sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Sökande med utländska betyg kan till exempel inte ut- byteskomplettera eftersom de svenska gymnasiekurserna inte öve- rensstämmer med deras betyg. I stället kan de tilläggskomplettera med vissa kurser som UHR har fastställt. Dessa betyg viktas med 1,2 i meritvärderingen. Sökande med betyg från svensk gymnasieskola kan bara använda tilläggskompletteringar om betyget är utfärdat före 2010.31 Bestämmelserna skiljer sig också åt för när en sökande kon- kurrerar i BI, i BII eller både i BI och BII och det är svårt att förstå exakt varför en viss grupp av sökande hamnar i den ena eller andra gruppen. Sökande som har en yrkesexamen från gymnasieskolan och som har kompletterat för grundläggande behörighet konkurrerar i BI. Det gör också utländska sökande (utom sökande med betyg från 28SOU 2004:29 Tre vägar till den öppna högskolan, s. 323–324. 29”stoppar vi komvux som gräddfil till högskolan”, och , , 2006. 30Dnr U2012/4335/UH. 31UHR:s föreskrifter om grundläggande behörighet och urval, UHRFS 2013:01. IB och EB) som har kompletterat för grundläggande behörighet. Alla övriga sökande som har kompletterat för behörighet hamnar i BII. De som har konkurrenskompletterat konkurrerar både i BI med sitt ursprungliga meritvärde och i BII med sitt meritvärde efter komplettering. En komplettering för behörighet kan också vara en utbytes- eller tilläggskomplettering, men när en kurs behövs för behörighet, placeras den sökande enbart i BII. Det är UHR som meddelar föreskrifter om detta, förutom när det gäller sökande som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan och som har kompletterat med kurser för grundläggande behörighet. Det regleras i bilaga 3 till högskoleförordningen. är det inte möjligt att inom den kom- munala vuxenutbildningen läsa om kurser som man har ett godkänt betyg i för att få ett högre betyg. För att höja betyg hänvisas man i stället till att göra en prövning. Prövning innebär att skolan prövar om personen uppfyller de olika betygsstegens kunskapskrav i kursen. Enligt allmänna råd om prövning32 ska en pröv- ning vara en allsidig prövning av en persons kunskaper enligt kursen mål. Skolorna kan ta ut en avgift på högst av en person som vill gå upp för prövning. Inför att de första eleverna från den nya gymnasieskolan skulle kunna söka till högskolan, beslutade regeringen att de skulle kon- kurrera om platser dels i BI, dels i en egen urvalsgrupp – BIex. Anledningen till en lösning med dubbla urvalsgrupper var att det sannolikt skulle bli svårare att få högsta betyg (A) i den nya betygs- skalan (A–F) jämfört med att få MVG i den gamla skalan (IG, G, VG, MVG). Sökande från Gy skulle därmed ha svårt att kon- kurrera om platser. Att bara låta dem konkurrera i en egen urvals- grupp skulle inledningsvis innebära att endast få platser skulle genereras till den gruppen. Syftet med dubbla urvalsgrupper för sökande från Gy var att de inte skulle missgynnas i antag- ningen. Beslutet gäller för en övergångsperiod – från och med antagningen till till och med antagningen till . Det innebär sålunda att BIex inte kommer att finnas i antagningen till . 32 Prövning – för , specialskolan, gymnasieskolan och vuxenutbild- ning, , 2016. Uppföljning av BI och BII Dåvarande genomförde efter antagningen till en uppföljning av de nya bestämmelser som då hade införts.33 I den ingick bland annat en uppföljning av antagningen i BI respektive BII till ett antal yrkesprogram. Ett syfte med att införa BII var, som nämns ovan, att det skulle bli svårare att konkurrera om platser om man i efterhand hade kompletterat sina betyg. Hög- skoleverkets uppföljning visade bland annat att det till fyra av fem av de större yrkesprogram som följdes upp, var högre meritvärde i BI än BII, det vill säga det var svårare att antas i BI. Det var alltså tvärtemot intentionerna med reformen. menade att det faktum att det krävdes lägre betyg i BII än i BI borde betyda att det till de aktuella utbildningarna måste ha funnits fler som hade behörig- hetskompletterat än konkurrenskompletterat och som hade lägre meriter än sökande i BI. Dessutom fick inte äldre sökande vid den här tidpunkten meritpoäng eller meritpoängskompensation, vilket drog ner meritvärdena ytterligare i BII jämfört med BI. För att se om det har fortsatt att vara lättare att antas i BII fick UHR i uppdrag i regleringsbrevet att göra ytterligare upp- följningar. UHR genomförde uppföljningen så att den skulle vara jämförbar med den som tidigare hade genomfört.34 UHR har för sin uppföljning valt att följa upp program som leder till civilekonom-, civilingenjörs-, läkar-, sjuksköterske- och socionom- examen höstterminerna 2011–2015. Från och med jämförs BII med BI eller BIex, beroende på i vilken grupp det lägsta meritvärdet finns. Uppföljningen visar att meritvärdet var högre i BII än i BI/BIex för fyra av de fem yrkesprogram som ingick i uppföljningen, där undantaget är civilekonomutbildningen. UHR menar dock att det faktum att det är högre meritvärde i BII än i BI/BIex inte har någonting med bestämmelserna om BI och BII och platsfördeningen dem emellan att göra eller att fler har höjt sina meritvärden genom konkurrens- komplettering. Snarare är det färre som har konkurrens- kompletterat jämfört med antalet som har behörighetskompletterat 33Första antagningen med de nya reglerna – en uppföljning av antagningen till , , Rapport 2011:7 R. 34Uppföljning av betygsgrupperna I och II, en uppföljning av antagningen höstterminerna 2010 till 2015, UHR, 2016. och som konkurrerar i samma grupp. I stället menar UHR att de högre meritvärdena i BII beror på dels större möjligheter för sökande med äldre betyg att få meritpoäng eller meritpoängskom- pensation (och det är ofta de som konkurrerar i BII), dels att merit- värdena för sökande direkt från gymnasieskolan är lägre från och med och de konkurrerar i BI och BIex. I de uppgifter som UHR har tagit fram till utredningen ingår uppgifter om antal konkurrens- och behörighetskompletteringar som omfattar utbildning som leder till en yrkesexamen. Utvecklingen generellt mellan och är att behörighetskompletteringarna har ökat, medan konkurrenskom- pletteringarna har minskat. Det är nu fler som har kompletterat sina betyg för att bli behöriga än konkurrenskompletterat. Om man tittar på de mest eftertraktade utbildningarna gäller inte detta för sökande till utbildning som leder till juristexamen, men väl för sökande till utbildning som leder till läkar- respektive veterinärexamen. Av de sökande i BII till juristutbildningen hade konkurrenskompletterat och behörighets- kompletterat. Att det är en mindre andel som har behörighetskom- pletterat till juristutbildningen kan bero på att elever på de högskole- förberedande programmen normalt läser de kurser som krävs för behörighet inom ramen för sitt program. Motsvarande andelar för sökande till läkarutbildningen var . En rela- tivt stor andel av de sökande i BII till psykologutbildningen hade konkurrenskompletterat, . Åldersfördelningen bland dem som använder behörighetskompletterade betyg i antagningen till yrkesexamensprogram visar att sökande som var stod för av ansökningarna och de som var och yngre stod för . Samma fördelning var det för konkurrenskomplet- terade betyg. Uppgifter som utredningen har fått från om ålders- fördelning bland dem som har prövat inom den kommunala vuxen- utbildningen, visar att den största åldersgruppen är den . var det drygt 7 000 personer i den åldergruppen som hade gjort en prövning. Motsvarande siffra för åldergruppen 25–var drygt 3 800 och för åldersgruppen 30–drygt 2 100.35 Av dessa uppgifter framgår inte syftet med prövningarna, det vill säga om det är för att höja meritvärdet eller för behörighet. UHR har också följt upp gruppen sökande i BIex från och med antagningen till till och med antagningen till höst- terminen 2016.36 Uppföljningen av antagningarna till , och visar att meritvärdena har varit lägre för den gruppen jämfört med för sökande med äldre betyg. De antogs också i lägre utsträckning till utbildningar där det krävdes höga meriter trots att BIex fanns. var 19-åriga sökandes meritvärden ungefär desamma som , men deras möjligheter att antas hade förbättrats genom att det var ungefär dubbelt så många sökande i BIex jämfört med . Även i antagningen till är de sökande 19- åringarnas meritvärde lägre jämfört med de 19-åringar som sökte till . Deras möjligheter att konkurrera om platser på utbildningar där det krävs höga meritvärden har ökat jämfört med hösten innan. UHR menar att det sannolikt har att göra med att gruppen behöriga sökande som genererar platser till BIex nästan är större jämfört med höstter- minen 2015. Det har gynnat de yngre sökande, med bättre merit- värden än sökande som är . UHR menar i sin uppföljning att den nya betygsskalan inte längre påverkar de yngre sökandes chanser att antas till utbildningar där det krävs höga meriter. Myndighetens bedömning är att konsekvenserna av att avskaffa BIex inför antagningen till inte kommer att bli så stora för de unga och deras chanser att antas, men menar att det är svårt att förutse konsekvenserna av att urvalsgruppen tas bort och att det kan slå olika för olika utbildningar. Bedömningen att konsekvenserna inte kommer att bli så stora för unga sökande gäller dock under förutsättning att meritvärderingen av sökande med utländska betyg anpassas till Gy 2011 och den sex- gradiga betygsskalan. Den har varit anpassad till den tidigare 35Dnr Komm2016/00939. 36Antagning till högre utbildning , analys av antagningsomgångarna och trender i antagningsstatistiken, UHR, 2016. fyrgradiga svenska skalan. Det har gjort att de med utländska betyg har fått ett högre meritvärde än om de hade meritvärderats mot den nya skalan. UHR har anpassat betygsskalorna från ett antal länder och från IB och EB och de nya skalorna gäller från och med antag- ningen till höstterminen 2017.37 En av de stora förändringarna i de tillträdesbestämmelser som inför- des 2010 rörde meritvärderingen av betyg. För att stimulera elever i gymnasieskolan att läsa mer och svårare kurser i matematik, engelska och moderna språk samt kurser som ansågs särskilt relevanta för den sökta utbildningen(områdeskurser), skulle maximalt 2,5 poäng, så kallade meritpoäng, kunna läggas till jämförelsetalet. Meritkurserna skulle kopplas till respektive områdesbehörighet för att tydliggöra vilka kurser som var meriterande för olika utbildningar. Regeringens skäl för att införa meritpoäng var att uppmuntra elever i gymna- sieskolan att läsa språk och matematik på fördjupande nivå. Reger- ingen menade att sådana studier är väsentliga ur såväl den enskildes som samhällets perspektiv i en allt mer internationell och kunskaps- orienterad värld. De områdeskurser som också skulle införas var viktiga för att premiera studier i gymnasieskolan som är relevanta för den högskoleutbildning som en elev avser att söka. Regeringen menade också att en sådan premiering sänder en tydlig signal om att det lönar sig att i gymnasieskolan fördjupa sig i ämnen som är rele- vanta för den högre utbildning som eleven är intresserad av. Reger- ingen såg en risk i att antalet elever som väljer språk och matematik skulle minska ytterligare om inte meritpoäng för dessa kurser infördes från och med antagningen till . Statistik visade att färre elever valde att läsa både moderna språk och fördju- pande kurser i matematik vid den här tiden.38 Regeringens intention var att bestämmelserna om meritpoäng skulle gälla för dem som hade betyg från den gymnasieskola som infördes och gälla från och med antagningen till . Elever som påbörjade gymnasieskolan 37Föreskrifter om ändring i Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:1) om grundläggande behörighet och urval, UHRFS 2016:5. 2006/07:107 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet, s. 23–26. 2007 skulle därmed kunna välja kurser för att få meritpoäng. Den grupp som redan hade gått ut gymnasieskolan, när den nya bestäm- melsen blev känd, det vill säga mellan och , kunde dock inte göra dessa aktiva val utan kunde hop- pas på att retroaktivt få meritpoäng om de hade läst någon eller några av meritkurserna. infördes en särskild urvalsgrupp för sökande med utländska betyg, BIII, eftersom de inte skulle kunna få meritpoäng. Sökande med äldre svenska betyg skulle dock konkurrera i samma grupp som de med betyg utfärdade enligt kursplaner. I samband med införandet av Gy 2011 ändrades bestämmelserna om meritpoäng för de sökande som framöver skulle ha en gymnasie- examen. Den nya gymnasieskolan skulle i sig innebära en bättre förberedelse för högskolestudier än den tidigare gymnasieskolan och det valbara utrymmet skulle inte heller vara lika stort som . Därför togs meritpoäng för områdeskurserna bort och meritpoäng skulle endast kunna tillgodoräknas för kurser i matematik, engelska och moderna språk. Även för den här gruppen skulle maximalt antal meritpoäng vara 2,5, men fördelningen av poäng mellan matematik, engelska och moderna språk ändrades för den här gruppen. Företrädare för gymnasieutbildningarna IB, EB, gymnasie- utbildning och den svenskspråkiga utbildningen i , Lycée inter- national uppvaktade regeringen inför att meritpoäng skulle börja tillämpas i antagningen och begärde att deras sökande skulle konkur- rera i samma grupp som sökande med betyg från svensk gymna- sieskola genom att låta även dem omfattas av bestämmelserna om meritpoäng. De befarade att det till många utbildningar inte skulle bli några platser i gruppen för utländska betyg och att deras elever därmed skulle missgynnas. Regeringen beslutade att ändra bestämmelserna så att denna grupp av sökande med utländska betyg skulle få konkurrera i samma grupper som sökande med svenska gymnasiebetyg. För att kunna konkurrera på likvärdiga meri- ter skulle även gruppen sökande med betyg från IB, EB, gymnasieutbildning och Lycée international få tillgodoräkna sig meritpoäng inför antagningen till . Övriga sökande med utländska betyg skulle dock ha en egen urvalsgrupp. Detta fick till följd att mycket få platser genererades för gruppen sökande med utländska betyg som konkurrerade i den särskilda urvalsgruppen. Det konstaterades att bestämmelsen stred mot och den nor- diska överenskommelse om att behandla sökande från övriga nordis- ka länder på samma sätt som sökande med betyg från svensk gymna- sieskola.39 I samband med antagningen till infördes en form av meritpoängskompensation för sökande med utländska betyg. Det medförde i sin tur protester från svenska sökande med betyg utfärdade . Det ledde till beslut som innebar att sökande med betyg från svensk gymnasieskola utfärdade –2002 kan få tillgodoräkna sig meritpoäng fullt ut . kan sökande med betyg utfärdade –1996 få tillgodo- räkna sig meritpoäng och kan sökande med betyg utfärdade och tidigare få meritpoängskompensation. kan sålunda alla sökande i betygsgruppen få meritpoäng eller merit- poängskompensation. Meritpoäng ges för kurser som ligger över behörighetsnivån. Om matematik 3 b/c krävs för särskild behörighet kan meritpoäng alltså ges för kursen matematik 4 och högre kurser. Det innebär att en sökande kan få olika många meritpoäng beroende på vilken utbildning han eller hon söker i högskolan.40 Regelverket för meritpoängen gör att elever redan i årskurs 5 eller 6 i kan behöva göra val för att maximera sina möjligheter att få tillgodoräkna meritpoäng. Det gäller moderna språk, där språkval kan göras i , medan kurserna moderna språk 1–7 ges i gymnasieskolan. Eleverna börjar sålunda läsa språk på olika nivåer i gymnasieskolan beroende på om de har läst språk i grund- skolan eller inte och beroende på vilka språk de i så fall har läst där. Meritpoäng ges främst för kurs 3 och 4, men kan också ges för ett nybörjarspråk beroende på vilka kurser i moderna språk som den sökande till högskolan i övrigt har läst, och för moderna språk 5. Det här betyder att det framför allt är kurser på nivå 3 och 4 som eleverna väljer i stället för på nybörjarnivå och det har lett till att elever nästan uteslutande läser spanska, tyska och franska eftersom det är de språ- ken som erbjuds i . För övriga språk kan elever i gym- nasieskolan inte nå lika långt och därmed inte heller maximera sina meritpoäng. 39Första antagningen med de nya reglerna – en uppföljning av antagningen till . 40Högskoleförordningen, bilaga 3. När det gäller meritpoängskompensation är det ett värde på ska- lan 0,00-2,50 som läggs på jämförelsetalet (betygssnittet) och vär- dets storlek utgår från vilket jämförelsetal personen har från gym- nasieskolan. Kompensationen ges oavsett om man har läst några meritkurser eller inte.41 Omfattning av elever som läser meritkurser samt av sökande och antagna till högskolan som får meritpoäng () skriver i sin . Regeringsuppdrag – en uppföljning och analys av gymnasieskolan () att det i myndighetens kontakter med gymnasieskolor har framkommit att elever i hög grad väljer merit- poängskurser inom ramen för det individuella valet. me- nar att meritpoäng på så sätt fått avsedd effekt. Andra kurser, som till exempel estetiska kurser, väljs bort eftersom det inte finns utrymme att läsa dem om meritkurserna fyller det valbara utrym- met för eleverna. Bestämmelserna om meritpoäng kan också ge effekter på vilka program elever väljer. Till exempel väljs högskole- förberedande program framför yrkesprogram eftersom det är svårt, på vissa av programmen omöjligt, att få programfördjupningen och det individuella valet att räcka till för val av meritkurser eftersom eleverna på dessa program också behöver ta det utrymmet i anspråk för att läsa in grundläggande och eventuell särskild behörighet. Skol- verket poängterar i rapporten att erfarenheterna inte baseras på systematiskt inhämtad information och att de därför inte är fullt generaliserbara i hela gymnasieskolan. För gruppen med en gymnasieexamen har engelska 7 som enskild kurs gett relativt många meritpoäng jämfört med de andra meritkur- serna. Kursen krävs varken för grundläggande eller särskild behörig- het. Kursen är inte obligatorisk i något högskoleförberedande pro- gram i gymnasieskolan. Ett antagande är att kursen i stor utsträck- ning väljs för meritpoäng. Kursen engelska 7 ger 1 meritpoäng, medan moderna språk 3, 4 och 5 ihop kan ge högst 1,5 meritpoäng. 41 Universitets- och högskolerådets föreskrifter om grundläggande behörighet och urval (UHRFS 2013:1); Föreskrifter om ändring i Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:1) om grundläggande behörighet och urval, UHRFS 2015:1. Eftersom moderna språk 3 och 4 tillsammans kan ge 1,5 meritpoäng väljer få elever att läsa den högsta kursen i moderna språk. Genom att läsa engelska 7 och moderna språk 3 och 4 kan en sökande få ihop maximalt antal meritpoäng. I matematik kan kurser från nivå 2 och uppåt, beroende på behörighetskravet, ge maximalt 1,5 meritpoäng. Uppgifter som utredningen har fått tagit del av från , och som omfattar avgångselever , visar att kursen engelska 7 är en kurs som många elever på högskoleförberedande program väljer att läsa. •På ekonomiprogrammet hade läst kursen. •På naturvetenskapsprogrammet hade läst kursen. •På samhällsvetenskapsprogrammet hade läst kursen. •På teknikprogrammet hade läst kursen. Moderna språk är obligatoriskt ämne på fyra av de högskoleförbe- redande programmen: ekonomiprogrammet, humanistiska program- met, naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogram- met. Ämnet omfattar en eller två kurser, det vill säga 100 eller 200 poäng, på de fyra programmen. Några exempel på i vilken om- fattning elever på olika program läser moderna språk är: •På ekonomiprogrammet, där 100 poäng är obligatoriska, hade 79 läst moderna språk moderna språk 4. •På samhällsvetenskapsprogrammet, där 200 poäng är obligato- riska, hade läst moderna språk moderna språk 4. •På teknikprogrammet, där det inte är obligatoriskt att läsa mo- derna språk, hade läst moderna språk moderna språk 4. Kursen matematik 5, som inte är ett särskilt behörighetskrav till något högskoleprogram och inte obligatorisk på något program i gymnasieskolan, är också en kurs som relativt många elever väljer. Elever på naturvetenskapsprogrammet och på teknikprogrammet har större möjligheter att läsa kursen än andra elever, men möjligheterna varierar mellan inriktningarna på dessa två program. Bland avgångs- eleverna från naturvetenskapsprogrammet , hade 56 pro- cent läst matematik 5. På inriktningen naturvetenskap var motsva- rande andel . Av avgångseleverna från teknikprogrammet hade läst kursen, medan andelen från inriktning teknik- vetenskap var . Det är framför allt elever från dessa pro- gram som söker till utbildningar där matematik 4 krävs. På både eko- nomi- och samhällsvetenskapsprogrammet var det endast ett fåtal elever som hade läst kursen. Utredningen har också analyserat uppgifter från UHR som om- fattar antalet meritpoäng och meritkurser bland sökande och antagna med gymnasieexamen till några yrkesprogram.42 Uppgifter från antagningen till visar bland annat att av de antagna i urvalsgrupperna BI och BII till tandläkarprogrammet hade läst meritkurser motsvarande 2,5 meritpoäng eller mer. Till läkarprogrammet var det av de antagna och för jurist- programmet av de antagna. Det var också stora andelar av de sökande till dessa program som hade maximalt antal meritpoäng. Till sjuksköterskeprogrammet var det av de antagna som hade läst meritkurser som motsvarade 2,5 meritpoäng eller mer och till socionomprogrammet var det av de antag- na. Till förskollärarprogrammet var meritpoängen inte lika styran- de, av de antagna hade läst kurser som motsvarade 2,5 meritpoäng eller mer. Till dessa tre program hade en betydligt mindre andel av de sökande maximalt antal meritpoäng jämfört med programmen ovan. Tittar man på enskilda meritkurser är engelska 7 den meritkurs som den största andelen sökande till yrkesexamensprogrammen har läst. Till nästan samtliga utbildningar ligger andelen på över 50 pro- cent. Till knappt hälften av utbildningarna hade läst kursen moderna språk 4. Till juristutbildningen, som inte har något särskilt behörighetskrav i matematik, hade ändå läst matematik 3, medan hade läst matematik 4. Läkarpro- grammet har som behörighetskrav matematik 4, av de sökande hade läst matematik 5 och matematik – specialisering. Av de sökande till civilingenjörsprogrammet hade läst matematik 5 och matematik – specialisering. Till de utbildningar som har matematik 4 som behörig- hetskrav hade mellan av de antagna till program- 42 Dnr Komm2016/00939. men läst matematik 5. Andelen på läkar- och civilingenjörs-och veterinärprogrammet låg runt 85 procent.43 För utbildningar som det är svårt att komma in på är det tydligt att meritpoängssystemet har varit styrande i valet av kurser i gym- nasieskola 2011. De utbildningar som är svårast att bli antagen till är de med högst andel sökande som läst kurser som ger merit- poäng. Även till utbildningar som har något lägre konkurrens om platserna är meritpoängsystemet styrande, men inte i lika hög grad. Meritvärderingen av svenska gymnasiebetyg, det vill säga hur det värde som används i betygsurvalet ska räknas fram, regleras i bilaga 3 högskoleförordningen. Meritvärdering varierar beroende på när betyg har utfärdats, men för sökande med gymnasieexamen, det vill säga från Gy , ska meritvärderingen göras enligt nedan. • Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasiesko- lan ska ges följande siffervärden: F 0; E 10,0; D 12,5; C 15,0; B 17,5; A 20,0 •Siffervärdet för varje betyg i en kurs ska multipliceras med det antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett be- tygsvärde fås. Vid uträkning av ett betygsvärde ska betyg i en kurs ersättas av ett betyg som den sökande har i samma eller motsvarande kurs, om sistnämnda betyg är högre och omfattar samma antal gymnasiepoäng. •Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de kurser som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divi- deras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Jämförelsetalet ska anges med två decimaler.