kunna vara fallet om den kanadensiska regeringens möjligheter att genomföra diplomatiska eller konsulära förbindelser eller internationella förhandlingar hotades eller försämrades genom röjandet. Närmande av skyddsobjekt etc. (Approching a Prohibited Place etc.) Enligt artikel 6 straffas den som t.ex. närmar sig eller gör intrång i ett skyddsobjekt (a prohibited place) m.m. till förmån för en främmande makt eller en terroristorganisation. Vad som utgör ”a prohibited place” defineras i artikel 2, av vilken det bl.a. framgår att försvars- anläggningar utgör skyddsobjekt. Obehörig kommunikation () Enligt artikel 13 och 14 straffas den som utan behörigt tillstånd uppsåtligt röjer ”special operational information”. Bestämmelserna är tillämpliga på varje ”person permanently bound to secrecy”. Begreppet ”special operational information” defineras i artikel 8(1). Med begreppet avses uppgifter som den kanadensiska staten vidtar åtgärder för att skydda, t.ex. identiteten på hemliga källor, militära operationsplaner och metoder för underrättelseinhämtning. Av artikel 13 framgår uttryckligen att det för straffansvar saknar bety- delse om uppgiften är sann eller inte. Inte heller för ansvar enligt artikel 14 spelar det någon roll om uppgiften är sann. Straffet för brott enligt artikel 13 och 14 är fängelse i högst respektive fängelse i högst . Spioneribrott (Spying) I artikel 16, 17 och 18 kriminaliseras röjande av skyddad information (safeguarded information) till en främmande makt eller terrorist- organisation (artikel 16); röjande av ”special operational information” till en främmande makt eller terroristorganisation (artikel 17); och röjande av skyddad information (safeguarded information) till en främmande makt eller terroristorganisation av någon som blivit säkerhetsklassad (artikel 18). Med ”safeguarded information” avses sådana uppgifter som den kanadensiska staten, eller en av dess provinser, vidtar åtgärder för att skydda i artikel 16 och sådana uppgifter som den kanadensiska staten vidtar åtgärder för att skydda enligt artikel 18. För ansvar enligt bestämmelserna som har följande lydelse (här fritt översatta) saknar det betydelse om upp- gifterna är sanna eller inte. 16 (1) Den som utan behörighet röjer information, som den kanaden- siska regeringen eller en av dess provinser vidtagit åtgärder för att skydda, till främmande makt eller terroristorganisation gör sig skyldig till brott om (a) personen tror, eller borde ana att informationen utgör sådan information som den kanadensiska regeringen eller en av dess provinser vidtagit åtgärder för att skydda; och b) personen röjer informationen i syfte att stärka förmågan hos främmande makt eller terroristorganisation att skada kanadensiska intressen eller är oaktsam i detta avseende. (2)Den som uppsåtligen och utan behörighet röjer information, som den kanadensiska regeringen eller en av dess provinser vidtagit åtgär- der för att skydda, till främmande makt eller terroristorganisation gör sig skyldig till brott om (a)personen tror, eller borde ana att informationen utgör sådan information som den kanadensiska regeringen eller en av dess provinser vidtagit åtgärder för att skydda; och (b)kanadensiska intressen skadas härigenom. (3)Den som begår brott enligt punkten (1) eller (2) riskerar livstids fängelse. 17 (1) Den som uppsåtligen och utan behörighet röjer särskild operativ information (special operational information) till främmande makt eller en terroristorganisation gör sig skyldig till brott om personen tror, eller borde ana att informationen utgör särskild operativ information. (2) Den som begår brott enligt punkt (1) riskerar livstids fängelse. 18 (1) Den som säkerhetsklassats av den kanadensiska regeringen och som uppsåtligen och utan behörighet röjer eller går med på att röja information, som den kanadensiska regeringen vidtagit åtgärder för att skydda, till främmande makt eller terroristorganisation gör sig skyldig till brott. (2) Den som begår brott enligt punkt (1) riskerar fängelse i högst .