sou · H5B366 · 2017-08-31 00:00:00 — lemsstaterna tillåts som redan nämnts att införa mer specifika be- stämmelser i den nationella lagstiftningen enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen under förutsättning att den aktuella be- handlingen grundar sig på en rättslig förpliktelse eller en arbets- uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning enligt artikel 6.1 c eller e i dataskyddsförordningen eller därför att de avser en myndighets möjligheter till behandling av personupp- gifter. Eftersom även privata aktörer kan medges tillstånd att utföra insemination och befruktning utanför kroppen8, måste det undersö- kas om behandlingen grundar sig på en rättslig förpliktelse eller en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighets- utövning enligt artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen. Patientdatalagen är enligt 1 kap. 1 § den lagen tillämplig vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjuk- vården. Med hälso- och sjukvård avses enligt definitionen i 1 kap. 3 § patientdatalagen bl.a. verksamhet enligt lagen om genetisk inte- gritet. Patientdatalagen gäller i vårdgivarens kärnverksamhet, dvs. då vårdgivaren tillhandahåller hälso- och sjukvård åt patienter, såsom åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador hos människor. I kärnverksamheten ingår även annan närliggande patientverksamhet som insemination, abort, steriliser- ing, omskärelse, transplantationsingrepp på givare och blodgivning m.m. Behandling av personuppgifter som sker vid forskning om- fattas däremot inte av patientdatalagens tillämpningsområde, om det inte är fråga om en vårdgivares s.k. patientnära eller kliniska forskning som innefattar patientjournalföring eller annan doku- mentation som hör till vården.9 Insemination och befruktning utanför kroppen utgör sådan närliggande patientverksamhet, vilket innebär att patientdatalagen är tillämplig på behandling av person- uppgifter som sker i samband med den verksamheten. Den behand- ling av personuppgifter som sker vid journalföringen omfattas av de ändamål som anges i 2 kap. 4 § patientdatalagen. Som anges i avsnitt 10.1.7 sker behandlingen av personuppgifter enligt den lagen med stöd av de rättsliga grunderna i artikel 6.1 c eller e (rätts- lig förpliktelse eller arbetsuppgift av allmänt intresse) i dataskydds- förordningen. 8Se 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § lagen om genetisk integritet m.m. 2007/08:126 s. 222. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Eftersom behandlingen sker med stöd av de rättsliga grunderna i artikel 6.1 c eller e i dataskyddsförordningen, är det tillåtet enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen att även för enskildas behandling precisera vilka uppgifter som ska antecknas i journalen. Bestämmelserna utgör särregler i förhållande till patientdatalagen och gäller utöver de grundläggande bestämmelserna om journal- föring i 3 kap. patientdatalagen.10 Överväganden kring vilka upp- gifter som bör antecknas har gjorts vid tidigare lagstiftningsarbeten och utredningen utgår från att de uppgifter som anges i dessa be- stämmelser behövs för de ändamål för vilka uppgifterna i patient- journalen behandlas. Skyldigheten att anteckna uppgifter om givare innebär att käns- liga personuppgifter som rör hälsa kan komma att behandlas. Ut- redningen har i avsnitt 10.1.10 gjort bedömningen att behandling av känsliga personuppgifter i den verksamhet som patientdatalagen omfattar kan ske med stöd av undantaget för hälso- och sjukvård i artikel 9.2 h i dataskyddsförordningen. Samma bedömning görs beträffande de nu aktuella uppgifterna. Utredningen har i av- snitt 10.1.10 föreslagit att en bestämmelse som påminner om kravet på tystnadsplikt enligt artikel 9.3 i dataskyddsförordningen tas in i patientdatalagen. Patientdatalagen är som framgått tillämplig även på den nu aktuella verksamheten. Någon sådan bestämmelse behö- ver därför inte tas in i lagen om genetisk integritet m.m. Innehållet i bestämmelserna om journalföring behöver därmed inte ändras. Bestämmelser om gallring och bevarande kan, enligt den be- dömning utredningen har gjort i avsnitt 9.17.2, behållas i register- författningar om den ursprungliga behandlingen grundar sig på en rättslig förpliktelse, en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning enligt artikel 6.1 c och e i dataskydds- förordningen. Det innebär att även bestämmelserna om bevarande av journaler kan vara kvar. 2007/08:126 s. 54. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Utredningens bedömning: Bestämmelserna som reglerar upp- giftsskyldighet i lagen om genetisk integritet m.m. kan behållas. I 6 kap. 6 § och 7 kap. 8 § lagen om genetisk integritet m.m. finns det bestämmelser om skyldighet att lämna vissa uppgifter till dom- stol, medan 6 kap. 5 § och 7 kap. 7 § reglerar den enskildes rätt att ta del av uppgifter som antecknats i den särskilda journalen. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet är, enligt den bedömning utredningen har gjort i avsnitt 9.21, lika tillåtna enligt dataskydds- förordningen som enligt dataskyddsdirektivet. Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet påverkas alltså inte av dataskyddsförordningen. Vid fullgörandet av uppgiftsskyldigheten måste dock den person- uppgiftsansvarige iaktta den reglering om dataskydd som finns i bl.a. dataskyddsförordningen. 12.3Lagen (2006:496) om blodsäkerhet och förordningen (2006:497) om blodsäkerhet I lagen om blodsäkerhet och den tillhörande förordningen om blodsäkerhet finns det bestämmelser om blodverksamhet vid blod- centraler. Syftet med lagen är att skydda människors hälsa när blod och blodkomponenter från människor hanteras för att användas vid transfusion eller tillverkning av läkemedel eller medicintekniska produkter. Lagstiftningen innehåller även vissa bestämmelser om behandling av personuppgifter, nämligen bestämmelser om förhåll- andet till personuppgiftslagen, vissa register som ska föras, rättelse, skadestånd och uppgiftsskyldighet. I detta avsnitt analyseras om de bestämmelser som berör behandling av personuppgifter behöver ändras med anledning av dataskyddsförordningen. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter 12.3.2Förhållandet till annan dataskyddsreglering Utredningens förslag: Bestämmelsen i 5 § lagen om blodsäker- het ska innehålla en upplysning om att lagen kompletterar data- skyddsförordningen när det gäller behandling av personuppgifter. Det ska också upplysas om att dataskyddslagen gäller, om inte annat följer av lagen om blodsäkerhet eller föreskrifter som meddelats med stöd av den. Bestämmelsen om förhållandet till annan lagstiftning bör utformas på det sätt som framgår av utredningens överväganden i avsnitt 9.6. 12.3.3Register som förs av den som har tillstånd att bedriva blodverksamhet Skyldighet att föra register Utredningens bedömning: Bestämmelsen om skyldighet att föra register i 16 § första stycket första och tredje meningarna lagen om blodsäkerhet kan behållas. I 16 § första stycket lagen om blodsäkerhet anges att den som har tillstånd att bedriva blodverksamhet ska föra ett register med upp- gifter om blodverksamheten, blodgivare, blodmottagare och gjorda kontroller av blod och blodkomponenter. Registret får enligt tredje meningen i samma stycke föras med hjälp av automatiserad be- handling. Skyldigheten att ha ett system för spårbarhet följer av ett EU-direktiv.11 Dataskyddsförordningen påverkar inte möjligheten att före- skriva att någon ska föra ett visst register. Behandlingen av person- uppgifter i registret måste dock vara förenlig med dataskyddsförord- ningens bestämmelser. 11 Se t.ex. artikel 13.1 i och rådets direktiv /98/EG av om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, fram- ställning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter och om ändring av direktiv /83/EG. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Ändamål och grund för behandling av personuppgifter Utredningens bedömning: Bestämmelsen om ändamål i 16 § första stycket andra meningen lagen om blodsäkerhet kan be- hållas. Registret över blodverksamheten får enligt 16 § första stycket andra meningen lagen om blodsäkerhet endast ha till ändamål att göra det möjligt att spåra blod och blodkomponenter och att för- hindra att smittat blod och blodkomponenter överförs till männi- skor. Skyldigheten att föra det aktuella registret är en rättslig förplik- telse. Ändamålen grundar sig på den rättsliga förpliktelsen att föra registret och har således stöd i artikel 6.1 c i dataskyddsförord- ningen. Någon ytterligare analys av vilket stöd ändamålen har i dataskyddsförordningen krävs inte, som utredningen konstaterat i avsnitt 9.10.1. Bestämmelserna uppfyller också, i enlighet med vad som anges i samma avsnitt, de krav på den rättsliga grunden som ställs i artikel 6.3 i dataskyddsförordningen och kan därmed be- hållas. Finalitetsprincipen är inte tillämplig I bestämmelsen anges att registret över blodverksamheten endast får användas för vissa angivna ändamål. Det innebär att finalitets- principen inte gäller. Det är alltså inte tillåtet att behandla person- uppgifter i registret för andra ändamål än de som anges i bestäm- melsen även om dessa andra ändamål inte är oförenliga med det ändamål för vilket uppgifterna har samlats in. Finalitetsprincipen finns uttryckt i artikel 5.1 b i dataskydds- förordningen. Där framgår bl.a. att personuppgifter inte får be- handlas på ett sätt som är oförenligt med de ändamål för vilka de samlats in, vilket motsvarar vad som anges i artikel 6.1 b i data- skyddsdirektivet. Medlemsstaterna får, i enlighet med vad utred- ningen konstaterat i avsnitt 9.3, med stöd av artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen behålla eller införa mer specifika bestäm- melser för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i data- skyddsförordningen. Det är också, som utredningen konstaterat i Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter avsnitt 9.2, tillåtet att begränsa myndigheters möjligheter till be- handling och utöka deras skyldigheter. Begränsningen av tillåtna ändamål är därmed förenlig med dataskyddsförordningen och kan behållas. Personuppgifter som får behandlas Utredningens bedömning: Bestämmelserna om registrets inne- håll i 16 § andra stycket och 20 § lagen om blodsäkerhet, såvitt avser de register som förs av blodverksamheterna, samt 7 a § förordningen om blodsäkerhet kan och bör behållas. Begränsning av vilka personuppgifter som får behandlas I 16 § andra stycket lagen om blodsäkerhet anges de personupp- gifter registret får innehålla. Registret får i fråga om personuppgif- ter endast innehålla uppgifter om blodgivarens identitet, blodgiva- rens uppgivna sjukdomshistoria, resultatet av gjorda kontroller av blodgivarens blod och blodkomponenter, samt blodmottagarens identitet. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får enligt 20 § lagen om blodsäkerhet meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter registret ska innehålla. Regeringen har enligt 7 a § förordningen om blodsäkerhet delegerat till Inspektionen för vård och omsorg respektive att meddela närmare föreskrifter om registrets innehåll. En precisering av vilka personuppgifter som får behandlas är förenlig med principen om uppgiftsminimering enligt artikel 5.1 c i dataskyddsförordningen som anger att uppgifterna ska vara ade- kvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ända- mål för vilka de behandlas. Utredningen utgår från de övervägan- den kring vilka uppgifter som behöver behandlas i registren som har gjorts vid tidigare lagstiftningsarbeten. Medlemsstaterna tillåts som redan framgått att införa preciseringar i den nationella lag- stiftningen enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen eller därför att de begränsar en myndighets möjligheter till behandling av personuppgifter. Bestämmelserna i 16 § andra stycket och 20 § lagen om blodsäkerhet, när det gäller de register som förs av blod- Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter verksamheterna, samt 7 a § förordningen om blodsäkerhet kan alltså behållas. De personuppgifter som får behandlas i registret omfattar även uppgifter om hälsa. För att känsliga personuppgifter ska få behandlas i registret krävs det att behandlingen ryms inom något av undan- tagen i artikel 9.2 i dataskyddsförordningen. Vad som omfattas av hälso- och sjukvårdsundantaget i artikel 9.2 h i dataskyddsförord- ningen framgår av avsnitt 9.11.4. Lagen om blodsäkerhet reglerar verksamheten vid blodcentral- erna oavsett om blod och blodkomponenter hanteras för att använ- das vid blodtransfusion eller vid läkemedelstillverkning. Det register som avses i 16 § lagen om blodverksamhet ska föras oberoende av i vilket av dessa syften blodet hanteras. De flesta blodcentraler hanterar blod och blodkomponenter avsedda att användas såväl vid transfusion som vid läkemedelstillverkning.12 När blod hanteras i av- sikt att använda det vid transfusion är verksamheten att betrakta som hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Hantering av blod som ska användas vid läkemedelstillverkning har däremot inte primärt vård- eller behandlingssyfte och är därför inte att betrakta som hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårds- lagen.13 Utredningen bedömer mot den bakgrunden att behandling av känsliga personuppgifter i de register som förs av blodcentralerna får anses omfattas av undantaget för hälso- och sjukvård i arti- kel 9.2 h i dataskyddsförordningen när syftet med hanteringen av blodet är att det ska användas vid blodtransfusion. Enligt artikel 9.3 i dataskyddsförordningen krävs det också att uppgifterna behandlas av eller under ansvar av någon som omfattas av tystnadsplikt. Personalen vid blodverksamheterna omfattas av bestämmelser om tystnadsplikt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), patient- 2005/06:141 s. 71. 2005/06:141 s. 29–30 hänvisas till den tidigare gällande hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Eftersom definitionen av vad som utgör hälso- och sjukvård är densamma i den nu gällande hälso- och sjukvårdslagen är den bedömning som gjorts i förarbetena fortfarande aktuell. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter säkerhetslagen (2010:659) och lagen om blodsäkerhet. I de fall blod- verksamhet är att betrakta som hälso- och sjukvård är även bestäm- melserna i patientdatalagen (2008:355) tillämpliga.14 Utredningen har i avsnitt 10.1.10 föreslagit att en bestämmelse som påminner om kravet på tystnadsplikt enligt artikel 9.3 i dataskyddsförord- ningen tas in i patientdatalagen. Någon sådan bestämmelse behöver därför inte tas in i lagen om blodsäkerhet. Det är inte lika självklart att den behandling av känsliga person- uppgifter som sker i samband med att blod hanteras för att användas vid tillverkning av läkemedel omfattas av hälso- och sjukvårds- undantaget. Behandlingen har troligen tillåtits med stöd av arti- kel 8.4 i dataskyddsdirektivet, eftersom den behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Bestämmelser i registerförfattningar som tillåter behandling av känsliga personuppgifter med stöd av artikel 8.4 i dataskyddsdirektivet är, i enlighet med vad utredningen konstaterat i avsnitt 9.11.3, förenliga med artikel i data- skyddsförordningen och kan och bör behållas. I artikel 9.2 i i data- skyddsförordningen har det dock, som anges i avsnitt 9.11.5, tillkom- mit ett nytt undantag från förbudet att behandla känsliga person- uppgifter som avser folkhälsoområdet. Som framgår av avsnitt 9.11.5 är behovet av att säkerställa ett skydd mot allvarliga gränsöver- skridande hot mot hälsan eller säkerställa höga kvalitets- och säker- hetsnormer för vård och läkemedel eller medicintekniska produkter exempel på skäl som motiverar behandling av känsliga personupp- gifter med stöd av artikeln. Eftersom syftet med det EU-direktiv som genomförts genom lagen om blodsäkerhet är att skydda folk- hälsan och hindra överföring av smittsamma sjukdomar, bedöms undantaget i artikel 9.2 i i dataskyddsförordningen mer relevant att tillämpa när det gäller behandling av känsliga personuppgifter som sker i samband med att blod hanteras för att användas vid tillverk- ning av läkemedel. Personalen vid blodcentralerna omfattas som anges ovan redan av bestämmelser om tystnadsplikt i offentlighets- och sekretess- lagen, patientsäkerhetslagen och lagen om blodsäkerhet. Den regler- ingen tillsammans med regleringen av registret i lagen om blod- 14 I prop. 2005/06:141 s. 51 anges att det är patientjournallagen och vårdregisterlagen som ska tillämpas parallellt med lagen om blodregister. Eftersom dessa lagar har ersatts av patientdatalagen är det numera den lagen som ska tillämpas. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter säkerhet är enligt utredningens bedömning tillräcklig för att till- godose kravet på skyddsåtgärder i artikel 9.2 i i dataskyddsförord- ningen. Registret förs på grundval av nationell lagstiftning vilket också är ett krav enligt den artikeln. Som anges i avsnitt 9.11.6 har några nya kategorier av känsliga personuppgifter tillkommit i dataskyddsförordningen, nämligen genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifi- era en fysisk person och uppgifter om sexuell läggning. Eftersom känsliga personuppgifter får behandlas under samma förutsätt- ningar som andra personuppgifter inom den nu aktuella lagstift- ningens tillämpningsområde, påverkar det inte regleringen att nya kategorier av personuppgifter kommer att vara att bedöma som känsliga enligt dataskyddsförordningen. Sammanfattningsvis gör alltså utredningen den bedömningen att känsliga personuppgifter alltjämt kan och bör få behandlas i registret. Dataskyddsförordningen hindrar inte att föreskrifter meddelas på dessa områden och inte heller att föreskriftsrätten delegeras. Även bestämmelserna med bemyndiganden att meddela ytterligare före- skrifter kan därmed behållas. Utredningens bedömning: Bestämmelsen om gallring i 16 § tredje stycket lagen om blodsäkerhet kan behållas. Även delega- tionsbestämmelserna i 17 § lagen om blodsäkerhet samt 7 b § förordningen om blodsäkerhet kan behållas. Bestämmelser om gallring och bevarande kan, enligt den bedöm- ning utredningen har gjort i avsnitt 9.17.2, behållas i registerförfatt- ningar om den ursprungliga behandlingen grundar sig på en rättslig förpliktelse, en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning enligt artikel 6.1 c och e i dataskyddsförord- ningen. Detsamma gäller bemyndiganden att meddela föreskrifter om bevarande. Det innebär att bestämmelsen om gallring i 16 § Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter tredje stycket lagen om blodsäkerhet samt delegationsbestämmel- serna i 17 § lagen om blodsäkerhet samt 7 b § förordningen om blodsäkerhet kan vara kvar. Utredningens bedömning: Dataskyddsförordningen föranleder inte någon ändring av bestämmelsen om personuppgiftsansvar i 16 § fjärde stycket lagen om blodsäkerhet. Som framgått av avsnitt 9.7 behöver bestämmelser om personupp- giftsansvar i registerförfattningar inte ändras med anledning av dataskyddsförordningen. Utredningen gör samma bedömning när den gäller bestämmelsen om personuppgiftsansvar i lagen om blod- säkerhet. Bestämmelsen i 16 § fjärde stycket lagen om blodsäkerhet kan och bör därmed behållas. 12.3.4Register som förs av Inspektionen för vård och omsorg Skyldighet att föra register Utredningens bedömning: Bestämmelserna om skyldighet att föra register i 18 § första stycket första meningen lagen om blodsäkerhet kan behållas. Inspektionen för vård och omsorg ska, enligt 18 § första stycket första meningen lagen om blodsäkerhet, med hjälp av automati- serad behandling, föra ett register över dem som har tillstånd att bedriva blodverksamhet. Skyldigheten att föra registret härrör från ett EU-direktiv.15 Dataskyddsförordningen påverkar inte möjligheten att före- skriva att någon ska föra ett visst register. 15 Se artikel 13.2 i och rådets direktiv /98/EG av om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, framställ- ning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter och om ändring av direktiv /83/EG. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter uppgifter i registret måste dock vara förenlig med dataskydds- förordningens bestämmelser. Ändamål och grund för behandling av personuppgifter Utredningens bedömning: Bestämmelserna om ändamål i 18 § första stycket andra meningen och 18 § andra stycket lagen om blodsäkerhet kan behållas. Registret som Inspektionen för vård och omsorg ska föra har enligt 18 § första stycket andra meningen lagen om blodsäkerhet till ändamål att ge offentlighet åt vem som har tillstånd, anmälningar om allvarliga avvikande händelser enligt 15 § lagen om blodsäker- het, anmälningar om händelser som har medfört eller hade kunnat medföra allvarliga vårdskador enligt 3 kap. 5 § patientsäkerhets- lagen (2010:659) i samband med blodtransfusion, och tidpunkterna för inspektion och kontroll enligt 12 § lagen om blodsäkerhet. Registret får enligt 18 § andra stycket lagen om blodsäkerhet också användas för tillsyn, forskning och framställning av statistik. Inspektionen för vård och omsorg är skyldig att föra registret, vilket innebär att förandet av registret är en rättslig förpliktelse. De angivna ändamålen grundar sig på den rättsliga förpliktelsen att föra registret och har därmed stöd i artikel 6.1 c i dataskydds- förordningen. Någon ytterligare analys av vilket stöd ändamålen har i dataskyddsförordningen krävs inte, som utredningen konsta- terat i avsnitt 9.10.1. Bestämmelserna uppfyller också, i enlighet med vad som anges i samma avsnitt, de krav på den rättsliga grun- den som ställs i artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Bestämmel- serna behöver därmed inte ändras med anledning av dataskydds- förordningen. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Personuppgifter som får behandlas Utredningens bedömning: Bestämmelserna om registrets inne- håll i 18 § tredje stycket och 20 § lagen om blodsäkerhet, såvitt avser Inspektionen för vård och omsorgs register, samt 7 § för- ordningen om blodsäkerhet kan och bör behållas. I registret får, enligt 18 § tredje stycket lagen om blodsäkerhet, personuppgifter inte registreras om andra än dem som har tillstånd att bedriva blodverksamhet och om verksamhetschefen. Reger- ingen får enligt 20 § lagen om blodsäkerhet meddela närmare före- skrifter om vilka uppgifter registret ska innehålla. Regeringen har i 7 § förordningen om blodsäkerhet föreskrivit att registret, utöver vad som anges i lagen, ska innehålla uppgifter om blodcentralens namn och adress, verksamhetschefens namn och adress, och ända- målet med verksamheten och dess omfattning. Att på detta sätt precisera vilka personuppgifter som får be- handlas stämmer överens med principen om uppgiftsminimering i artikel 5.1 c i dataskyddsförordningen som anger att uppgifterna ska vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas. Utredningen utgår från de överväganden om vilka uppgifter som behöver behandlas i registren som har gjorts vid tidigare lagstiftningsarbeten. Sådana preciser- ingar är, som redan framgått, tillåtna i den nationella lagstiftningen enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen eller därför att de begränsar en myndighets möjligheter till behandling av person- uppgifter. Bestämmelserna i 18 § tredje stycket och 20 § lagen om blodsäkerhet, i fråga om det register som förs av Inspektionen för vård och omsorg, kan och bör därmed behållas. Även bestämmel- sen i 7 § förordningen om blodsäkerhet bör vara kvar. Eftersom det endast är personuppgifter om tillståndsinnehava- ren och verksamhetschefen som får förekomma i registret och inte några uppgifter om de som lämnat eller fått blod, ska det inte finnas några känsliga personuppgifter i registret.