sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Andelen av arbetet som utförs av timavlönade var 2015 tre till fyra gånger högre bland vårdbiträden än bland undersköterskor. Högst andel bland undersköterskor fanns detta år i förortskom- muner, . För vårdbiträden var andelen tim- avlönade högst i glesbygdskommuner, . I samtliga kommungrupper160 har andelen av arbetet som utförts av anställda i de båda yrkeskategorierna av timavlönad personal ökat . Den kraftigaste ökningen har skett för vårdbiträden i glesbygdskommuner. (Se vidare bilaga 7). har frågan om rätt till heltid för undersköterskor uppmärksammats och många kommuner har fattat beslut om att ge alla denna möjlighet, som sysselsättningsgraden kan sättas ned efter den anställdas önskemål. Men dessa förändringar har inte genomförts i alla kommuner och det finns uppgifter som visar att privata utförare genomsnittligt har lägre sysselsättningsgrad bland undersköterskor än kommunerna.161 Ett sätt att beskriva utvecklingen är att räkna samman allt arbete som utförs, uttryckt som årsarbeten, och dela det med antalet anställda. Detta mått beskriver den genomsnittliga sysselsättningsgraden för alla undersköterskor i kommunernas vård och omsorg om äldre, oberoende av anställningstitel, anställnings- 160I analysen har följande kommungrupper använts: storstäder, förortskommuner till storstäder, större städer, glesbygdskommuner samt övriga kommuner. : , 2016. En rapport om anställnings- trygghet i privat och offentlig vård och omsorg 1987–2015. Den faktiska tjänstgöringsgraden inom vård och omsorg var 2015 , jämfört för privat utförd vård och omsorg. form och löneform. De uppgifter jag redovisar bygger på de upp- gifter jag tidigare redovisat i tabell 8.1 och tabell 8.3 över antal an- ställda och antal årsarbeten. De är hämtade från kommunernas lönestatistik respektive år. Mina beräkningar visar att den genomsnittliga sysselsättnings- graden för undersköterskor varit i stort sett oförändrad , . För de som har anställningstiteln undersköterska har den genomsnittliga sysselsättningsgraden ökat från till . För dem som har anställningstiteln vårdbiträde och övrig vård- och om- sorgspersonal har den genomsnittliga sysselsättningsgraden varit i stort sett oförändrad . Utvecklingen framgår av tabell 8.5. Kommuner och Landsting (SKL) har beskrivit utveck- lingen av sysselsättningsgraden i kommunerna och funnit att andelen som är anställda på heltid ökat från till . har andelen som faktiskt arbetar heltid ökat från till 64 procent.162 Dessa uppgifter avser all personal, vilket kan förklara skill- naderna mellan mina beräkningar och SKL:s. I de redovisade uppgifterna ingår inte privata utförare. En bear- betning av data från Arbetskraftsundersökningen () visar att andelen deltidsanställda i yrkesgrupperna undersköterskor och vårdbiträden minskat något bland kommunala 162 Kommuner och Landsting. Om fler jobbar mer. Heltidsfrågan i välfärden. : Kommuner och Landsting, 2015. utförare, som andelen ökat bland privata utförare. De senare låg 2013 högre än kommunala utförare. Andelen var för kommunalt anställda och för privata utförare. En betydande andel av dessa uppger att de skulle vilja arbeta heltid om de hade möjlighet till det. var denna andel bland kommunalt anställda undersköterskor och vårdbiträden och bland privata utförare.163 Den långa trenden är att sjuktalen minskade kraftigt från en topp 2003 till en botten 2010 för att därefter öka på nytt. Beräkningar för för kvinnor i vård- och omsorgsyrken visar att den ersatta sjukfrånvaron minskade , till 10 dagar.164 svarade perso- ner i vård- och omsorgsyrken165 för 90 000 sjukfall166, vilket är en femtedel av alla sjukfall i landet. De har 171 sjukfall per 1 000 anställda, jämfört med genomsnittet 103. Sjukfallen ökade från 2012 till 2014.167 Andelen sjukskrivna medarbetare (mellan ) av totala antalet medarbetare 2014 i landets äldreomsorg var något högre hos kommuner, , jämfört med privata utförare, 11,6 procent.168 Dessa stora sväng- ningar i sjuktalen påverkar självfallet i hög grad det faktiska antalet arbetade timmar för sysselsatta undersköterskor och även för andra yrkesgrupper inom vård och omsorg. Det förklaras åtminstone delvis också av bristande balans mellan personalens förutsättningar och de krav som arbetet ställer. Så mycket bättre? En jämförelse av anställningsvillkor och löner i privat och kommunalt driven äldreomsorg. : , 2014. Sjukskrivningar i olika yrken . Antal ersatta sjukskrivningsdagar per anställd 2002-2010. : , 2012. 165Här avses barnskötare, undersköterskor, vårdbiträden, personliga assistenter, skötare och vårdare. 166Med sjukfall avses en individ som är sjukskriven längre än och får sjukpenning från . Vård och omsorg har flest nya sjukfall i . Korta analyser 2015:1. : , 2015. Privat vårdfakta 2016. Fakta och statistik om den privat drivna vård- och omsorgsbranschen. : Vårdföretagarna, 2016. En nationell strategi för att uppnå balans mellan tillgång och efter- frågan på yrkesutbildad arbetskraft inom vård och omsorg om äldre personer behöver utformas så att den påverkar bl.a. de faktorer på tillgångs- och efterfrågesidan som jag beskrivit. Bättre arbetsvillkor och arbetsförhållanden För att fler personer ska välja att skaffa sig yrkesutbildning inom vård och omsorg behöver branschens attraktionskraft förbättras. Arbetsgivare behöver kunna rekrytera och behålla tillräckligt många personer med rätt kompetens. Det finns inga genvägar för att uppnå detta. God samhällsinformation, väl fungerande studie- och yrkesvägledning och utökad praktik inom området kan bidra. Men om inte arbetsvillkor och arbetsförhållanden förbättras kan inte en långsiktigt god kompetensförsörjning uppnås. De mest centrala förbättringsområdena är dessa: Normen bör vara att undersköterskor ges rätt till anställning på heltid tillsvidare. Nedsättning av sysselsättningsgraden efter önskemål över livscykeln bör kunna ges. bör begränsas kraftigt, liksom antalet timavlönade. Tryggare anställningsformer och ökad sysselsättningsgrad är bra såväl för personalen som för de äldre personerna. Arbetsmiljön för personalen behöver förbättras så att fler orkar och vill arbeta med högre sysselsättningsgrad, så att sjukfrån- varon minskar och att pensionsavgångarna senareläggs. Dessa frågor behandlas inom andra sammanhang och statliga åt- gärder vidtas för att stödja utvecklingen i denna riktning. Min bedömning är att åtgärder inom detta område bör ges högsta prioritet både för att öka attraktiviteten för verksamhets- området och för att öka arbetsutbudet och kvaliteten i tjänsterna. För att leda en personal- och kunskapsintensiv verksamhet är det nödvändigt att cheferna har rimliga arbetsvillkor. För när- varande har enhetscheferna ofta alltför många medarbetare för att kunna fullgöra sin ledningsuppgift på ett tillfredsställande sätt. Därför behöver antalet medarbetare per chef begränsas. Andelen män i personalen är låg och någon tydlig trend mot ökad andel kan inte skönjas. Detta förhållande är olyckligt från jämställdhetssynpunkt, men också i ett kompetensförsörjnings- perspektiv. Som jag beskrivit tidigare finns det bedömningar som visar att det finns en rekryteringspotential bland män på framtidens arbetsmarknad. Den ökning av män som genomgår vård- och omsorgsutbildning har emellertid inte ännu lett till någon tydlig ökning av männen inom vården och omsorgen. Alltför många söker sig till andra yrkesområden efter sådan ut- bildning. Undersköterskan behöver också få ett större handlingsutrymme i sitt arbete. Befogenheter och ansvar be- höver tydliggöras i ett nationellt regelverk. Undersköterskor bör tillsammans med andra yrkesgrupper delta i ständigt för- bättringsarbete för att verksamheten ska grundas i bästa till- gängliga kunskap. Viktiga inslag i detta arbete är att under- sköterskor ges handledning och får stöd i övrigt att reflektera över sitt yrkeshandlande. Flertalet undersköterskor värderar sitt arbete högt då det i hög grad är meningsfullt. Men för att för- bättra attraktiviteten i yrket behöver undersköterskor ges ett större mått av eget handlingsutrymme och eget ansvar, tillsam- mans med den äldre personen. De ovan nämnda förändringarna bedöms ge positiva effekter i flera avseenden: De skapar bättre förutsättningar för god personkontinuitet i verksamheten. Om färre personer jobbar mer minskar kost- nader som är knutna till personalomsättning. Arbetsutbudet bland befintlig personal ökar. Antalet arbetade timmar utförda av yrkesutbildad personal ökar, varigenom utbildningskostnader kan begränsas. Möjligheterna att rekrytera och behålla personal förbättras. Personalen ges bättre trygghet, säkerhet och trivsel i arbetet, vilket skapar goda förutsättningar för att kunna ge äldre personer god vård och omsorg. Staten har inom olika politikområden medel som påverkar förutsättningarna för kompetensförsörjningen. Min bedömning är att åtgärder bör vidtas inom främst följande områden. På nationell nivå behöver åtgärder vidtas för att öka tydligheten om vilken yrkeskompetens som krävs för att bli undersköterska inom vård och omsorg om äldre personer. Ökade möjligheter bör ges till specialistutbildning för under- sköterskor, på eftergymnasial nivå. Högre utbildningar behöver bättre förbereda studenter för ar- bete inom området genom att öka inslagen av gerontologi och geriatrik i utbildningarna. Dimensioneringen av vuxenutbildning i yrkesämnen inom vård och omsorg behöver utökas kraftigt och göras mer tillgänglig, samt en likvärdig validering etableras. Dimensioneringen av den högre utbildningen inom vård och omsorg behöver fortlöpande övervägas med stöd av regionala behovsanalyser och en utvecklad nationell samverkan och sam- ordning mellan berörda parter. Enhetscheferna inom kommunernas vård och omsorg om äldre personer bör få del av en nationell ledarskapsutbildning och ha färre medarbetare. En strävan bör vara att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för huvudmännen och privata utförare att klara sin kompetens- försörjning, med stöd av de reguljära åtgärdssystemen som staten förfogar över. Kortsiktiga satsningar bör så långt möjligt undvikas. Huvudansvaret för kompetensförsörjningen ligger hos huvudmän och privata utförare. Staten kan och ska bidra till att skapa bästa möjliga förutsättningar för dessa att klara sin uppgift. Längre fram lägger jag fram mina bedömningar och förslag när det gäller statens åtgärder. För att stimulera utvecklingen av och följa upp utvecklingen ifråga om arbetsvillkor och arbetsförhållanden föreslår jag att några indikatorer etableras och följs upp fortlöpande i den kvalitetsplan som jag lägger fram. Dessa bör vara följande. 1.Andel undersköterskor som har yrkesutbildning för sitt arbete. Här avses alla undersköterskor oberoende av anställningsform och sysselsättningsgrad. Med yrkesutbildning avses den nivå som rekommenderat i allmänna råd, 1 400 poäng i programgemensamma ämnen i gymnasieskolans vård- och om- sorgsprogram, samt kunskaper i svenska språket motsvarande godkänd kurs i det gymnasiegemensamma ämnet svenska eller svenska som andraspråk i vård- och omsorgsprogrammet eller annan motsvarande utbildning. Det totala antalet årsarbeten oberoende av vilken anställnings- form personalen har i förhållande till antalet personer som var anställda . Måttet beskriver den genom- snittliga sysselsättningsgraden. Det totala antalet visstidsanställda undersköterskor i förhållande till antalet anställda undersköterskor. Även här bör samtliga undersköterskor oberoende av anställ- ningsform och sysselsättningsgrad tas med. 5.Andelen män bland anställda inom samtliga yrkesgrupper. Här bör antalet män i förhållande till antalet kvinnor bland an- ställda, oberoende av anställningsform, för samtliga yrkes- grupper redovisas. 6.Andelen av personalen som har eftergymnasial utbildning. All personal, oberoende av anställningsform sätts i förhållande till andelen bland dessa som har eftergymnasial utbildning. Till eftergymnasial utbildning räknas vård- och omsorgsutbildning inom samt universitet och högskolor. 7.Antal medarbetare per enhetschef. Med medarbetare avses personal oberoende av yrke, anställ- ningsform eller sysselsättningsgrad. Med enhetschef avses en person som har ansvaret för verksamhet, personal och ekonomi vid en enhet. Jag återkommer till denna fråga längre fram. Mitt förslag: Regeringen föreslås tillsätta en utredning för att överväga att ge vuxna rätt till studier i yrkesämnen på gymnasial nivå, se över finansieringen av denna och kopplingen mellan arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder. Antalet personer som slutför studier till undersköterska behöver öka kraftigt, från cirka 4 2015 till en långsiktigt uthållig nivå på cirka 16 000 . Inom ramen för regeringens kunskapslyft utökas de kom- mande åren resurserna för vuxenutbildning kraftigt. Förutsatt att de beräknade medlen används optimalt bör den beräknade ökningen av vuxenutbildningsresurserna kunna motsvara för- väntad ökad efterfrågan på undersköterskor. Resurserna för studier i yrkesämnen inom den kommunala vuxenutbildningen bör dimensioneras så att även personer som har en gymnasieexamen ges möjlighet att studera yrkes- ämnen. Den nivå på resurserna för yrkeslärande inom vuxenutbildning som beräknats i budgetpropositionen måste bibehållas långsiktigt. Långsiktigt behövs en ny struktur för livslångt lärande och stöd i omställning för yrkesverksamma personer. En kompe- tensförsäkring bör kunna finansiera yrkeslärande för vuxna vid sådan omställning. Jag har beskrivit att ökad tillgång till undersköterskor måste ges hög prioritet och att rekryteringsbasen till yrket i huvudsak kommer att finnas bland vuxna män och kvinnor. Dessa har yrkes- erfarenhet och oftast gymnasial utbildning, men inte tillräckligt många har den yrkesutbildning som krävs för arbete inom vård och omsorg om äldre personer. Attraktiva och långsiktigt hållbara vägar in i yrket måste skapas och dimensioneras så att en växande efter- frågan på undersköterskor kan tillgodoses. har, enligt regeringens förslag (prop. 2016/17:1), beslutat att inom ramen för utöka statens bidrag till kommunerna för yrkesvux samt genomföra en satsning på utbild- ning av tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Om denna utökning av yrkesutbildningen kommer till stånd bör den , under gynnsamma omständig- heter, kunna motsvara den växande efterfrågan på undersköterskor. Jag anser emellertid också att en rätt till yrkesinriktad vuxenutbild- ning bör utredas. Långsiktigt bör en kompetensförsäkring införas för att underlätta omställning för yrkesverksamma. Det är ett kommunalt ansvar att erbjuda gymnasial vuxenutbild- ning som motsvarar medborgarnas behov och efterfrågan. Staten lämnar bidrag till kommunerna till olika utbildningsformer och ställer upp kriterier för att medlen ska utgå. Ansvar, skyldigheter och rättigheter Även om det är ett kommunalt ansvar att erbjuda vuxenutbildning så är det ingen skyldighet för kommunerna att erbjuda yrkes- inriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå.169 har på regeringens förslag (prop. 2016/17:5) beslutat att i skollagen (2010:800) införa en bestämmelse om att en vuxen person ska ges rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sär- skild behörighet till högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbild- 169 SOU 2015:97. ning, förutsatt att hen har allmän behörighet.170 En sådan bestäm- melse kan i vissa fall ge en person rätt till att studera yrkesämnen vid vuxenutbildning. Det kan t.ex. gälla då behörighets- krav till viss utbildning inom innefattar en kurs på gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Denna förändring trädde i kraft . Yrkesämnen inom t.ex. vård och omsorg kan studeras inom ramen för den kommunala vuxenutbildning som kommunerna själva finansierar, utan statsbidrag.171 Det finns stora variationer mellan kommunerna i detta avseende och i de fall det förekommer – omfattningen av sådana kurser. har i en undersökning som avser 2014 visat att efterfrågan på yrkeskurser är större än vad kommunerna kan tillgodose. Tre fjärdedelar av kommunerna uppger att de behövt använda sig av den urvalsregel som innebär att personer med kort tidigare utbildning och som har en svag ställ- ning på arbetsmarknaden ska prioriteras. Yrkesvux är en flexibel utbildningsform där vuxna elever kan stu- dera gymnasieskolans yrkesämnen. Kommunerna får statsbidrag för att bedriva sådan utbildning. Syftet med satsningen är dels att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning, dels att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Stats- bidraget fördelas av utifrån antal arbetslösa i respektive kommun och uppgår till per årsstudieplats. Följande villkor gäller för att statsbidrag ska lämnas: utbildning planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företag, organisationer eller andra sammanslutningar som är verksamma inom de branscher som utbildningen är avsedd för, kommunen kan visa på ett behov av utbildningen, 170Ds 2015:60: Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. 171Europeiska Socialfonden (ESF) delfinansierar viss yrkesutbildning i vissa kommuner i landet . Fonden bidrar även med projektmedel till utveck- lingsarbete som rör yrkesutbildning inom bl.a. vård och omsorg. kommunen erbjuder en möjlighet till strukturerad bedömning, värdering och dokumentation av en deltagares tidigare för- värvade kunskaper och kompetens, kommunen erbjuder studie- och yrkesvägledning, urvalsregeln i 3 § förordningen om statsbidrag till yrkesinriktad utbildning (2009:439) tillämpas på utbildningen, vilket innebär att företräde ska ges till den som har kort tidigare utbildning och en svag ställning på arbetsmarknaden. Personer som har svag ställning på arbetsmarknaden och kort tidi- gare utbildning ska alltså priorieras vid studier i yrkesämnen. De som har examinerats från ett gymnasialt program har däremot inte i alla kommuner möjlighet att studera yrkesämnen inom yrkesvux. gäller delvis nya villkor för statens bidrag. Statsbidrag lämnas till regionalt yrkesvux, orienteringskurser och kurser i svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik eller samhällskunskap under vissa villkor. I regionalt yrkesvux ska de samverkande kommunerna erbjuda kombinationer av nationella kurser som är relevanta för ett yrkesområde (sammanhållna yrkes- utbildningar).172 Lärlingsvux är yrkesutbildning som till genom- förs på en arbetsplats. Syftet är att ge eleven en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbetslivserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning på en arbetsplats få kunskaper inom yrkesområdet. Utbildningen ska planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företag, organisationer eller andra sammanslutningar som är verksamma inom de branscher som utbildningen är avsedd för. Den kan anordnas på deltid och kombi- neras med övrig utbildning inom vuxenutbildningens skolformer. Om antalet sökande till lärlingsvux överstiger tillgängliga platser ska företräde ges till personer med kort tidigare utbildning och 172 2016:937 Förordning om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. som vill fullfölja studier enligt en upprättad individuell plan, behö- ver utbildningen för att komplettera ett reducerat program eller annan behörighetskomplettering. Ytterligare en prioriteringsgrund är att personen behöver utbildningen för pågående yrkesverksam- het eller planerat yrkesval, även i detta fall förutsätts tidigare kort utbildning. Statsbidrag utgår med högst för en helårsplats. Bidrag utgår även för ersättning till arbetsplats, högst 40 000 per helårsplats, samt till handledare högst 3 500 per årsplats.173 Utbildningssatsning på tidsbegränsat anställda har, på regeringens förslag i budgetpropositionen 2016/17:1, beslutat anslå – 2020 till en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Satsningen ska ge möjlighet till kompetensutveckling och förbättrad kompetensförsörjning och stärka de tidsbegränsat anställdas långsiktiga anknytning till ar- betsmarknaden.174 Regeringen har genom ändring i förordningen (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb, med ikraftträdande , beslutat närmare om villkoren för denna utbildningssatsning. aviserade regeringen en satsning på traineejobb och ut- bildningskontrakt som vägar in på arbetsmarknaden för arbetslösa ungdomar mellan . beslöt att trainee även ska kunna ges till personer som är som varit ar- betslösa samt till nyanlända personer. Syftet med trai- neejobben är att minska arbetslösheten och underlätta generations- växling inom välfärden. Traineejobb innebär att en person arbetar hos en arbets- givare (utbildningskontrakt) och bedriver studier för 173Förordning (2010:2016) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna. 2016/17:1 Budgetpropositionen, utgiftsområde 16. yrket på gymnasial nivå på av heltid. Lön utgår enligt kollektivavtal. Inom välfärdsområdet kan traineejobb gälla under högst , om det behövs för att fullgöra studierna. För anställning av en person inom ett bristyrke får arbetsgivaren av lönekostnaderna, högst per arbetad dag, samt ett bidrag på per arbetad dag för handledning under det första traineeåret. Staten lämnar statsbidrag till kommunerna om per årsstudieplats, förutsatt att utbildningen ges till personer i ovan angivna åldrar, bedrivs som deltidsstudier och kombineras med ett traineejobb och syftar till att ge deltagaren kompetens för anställ- ning inom aktuellt yrkesområde. Traineejobben ger möjlighet att få del av yrkesämnen även om en person tidigare fullföljt ett gymnasieprogram. Eftersom alltför få elever väljer att studera vid gymnasieskolans yrkesprogram, bland annat vård- och omsorgsprogrammet, minskar rekryteringsbasen för utbildningar. Även sökande till som genomgått relevant yrkesprogram kan sakna behörighet till en viss yrkeshögskoleutbildning. Reger- ingen föreslår därför i prop. 2015/16:198 att det i lagen om yrkes- högskolan införs en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Förutbildning föreslås få anordnas om det finns brist på behö- riga sökande till en viss yrkeshögskoleutbildning, med en längd . Dimensionering av yrkesutbildning inom komvux Statsbidraget till yrkesvux har varierat mycket . fanns cirka 25 000 årsstudieplatser och drygt 19 000. Inom ramen för regeringens kunskapslyft har ökade resurser avsatts för åren , då antalet årsstudieplatser planeras bli 27 750. En effekt av statsbidraget till yrkesvux har varit att kommuner- nas egen finansiering minskat. Skälet till detta har varit ökade kost- nader för vuxenutbildning som den enskilde har rätt till, såsom svenska för invandrare och vuxenutbildning på grundläggande nivå.175 Regeringen har för perioden –2019 utlovat att staten kommer att ställa som villkor i förhållande till kommunerna för att få del av statsbidraget till yrkesvux, att de finansierar minst mot- svarande antal utbildningsplatser som de får statsbidrag för.176 Av årsstudieplatserna inom yrkesvux 2015 avsåg cirka 45 pro- cent kurser inom vård och omsorg.177 Förutsatt att andelen var ungefär densamma skulle cirka 8 500 årsstudieplatser ha avsett vård- och omsorgskurser. utgick statsbidrag till 1 670 årsstudieplatser inom lärlingsvux.178 Cirka hälften av dessa platser bedöms vara studier inom vård och omsorg. Trainee hade 2016 en volym om 3 550 års- studieplatser.179 Det är alltså en relativt stor omfattning av studier i yrkesämnen inom vård och omsorg med stöd av statliga bidrag till vuxenutbildning i olika former. Ett annat sätt att beskriva vuxenutbildningens omfattning är antalet personer som ett visst år slutför studier i programgemen- samma ämnen inom vård och omsorg om 1 400 poäng. var det drygt 4 500 personer som gjorde det. Medelåldern bland dessa var . har detta antal ökat med cirka 500 perso- ner. Ökningen är störst bland personer i åldrarna 21–. En väx- ande andel var utrikes födda.