sou · H5B394 · 2017-11-30 00:00:00 — Störst avvikelse från de officiella siffrorna finns för beskattningsåren 2013 samt 2015. visar informa- tionen som utredningen fått ta del av ett större belopp på skatte- tilläggen än vad som officiellt har redovisats (vs ). Det omvända gäller för (vs ). Beskattning- visar en mindre avvikelse både vad gäller antal beslut och summa belopp. Det finns flera orsaker till dessa skillnader. De offici- ella siffrorna visar hur läget är medan de uppgifter från som utredningen fått ta del av förändras kontinu- erligt på grund av nytillkomna beslut om skattetillägg, omprövningar och beslut av domstol. Siffrorna inkluderar nedsättning av skattetilläg- gen. Utgår vi från grundbesluten, dvs. räknar man upp alla nedsatta skattetillägg, får vi fram att den totala nedsättningen av skattetill- läggen var 2013, 2014 samt 2015. För skatteslaget inkomstskatt finns uppgifter även om hur många som skönsbeskattats samt fått beslut om skattetillägg härrörande från underskott. Skönsbeskattning kan aktualiseras när den som är skyl- dig att lämna deklaration inte har gjort det eller när denne visserligen har lämnat en deklaration men skatten eller underlaget för skatten inte kan beräknas tillförlitligt på grund av brister i eller bristfälligt underlag I tabell 6.5 återges dessa uppgifter. Av samtliga be- slut om skattetillägg utgör, i snitt –2015, av besluten skönsbeskattning. Beloppsmässigt utgör dessa cirka 25 pro- cent av det totala skattetilläggsbeloppet. Av beslutade skattetillägg för aktiebolag utgör dock skönsbeskattning som grund för beslutet en stor andel. För vad andelen av beslutade skatte- tillägg för aktiebolag på grund av skönsbeskattning . För beskattningsåren 2014 och 2015 var andelen cirka 59 respektive . Beslut om skattetillägg härrörande från underskott är relativt ovanligt. Nästintill samtliga beslutade skattetillägg vid underskott för beskattningsåren 2013 och 2014 härrör från juridiska personer. Endast 12 beslutade skattetillägg vid underskott beskatt- härrör från fysiska personer. Not: Uppgift för antal och belopp avseende underskott saknas . Både antalsmässigt och beloppsmässigt är det fysiska personer och aktiebolag som står för en övervägande majoritet av samtliga beslut. Detta framgår av tabell 6.6. Beloppsmässigt är mer än hälften av det totala skattetilläggsbeloppet hänförligt till aktiebolag 2013 och 2014. är mer än hälften av beloppet hänförligt till fysiska per- Övriga juridiska former, såsom oskiftade dödsbon, handels- bolag, utländska juridiska personer m.fl., utgör både sett till antalet och beloppsmässigt en försvinnande liten andel. Under beskatt- ningsåren 2013–2015 inkom cirka 7,5 miljoner inkomstdeklarationer för fysiska personer. Det är således en väldigt liten andel av dessa deklarationer som ger upphov till beslut om skattetillägg. Andelen deklarationer som ger upphov till skattetillägg för fysiska personer är genomsnittligen . Från aktiebolag inkom under samma beskattningsår i genomsnitt drygt 470 000 deklarationer. Detta ger en andel av deklarationer som ger upphov till skattetilläggs- beslut om i genomsnitt drygt . Av de fysiska personerna står kvinnorna i genomsnitt för av antalet beslutade skattetillägg. Avseende beslutade skattetilläggsbelopp står männen dock för i genomsnitt . Männen står således för den absoluta majoriteten av antalet skattetilläggbeslut och skattetilläggs- belopp. I tabell 6.7 anges fördelningsmått för skattetillägg för skatte- slaget inkomstskatt för beskattningsåren 2013–2015. Av tabellen framgår att fördelningen av skattetilläggen var relativt stabil beskattningsåren 2013–2015. Vad som framträder är att majori- teten av alla beslut om skattetillägg avser mycket små belopp. Endast ett fåtal beslut avser skattetilläggsbelopp om eller Beskattningsår 2014 kan följande utläsas av tabellen. I 5 pro- cent av skattetilläggsbesluten var skattetillägget högst . I av besluten var skattetillägget högst . Hälf- ten av alla skattetilläggsbelopp (medianen) var högst och i av besluten . Därefter blir bilden något annorlunda. I av samtliga skattetillägg var skatte- tillägget och i av besluten var skattetillägget . Annorlunda uttryck innebar detta att av skattetilläggsbesluten detta år har inne- burit skattetillägg på eller mer. Av grundmate- rialet framgår att endast en promille av skattetilläggsbesluten avsåg skattetillägg om eller mer. Det största enskilda skatte- tillägget var . I tabell 6.8 redovisas skattetilläggen uppdelat på storlek av närings- verksamhet.3 En redovisning av skattetilläggen uppdelat på storleksnivå avseende näringsverksamheten har kunnat göras efter matchning av Skatte- verkets information med kompletterande information från SCB. Denna matchning har dock inte kunnat göras för samtliga. Har exempelvis en person inte lämnat en deklaration så finns denna per- 3 Storleksindelningen går tillbaka på av EU använda definitioner, dvs. en kombination av antal anställda, omsättning och balansomslutning. Mikro = mindre än 10 anställda samt i omsättning eller i balansomslutning. Liten = mindre än 50 anställda samt i omsättning eller i balansomslutning. Medium = mindre än 250 anställda samt i omsättning eller i balansomslutning. son inte med i de kompletterande uppgifterna från SCB. Personen kan dock blivit påförd skattetillägg på grund av skönsbeskattning och finns därför med i information. Som redovisats ovan är det en mycket stor andel av skattetilläggsbesluten för aktie- bolag som härrör från skönsbeskattning. Detta innebär problem att få uppgifter om företagsstorlek för samtliga aktiebolag. För att förbättra matchningen har även hänsyn tagits till verksamhetsupp- gifter från beskattningsåret innan det aktuella beskattningsåret. Trots detta åstadkoms inte en fullständig matchning. Det beror bl.a. på att det i uppgifterna från SCB även saknas uppgifter om offentliga myn- digheter, utländska juridiska personer och ekonomiska föreningar. I tabellen återges fördelningen för de verksamheter där en matchning kunnat göras. Vad som framgår av tabell 6.8 är att merparten av skatte- tilläggen finns bland de med de minsta näringsverksamheterna. Fysis- ka personer med näringsverksamhet, mikro näringsverksamhet samt liten verksamhet står för i genomsnitt av skatte- tilläggsbeloppen för de med näringsverksamhet –2015. De stora enskilda beloppen finns bland de stora aktiebolagen, men sam- manlagt är det de mindre verksamheterna som träffas av skattetillägg. Utredningen har även gjort en uppdelning av verksamheterna med utgångspunkt från Svenskt Näringsgrensindelning (SNI) 2007. Detta på huvudnivån (en-siffrignivå). Denna uppdelning visar att be- slut om skattetillägg förekommer i stort sett inom varje närings- gren. De tre näringsgrenarna som mer frekvent framträder, oavsett storlek på verksamheten, är byggverksamhet, handel och verksam- het inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. I tabell 6.9 redovisas skattetilläggen för skatteslaget inkomst- skatt uppdelade på beloppsintervall för grup- perna fysiska personer och aktiebolag. Tabellen visar att det är ett fåtal enskilda som står för de riktigt stora skattetilläggsbeloppen. Vidare framgår att det är hos aktiebolagen de absolut största skatte- tilläggsbeloppen finns. Informationen från rörande mervärdesskatt, arbets- givaravgifter och avdragen skatt har en något annan utformning än övrig information som utredningen fått ta del av. Denna informa- tion bygger på uppgifter som normalt lämnas i skatte- deklarationen, vilket innebär flera möjligheter till skattetillägg per år4. Rätt grundbeslut måste kopplas till rätt omprövning för att få fram korrekt beslut om slutligt skattetillägg. Omprövning av skatte- tillägg är i vissa fall angivna som negativt skattetillägg i informa- tionen. Dessa negativa skattetillägg ska reducera det skattetillägg som togs ut vid grundbeslutet. Det saknas dock grundbeslut i vissa fall, vilket gör det svårt i vissa fall att ta fram beslut om slutligt skattetillägg i dessa tre skatteslag. Skattetilläggen för mervärdesskatt för beskattningsåren 2013–2015 återges i tabell 6.10 uppdelat på procentsats för skattetillägg. I likhet med vad som är fallet i fråga om inkomstskatt utgör skattetillägg avseende de lägre nivåerna, på , en mindre andel av det totala antalet och beloppen. Noterbart är att det för beskatt- ningsår 2014 anges ett negativt belopp för summa skattetillägg av- seende 5 procents skattetillägg. Detta härrör från en enskild observa- 4 Gällande arbetsgivaravgifter och avdragen skatt avser informationen uppgift . Avseende mervärdesskatt kan uppgifterna röra sig om månad eller . tion med ett negativt värde om . Det är osäkert om detta beror på att ett grundbeslut saknas eller om det är ett registreringsfel. Effekten blir dock ett negativt saldo. Vid en jämförelse med de officiella siffrorna i tabell 6.1 visar tabell 6.10 genomgående både högre antal och belopp. Om detta enbart är effekten av kontinuerlig förändring är dock svårt att uttolka. Beloppsmässigt ligger beloppen i tabell 6.10 cirka 6–högre för beskattningsåren 2013–2015 än de officiella. Precis som för skatteslaget inkomstskatt kan den totala nedsättningen av skatte- tillägg för mervärdesskatt uppskattas. Detta sker genom att de ned- satta skattetilläggen räknas upp till grundnivå. Detta ger att den totala nedsättningen var , samt cirka 19 miljo- ner kronor . Uppgift avseende skönsbeskatt- ning saknas för mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter samt avdragen skatt. Utredningen har således inga uppgifter på andelen av de totala skattetilläggen avseende mervärdesskatt som beror på skönsbe- skattning. Skattetillägg för mervärdesskatt uppdelat efter juridisk form visar samma mönster som för inkomstskatt. Det framgår av tabell 6.11. Skattetillägg avseende aktiebolag svarar för en absolut majoritet av beloppen. För beskattningsåren 2013–2015 inkom i genomsnitt nästan 4,5 miljoner mervärdesskattedeklarationer. Andelen deklarationer som gav upphov till beslut om skattetillägg är i genomsnitt cirka 6 pro- mille. Av de beslutade skattetilläggen avseende fysiska personer härrör i genomsnitt från män. Även skattetilläggen i inkomstslaget mervärdesskatt visar samma skevhet som i inkomstslaget inkomstskatt. Av tabell 6.12 framgår fördelningsmåtten för skattetillägg för mervärdesskatt. Den nedre delen av fördelningen i tabellen visar att de med lägst skattetilläggsbelopp har belopp på . Hälften av alla skattetillägg (medianen) ligger på . Tre fjärdedelar av alla skattetilläggen ligger . Det är först vid de högsta skattetilläggen som beloppen ökar ordentligt. Men återigen är det i den sista procentdelen som de riktigt stora skattetilläggsbeloppen finns. Skattetillägg på 500 000 kro- nor eller mer utgör även här promille av samtliga beslut om skatte- tillägg. Dessa väger dock tungt när medelvärdet ska beräknas. I tabell 6.13 visas skattetilläggen fördelat på storleken av när- ingsverksamheten för beskattningsåren 2013–2015. Denna redovis- ning görs för de beslut om skattetillägg där kompletterande infor- mation om verksamhetsstorlek kunde hämtas från SCB. För i genomsnitt av skattetilläggsbeloppen har ingen matchning kunnat ske. Då uppgifter om skönsbeskattning saknas för skatteslaget mervärdesskatt, är det svårt att avgöra hur stor an- del av matchningsproblematiken skönsbeskattningen står för. Det är dock klart att en del av förklaringen till avsaknad av matchning ligger just i beslutade skattetillägg på grund av skönsbeskattning. Detta gör att antal och belopp i tabell 6.13 inte kommer att summera sig till tidigare redovisade uppgifter. Intentionen med tabell 6.13 är dock att visa på hur skattetillägg fördelar sig mellan olika storlekar av näringsverksamhet. Det är utredningens bedömning att den visade fördelningen inte nämnvärt torde förändras om en bättre match- ning kunnat ske. Av tabellen framgår att det är i de riktigt små näringsverksamhet- erna som merparten av skattetilläggen finns såväl antalsmässigt som beloppsmässigt. För beskattningsåren 2013–2015 finns i snitt av skattetilläggen för de med näringsverksamhet hos fysiker eller hos mikro aktiebolag. En uppdelning på SNI 2007 en- siffernivå visar att skattetillägg härrör från i princip alla branscher. De tre branscher som mer frekvent förekommer är byggverksamhet, handel och verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. Tabell 6.14 visar fördelningen av skattetilläggen för beskattnings- uppdelat på intervall i tusental kronor. att det är hos aktiebolagen som de riktigt stora skattetilläggen finns. Enligt tabellen finns det ingen fysisk person som har ett skattetillägg . Bara 9 personer har skattetillägg på belopp . I tabell 6.15 återges skattetillägg för arbetsgivaravgifter uppdelat på procentsatsen för skattetillägget. Mönstret från tidigare återkommer även här. Endast ett fåtal beslut om skattetillägg faller inom procent- satserna . Beloppsmässigt har dessa skattetillägg ingen nämndvärd påverkan på det totala beloppet. Vid en jämförelse av tabell 6.15 med de officiella siffrorna i tabell 6.1 framgår nästan inga skillnader avseende beloppen. Dock skiljer sig antalet beslut mellan tabellerna, där de officiella siffrorna är genomgående lägre. En för- till detta skulle kunna vara att förändringar skett avseende beslut och omprövningar, men dock avseende mycket små belopp. Den uppskattade totala nedsättningen var , samt . Som tidigare nämnts saknas uppgifter om skönsbeskattning avseende arbetsgivar- avgifter. En uppdelning av skattetilläggen på juridisk form visar att skatte- tilläggen avseende aktiebolag är helt dominerade. Det framgår av tabell 6.16. Aktiebolagen står för i genomsnitt av skattetilläggs- beloppet beskattningsåren 2013–2015. För de redovisade beskatt- ningsåren inkom i genomsnitt cirka 4,7 miljoner arbetsgivardeklara- tioner. Utifrån dessa gav en andel om i genomsnitt upphov till skattetilläggsbeslut. För beslutade skattetillägg avseende fysiska personer, härrör i genomsnitt från män. Även i detta avseende är andelen beslutade skattetillägg härrörande från kvinnor väldigt liten. I tabell 6.17 anges fördelningsmått av skattetillägg för skatteslaget arbetsgivaravgifter för beskattningsåren 2013–2015. Av tabellen framgår att nivåerna för skattetillägg avseende arbetsgivaravgifter ligger på en något högre nivå än vid en jämförelse med mervärde- skatt. Vid den övre fördelningen har mervärdesskatt dock en mer markant ökning till ett mycket högre maximalt värde. För arbets- givaravgifter är av alla skattetilläggsbelopp . Cirka en fjärdedel av skattetilläggen ligger på belopp understigande . Mer än hälften av alla skattetillägg är på belopp understigande . Mer än tre fjärdedelar av alla skattetillägg understiger belopp om . De riktigt stora skattetilläggen, dvs. skattetillägg på belopp om eller mer, utgör mindre än en procent av samtliga skattetillägg. I tabell 6.18 återges skattetillägg uppdelat efter storlek på närings- verksamheten. Precis som för skatteslaget mervärdesskatt har ut- redningen problem med att kunna bestämma verksamhetsstorleken för samtliga. Problematiken ligger till viss del i beslutade skatte- tillägg på grund av skönsbeskattning. Andelen av skattetilläggsbelop- pen som kan storleksbestämmas är i genomsnitt för de aktuella beskattningsåren . Intentionen med tabellen är att visa hur skattetillägg fördelar sig över verksamhetsstorlekarna. Att tabellen då inte summerar sig till tidigare redovisade nivåer är inte det avgörande. Utredningen bedömer att en förbättrad matchning inte nämnvärt torde påverka det redovisade fördelningsmönstret. Som framgått tidigare är det hos de riktigt små näringsverksamhe- terna som majoriteten av skattetilläggsbeloppen finns. För arbets- givaravgifter ligger den absoluta majoriteten av skattetilläggen hos aktiebolag av typ mikro näringsverksamhet. Från uppgifterna om branschindelningen ser man att de tre branscher som mer frekvent finns hos beslutade skattetillägg avseende arbetsgivaravgifter är de samma som tidigare nämnts. Det är således från branscherna bygg- verksamhet, handel och verksamhet inom juridik, ekonomi, veten- skap och teknik som merparten av beslutade skattetillägg härrör. Tabell 6.19 bekräftar att det för är hos aktie- bolag som de stora skattetilläggsbeloppen finns. Fysiska personer har maximalt skattetillägg på . Aktiebolagen dominerar besluten om skattetillägg antalsmässigt men framför allt beloppsmässigt. Skattetillägg inom skatteslaget avdragen skatt uppkommer genom att en oriktig uppgift konstaterats i skattedeklarationen. Av tabell 6.20 framgår hur skattetillägg inom avdragen skatt är uppdelat på pro- centsats beskattningsåren 2013–2015. Mycket av det som framkom- mit i tidigare redovisade tabeller återkommer när det gäller avdragen skatt. Av tabellen framgår att skattetillägg avseende avdragen skatt nästan uteslutande påförts . Beloppsmässigt skiljer sig den information utredningen fått ta del av marginellt från den officiellt publicerade. Antal beslut skiljer sig dock mer åt. Som tidigare nämnts kan en del av förklaringen till skillnaderna vara att nytillkomna beslut och omprövningar gällt mycket små belopp. Den uppskattade totala nedsättningen är näst- intill obefintlig. För var nedsättningen , medan den för beskattningsåren 2014 och 2015 uppgår till respektive år. Uppgift avse- ende skönsbeskattning saknas för skatteslaget avdragen skatt. Tabell 6.21 visar en uppdelning av skattetillägg på juridisk form i skatteslaget avdragen skatt. Av tabell 6.21 framgår att av det totala skattetilläggsbeloppet för beskattningsåren 2013–2015 har tagits ut av aktiebolag. För detta skatteslag saknar utredningen information om population, vilket medför att någon andel inte kan beräknas för de som ger upphov till skattetillägg. Av fysiska personer som påförts skattetillägg är andelen män i genomsnitt . Tabell 6.22 visar fördelningen av skatteslaget avdragen skatt be- skattningsåren 2013–2015. Av tabellen framgår att de riktigt stora skattetilläggsbeloppen ligger på en betydligt lägre nivå, jämfört med tidigare redovisade skatteslag. De lägsta av skattetilläggs- beloppen understiger . I mer än en fjärdedel under- stiger skattetilläggsbeloppet . av alla skattetilläggsbelopp understiger . Mer än tre fjärdedelar av alla skattetilläggsbelopp understiger . Som redogjorts avseende mervärdesskatt och arbetsgivar- avgifter har inte full matchning kunnat ske mellan den information som utredningen fått av och . Denna problematik återkommer gällande avdragen skatt. Således kommer antal och be- lopp inte korrenspondera i tabell 6.23 med tidigare uppgifter. Pro- blematiken avseende matchningen gör att i genomsnitt enbart av de beslutade skattetilläggsbeloppen finns i tabell 6.23. Det är dock utredningens bedömning att en förbättrad matchning inte nämnvärt torde påverka fördelningen av skattetillägg på storleken av näringsverksamheten. Av tabell 6.21 framgår, som angetts ovan, att den absoluta majoriteten av skattetilläggsbeloppen har tagits ut på aktiebolagen. Detta återspeglas i tabell 6.23 för de skattetilläggsbeslut som verksamhetsnivån kan bestämmas. Av tabellen framgår att det, återigen, är hos de mycket små näringsverksamheterna som skatte- tilläggen finns. Branschinformationen visar återigen att det är följande branscher som mer frekvent än andra förekommer bland beslutade skattetillägg byggverksamhet, handel och verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. Skattetillägg ska tas ut av den som inte har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag. Skattetillägget ska tas ut av det skatteavdrag som skulle ha gjorts. Utredningen har fått följande upp- gifter avseende skattetillägg på ej avdragen skatt från . Beskattningsår 2014 beslutades 12 skattetillägg avseende ej avdragen skatt motsvarande . Beskattningsår 2015 be- slutades 174 skattetillägg avseende ej avdragen skatt motsvarande . För beskattningsår 2016 beslutades 183 skatte- tillägg avseende ej avdragen skatt motsvarande . I tabell 6.24 redovisas skattetilläggen för punktskatter uppdelat på procentsatser för beskattningsåren 2013–2015. Eftersom uppgifter om skattetilläggets procentsats saknas för skatteslaget punktskatter, har ett antagande gjorts om att samtliga skattetillägg utgått . Antagandet görs utifrån de uppgifter som framkommit av- seende skattetillägg på grund av periodiseringsfel i tidigare skatteslag. Där har dessa enbart utgjort marginell andel av de totala beloppen. Då antal beslutade skattetillägg samt beslutade skattetilläggsbelopp inom skatteslaget punktskatter är litet, torde detta antagande inte nämnvärt påverka slutsatserna. Redovisningen av skattetilläggen för punktskatter för beskatt- ningsåren ges i tabell 6.24. Skillnader jämfört med de officiella siff- rorna i tabell 6.1 ses både gällande antal och belopp. Genomgående är antalet beslut och belopp lägre i tabell 6.24 jämfört med de officiella. Avvikelsen är störst för . För detta beskatt- ningsår är både antalet beslut och belopp ungefär halverat jämfört med de i tabell 6.1. För är antalet och belopp lägre än de officiella, men avvikelsen är mindre för detta beskatt- ningsår än respektive 2015. Då uppgifter saknas avseende procentsatsen för skattetillägg samt att någon direkt uppgift till ledning av nedsättning saknas, kan en uppskattning av vad den totala nedsättningen av skattetillägg för punktskatter inte göras. I tabell 6.25 återges antalet skattetilläggsbeslut och belopp på grund av skönsbeskattning. I genomsnitt har nästan hälften, cirka 48 pro- cent, av skattetilläggsbesluten fattats på grund av skönsbeskattning. Beloppsmässigt är andelen mer varierande. är andelen , för beskattningsår 2013 cirka 54 pro- cent medan den för beskattningsår 2015 är nästan . Antalsmässigt utgör aktiebolagen en mindre andel av skattetilläggs- beslutet. Men beloppsmässigt är det aktiebolagen som står för beskattningsår 2013, beskattningsår 2014 och beskattningsår 2015. Av tabell 6.26 framgår att nästintill hela skattetilläggsbeloppet, för beskattningsåren 2014 och 2015, kommer från aktiebolag. Under de aktuella beskattningsåren inkom drygt 50 000 punktskattedeklara- tioner. De deklarationer som gav upphov till beslut om skattetillägg ut- gör i genomsnitt av samtliga punktskattedeklarationer. Av de fysiska personer som gav upphov till beslut om skattetillägg avseende punktskatter, var i genomsnitt män. Fördelningen av skattetilläggen för punktskatter följer i stort samma mönster som för övriga skatteslag. Dock är nivåerna betyd- ligt lägre på nästan samtliga percentiler förutom i den allra översta delen av fördelningen. Tabell 6.27 visar att de med de lägsta beloppen på skattetillägg understiger . Mer än en fjärde- del av samtliga skattetillägg understiger . Vidare visar tabell 6.27 att av alla skattetillägg understiger . I den övre delen av fördelningen skiljer sig beskattningsår 2015 från beskattningsåren 2013 och 2014. Vid den 90 percentilen ligger nivån på skattetilläggen betydligt lägre än för beskattningsåren 2013 och 2014. Nivåerna på beloppen stiger också långsammare fram till den 99 percentilen för att i den sista procenten öka dramatiskt. Beskattningsår 2015 visar det högsta skattetilläggs- beloppet för samtliga beskattningsår. Tabellen visar dock återigen att riktigt höga skattetilläggsbelopp, dvs. belopp på eller mer, tillhör undantaget. Den absoluta merparten av skattetillägg ligger på en relativt låg nivå. Av redovisningen av skattetillägg uppdelat på juridisk form fram- gick att aktiebolagen stod för nästintill samtliga skattetillägg. Detta bekräftas i tabell 6.28. Frånsett beskattningsår 2013 visar tabellen att det framför allt är de stora aktiebolagen som står för majoriteten av skattetilläggsbeloppen. En uppdelning på bransch visar att de tre mer frekventa branscherna som ger upphov till beslut om skatte- tillägg avseende punktskatter är; tillverkning, försörjning av el, gas, värme och kyla samt handel. Den mer frekventa förekomsten av dessa branscher gäller oavsett nivå på näringsverksamheten. 6.4Kort sammanfattning och slutsats