sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — inom turism och besöksnäring inklusive medfinansiering, baserat på beviljade projekt –2014. Den Europeiska social- fonden betalar ut för projekt inom turism och besöksnäring, baserat på ett årligt genomsnitt av de projekt som beviljats medel –2016. Till detta kommer regionala företagsstöd och stöd till projekt- verksamhet med en omfattning av , samt projekt inom EU-programmet , som inklusive medfinans- iering uppgår till . Sammanlagt utgör dessa medel . Visit verksamhet med exportfrämjande insatser finansi- erades 2017 med av staten och av näringslivet och annan medfinansiering. Inräknat externa forskningsfinansiärers och lärosätenas egen finansiering uppgick den offentliga finansieringen av besöksnärings- relaterad forskning till 2015. Hanteringen av strukturfonder, nationella projektmedel och inve- steringsstöd är förknippade med betydande kostnader för planering, administration och uppföljning. Strukturfonderna är starkt kopplade till beslut och regelverk på EU-nivå, och nationella projekt styrs av regler i både och EU, inte minst statsstödsregler, men också andra regelverk som ska garantera korrekt och rättsäker hantering av stöden. De 20 regionala turismorganisationerna (eller -funktionerna, i de fall arbetet är integrerat i ordinarie regionorganisation) grundfinan- sieras i hög grad med regionala tillväxtmedel, vilket är en bidragande orsak till en stor variation i organisationernas storlek och verksam- het. Enligt en sammanställning uppgick organisationernas samlade omsättning exklusive projektstöd till , där var i särklass störst och Tourism in ungefär hälften så stort.6 har begränsade regio- nala tillväxtmedel och saknar regional turismfunktion. För att kunna relatera storleken på den offentliga finansieringen till privata investeringar i besöksnäringens branscher redovisas några av dessa nedan. För en mer detaljerad beskrivning, se tabeller i kapitel 2. 6 Regionala Turismorganisationer (2014): Regionala Turismorganisationer. Framtagen av , . Sammantaget uppgick privata bruttoinvesteringar till åtskilliga miljarder kronor.7 Bruttoinvesteringarna i detaljhandeln upp- gick till , inom hotell och logi respektive restauranger till vardera, och inom rederier till . Flygbolagen gjorde bruttoinve- steringar på och resebyråer, researran- görer och turistbyråer på . Sport- fritids- och nöjesanläggningars bruttoinvesteringar var . De offentliga investeringarna är av stor vikt trots att de inte utgör en så stor andel av de totala investeringarna. Det är inte ovanligt att offentliga investeringar i exempelvis en skidlift är nödvändiga för att de privata investeringarna i boende runt liften ska realiseras. Inom destinationsutveckling är de offentliga insatserna avgörande smörj- medel som bidrar till nödvändig samordning och strukturer som de privata aktörerna inte själva har möjlighet att skapa, eftersom de inte själva äger stora delar av infrastrukturen och ansvaret för helheten. 3.2.5Samlad bedömning av aktörssystemet Utredningens förslag baserar sig på en samlad analys av aktörs- systemet nationellt, regionalt och lokalt. En grundläggande faktor är systemets komplexitet. Vi ser ett behov av en samlande strategi för, och ett samlat genomförande av, offentliga och privata insatser. Utredningens bedömning är att samverkan inte är optimal , och att detta gäller såväl offentliga aktörer nationellt, regional och lokalt som samverkan mellan besöksnäringens branscher. Med utgångspunkt i de fem övergripande områdena: 1) Kompe- tensförsörjning 2) Utveckling, innovation och forskning 3) Marknad, tillväxt och företagande 4) Infrastruktur och 5) Tillstånd och tillsyn bedömer utredningen att de offentliga insatserna på nationell, regio- nal och lokal nivå har störst tyngd på tillstånds- och till- synsområdet. Besöksnäringens branscher och företag omfattas exempelvis av över 370 uppgiftskrav från över 25 olika, framför allt offentliga, aktörer. 7 SCB, Bruttoinvesteringar enligt Företagens ekonomi, för näringsgrenarna SNI 47, 50, 51, 55, 56, 79 och 93. Aktörssystemets storlek och bredd innebär också att en mängd insatser genomförs parallellt inom närbesläktade, eller delvis samma, områden av aktörer som inte har kontakt i det löpande arbetet eller styr mot samma mål. En viss konkurrens om uppdrag och arbets- uppgifter är sund, och det är naturligt att många aktörer jobbar utifrån liknande problemanalyser, men utredningen bedömer att en samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring som inkluderar mål, strategi, samt dialog och operativ samverkan mellan berörda departement och myndigheter kommer att bidra till en betydande effektivitetshöjning och optimering av resurser. När det gäller marknad, tillväxt och företagande tar det offentliga en stor roll beträffande den utländska marknaden via Visit vars ägande delas av staten via och besöks- näringen via . Visit hade knappt 80 anställda varav drygt 30 i och övriga på nio utlandskontor. Regionernas engagemang igenomförandet av Visit verksamhet är också betydande. Tillväxt- och utvecklingsarbete för besöksnäringen drivs framför allt via den regionala nivån vilket är naturligt med hänsyn till det regionala utvecklingsansvaret. Från nationell nivå stöttas området framför allt via som är den myndighet som enligt instruktion har ansvar för ”kun- skaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism”.8 är cirka fem personer på heltids- sysselsatta med frågor relaterade till turism och besöksnäring som huvudsaklig uppgift. Utöver dessa bidrar fler tjänster inom myndig- heten till utveckling av eller stöd för turism och besöksnäring, till exempel genom myndighetens arbete med regelförenkling där flera initiativ har haft fokus på besöksnäringens branscher och företag. Inom området utveckling, innovation och forskning bedömer utredningen att systemet för offentliga främjandeinsatser är betyd- ligt svagare. På utvecklingsområdet genomför insatser för besöksnäringen som framför allt kanaliseras via program för hållbar produkt- och destinationsutveckling. Även finansierar nationella insatser med bäring på besöksnäringen och har 1–2 heltidssysselsatta med frågor kopplat till turism och besöks- näring som huvudsaklig arbetsuppgift. 8 Förordning (2009:145) med instruktion för . förs även av andra myndigheter som och . Nationella forsknings- och innovationsmyndigheter och bolag som till exempel , Formas och har mycket begränsade insatser med bäring på turism och besöksnäring. Läro- sätenas forskning, såväl grundforskning som tillämpad forskning, är också begränsad. Inom kompetensförsörjning görs insatser på många nivåer i utbildningsväsendet och via arbetsmarknadsinsatser. Utmaningen här handlar delvis om att insatser skulle vinna på samordning. Utredningen anser vidare att besöksnäringens tillväxt och hållbara utveckling skulle bli avsevärt kraftfullare om besöksnäringens branscher och företag samlade sig till en starkare gemensam struktur. En samlad besöksnäring med god förmåga att formulera behov är en förutsättning för strategiska insatser även från det offentligas sida. är en paraplyorganisation, som ägs av cirka 170 företag och organisationer som representerar tiotusental företag i den svenska besöksnäringen, vilket är en styrka. Det faktum att organisationens kansli består av en projektledare och att utvecklings- medel för verksamheten tillskjuts från ger inte uttryck för branschernas engagemang, enligt utredningens bedömning. Som paraplyorganisation för besöksnäringens branscher skulle vinna på att stärkas upp resurs- och verk- samhetsmässigt av branscherna. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att arbetet med frågor om turism och besöksnäring, utöver internationell marknadsföring, är svagt bemannat på offentlig nationell nivå. Konsekvensen av att så få personer arbetar med besöksnäringsfrågor är att kvalitetssäkringen och utvärderingen av det arbete som görs blir lidande. Detta i kom- bination med svaga satsningar på kunskapsutveckling gör att det finns det skäl att reflektera över om rätt beslut kan fattas, och om de insatser som genomförs därmed optimerar resursanvändningen. –att regeringen föreslår att fattar beslut om ett nytt övergripande politiskt mål för hållbar turism och växande besöksnäring. –att det nya övergripande målet är att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. Det befintliga målet för besöksnäringen är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad syssel- sättning i hela landet. Utredningen bedömer att det befintliga målet, som föreslogs i Regeringens proposition 20059 och antogs i betän- kande av 200510, är bra men har karaktär av en vision. Regeringen och ansvarig myndighet, , använder begreppet besöksnäring som komplement till begreppet turism för att tydligare beskriva näringslivets och företagens roll, vilket även målet bör spegla. Det näringspolitiska målet är att konkurrenskraft ska stärkas genom att företag ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens, effektivitet och innovationsförmåga. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030 samt målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriteringarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Turismen och besöksnäringen har haft en stark utveckling såväl nationellt som internationellt. Flera nationer i vår omvärld har utvecklat nationella strategier och nationella politiska mål som syftar till att främja tillväxt i besöksnäring och turism. upplever flera länder och destinationer något som benämns som hyperturism, en situation där antalet turister nått en nivå där många av desti- nationens invånare anser att de negativa effekterna av turism över- väger de positiva. Destinationen når en nivå som inte är hållbar, 2004/05:56, En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. 10Bet 05/05:NU13. socialt eller miljömässigt, vilket i sin tur leder till att man med politisk styrning aktivt går in och på olika sätt försöker begränsa turismens och därmed besöksnäringens tillväxt. Även om den situationen inte har aktualiserats i bedömer utredningen att ett nytt och övergripande mål för besöksnäring och turism inte enbart ska inkludera formuleringen hållbarhet utan även tydligt signalera vikten av, och balansen mellan, alla de tre hållbarhetsaspek- terna: ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Hållbarhets- perspektivet betonar också betydelsen av att svensk besöksnäring har förutsättningar att utveckla och ta till sig innovationer. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå insatser för hur ska marknadsföras i utlandet och inte heller att ta fram förslag på infrastruktur för transporter. Utredningen ser dock vikten av att ett nytt övergripande politiskt mål för besöksnäring och turism och en samlad politik måste kunna appliceras på pågående statliga insatser med bäring på besöksnäringen som går utanför utredningens uppdrag, samt på framtida statliga insatser av vikt för växande besöksnäring. Indikatorer och/eller kännetecken för god måluppfyllelse kan till exempel vara: –besökare som bidrar med högt värde (ekonomiskt, socialt och miljömässigt) året runt –god besöksinfrastruktur för internationella ankomster, inklusive besöksbemötande före inresa och vid gränser –god regional spridning av besökare i landet –att aktörer inom besöksnäring och turism samverkar med andra aktörer för en resursanvändning som är både hållbar och produktiv –autentiska och rika naturupplevelser –kompetenta och engagerade medarbetare och företag –att besöksnäringens nationella, regionala och lokala aktörer är koordinerade –hög kunskapsnivå och tillförlitlig statistik –robust nationell och regional infrastruktur relaterad till besöks- näring (transport-, digital-, samt i form av natur- och kultur- miljöer) –fysisk planering som understödjer besöksnäringens utveckling –att besöksnäringen värderas högt av svenska destinationers invånare –att besöksnäringen erbjuder sysselsättning för många och goda karriärvägar –att besöksnäringen är ett hållbart komplement till annan syssel- sättning, särskilt i gles- och landsbygder –att besöksnäringen bidrar till ett jämställt samhälle och inklu- derande tillväxt –att besöksnäring och turism bidrar till hållbar samisk närings- livsutveckling. Ett övergripande politiskt mål bör brytas ner i mätbara delmål vilket utvecklas i avsnitt 3.5. Utredningen föreslår att regeringen föreslår att fattar beslut om ett nytt övergripande politiskt mål för hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningen föreslår att det nya övergripande målet är att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. 3.4En nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring –att regeringen utvecklar och antar en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring – en plattform för hur politiken ska utformas och genomföras – och att utvecklingen av denna strategi sker i samverkan med besöksnäringen, statliga myndigheter, regioner, kommuner och det civila samhället. –att en vision kopplas till det övergripande politiska målet och en nationell strategi för hållbar turism och växande besöks- näring. Ett förslag från utredningen är: 2030 är svenska besöksupplevelser hållbara, globalt konkurrenskraftiga och innovativa, turism är högt värderat av svenska invånare och besöksnäringen attraktiv att verka inom som företagare och anställd. En majoritet av de inspel utredningen har fått, från både privata och offentliga aktörer, efterfrågar långsiktighet, nationella mål och även ett nationellt huvudmannaskap och en stärkt nationell samordning. Många av de länder som konkurrerar med om inter- nationella besökare har utvecklat offentliga nationella strategier för besöksnäring och turism. Syftet med strategierna är att skapa effektivitet i de offentliga investeringar som görs för att främja och utveckla besöksnäring och turism. Strategierna har en viktig funktion för att samla och koordinera aktörer nationellt, regionalt och lokalt. Utredningen har träffat representanter för danska , Visit och Innovasjon och tagit del av deras respektive erfarenheter kring strategier och organisation av turismpolitik. En studieresa till , och möten med representanter för regering, turismorgani- sationer, Visit , branschorganisationer, besöksmål, samt regional- och kommunalpolitiker har gett en god inblick i utmaningar och hur landet valt att strategiskt bemöta dessa. fattade beslut om att inrätta Nationalt Turismeforum med uppgift att styra och koordinera de offentliga turismfrämjande insatserna över nationell, regional och lokal nivå i . En samlad politik SOU 2017:95 Organisering av dansk turism EVM (formand) EVM (formand) (Wonderful Copenahagen) Som figur 3.4 visar är det danska Ehrvervsministeret huvudman för Nationalt Turismeforum i vilket även danska regioner, Visit , KL11, näringslivsrepresentanter samt forskare ingår. En första uppgift för Nationalt Turismeforum var att ta fram en nationell strategi för dansk turism, vilken antogs . Strategin innehåller fem strategiska insatsområden och 66 initiativ som ska genomföras av en bred krets av offentliga och privata aktörer. Foru- met tar fram en årlig analys av statusen för arbetet med strategin, samt koordinerar de offentliga främjarinsatserna med utgångspunkt i strategin. Till Nationellt Turismeforum finns tre regionala utveck- lingsnoder knutna med uppdrag att driva utvecklingsarbete inom ramen för var sitt övergripande område: kust- och naturturism, affärs- och mötesturism samt storstadsturism. Utredningen ser att denna struktur har fungerat kraftfullt i och att den kan vara en modell för hur en samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring kan organiseras i . Det gemensamma ansvarstagandet och långsiktighet i angreppsättet är viktiga fundament i denna struktur. 11 Intresse och ledningsorganisation för 98 kommuner. Motsvarighet till Kommuner och Landsting (SKL). färdigställde det finländska arbets- och näringsminis- teriet en ny strategi för turism 2015–2025. Bland prioriteringarna i den finländska strategin finns tillgänglighetsfrågor, företagarnas villkor, försäljning och marknadsföring samt att stärka samarbetet och gränsytorna mellan besöksnäring och andra branscher för effek- tivare och mer innovativ produktutveckling. Strategins mål nås genom en rad åtgärder som finansieras inom arbets- och närings- ministeriets förvaltningsområden. I har turismen varit den främsta motorn för ekonomisk utveckling . –ökade turismen med i genomsnitt vilket är fem gånger högre än den genomsnittliga ökningen i världen. Den explosiva ökningen har ställt frågan om strategier och koordinering på sin spets. presenterades strategi Roadmap for tourism in , framtagen under ledning av ministeriet för industri och innovation. Strategin är en femårsplan som inkluderar insatser för stöd, koord- inering och styrning, positiva besöksupplevelser, tillförlitlig data, naturvård, kompetens och kvalitet, ökad produktivitet och bättre spridning av besökare i landet. Task Force tillsattes 2015, med ett uppdrag tidsbegränsat till , för att koordinera uppgifter och insatser i strategin. Organiseringen i form av en task-force där ministrar och repre- sentanter för branschorganisationer och de största företagen ingår bygger på det faktum att befinner sig i en akut situation att möta turismens snabba expansion. Strukturen fungerar i med hänsyn till landets storlek och att turismen är landets största näring. Utredningen bedömer att situationen i inte ger anledning att inrätta en motsvarande task-force. I gjordes en melding12, Upplev – unikt och äventyrligt, från norska regeringen till Stortinget13. Meldingen råder att ge den norska regeringen i uppdrag att, i samarbete med den norska besöksnäringen, ta fram en strategi för utveckling av besöksnäringen. I presenterade Nationell strategi för svensk besöksnäring – hållbar tillväxt för företag och desti- nationer. Visionen i strategin är att fördubbla turismens omsättning och exportvärde till 2020. genomförde en halvtidsanalys av strategin som sammanfattar de fem första årens förändring och prioriterar kommande insatser. Bakom den nationella strategin står och arbetet skedde i dialog med näringens aktörer och i samarbete med Visita, Visit , , , , Regio- nala nätverket för turism och samt med finansiellt stöd från . Den svenska nationella strategin har en styrka i att den är framtagen och bärs av närings- livets aktörer. Den nationella strategin används som ett styrverktyg regionalt och lokalt i utveckling av planer och strategier för besöks- näringen. Visit och förhåller sig till den svenska nationella strategin, men utredningen bedömer att den inte har en förankring inom regeringen på motsvarande sätt som motsvarande strategier har i våra nordiska grannländer där regeringarna står som avsändare och i flera fall huvudman för strategiernas genomförande. Utredningen bedömer att detta innebär en svaghet som drabbar långsiktigheten, effektiviteten och genomförandet av offentliga insatser i . Utredningen bedömer att en från regeringens sida antagen natio- nell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring, jämförbar 12Motsvarar en proposition. St. 19 (2016–2017) Melding till . Upplev unikt og eventyrlig. Det Konge- lige naerings- og fiskeridepartement. med den nationella livsmedelsstrategi som antog , kan spela en betydande roll och skapa samsyn om målbilden för såväl departement som myndigheter, offentliga aktörer på lokal och regional nivå och inte minst besöksnäringen. Strategin blir ett viktigt instrument för att rita upp kartan så att alla aktörer har något att förhålla sig till. Därför är det också viktigt att strategin utvecklas i samspel med besöksnäringen och civilsamhället så att strategier för offentliga, privata och ideella aktörer kompletterar varandra. På de lokala och regionala nivåerna bidrar ett aktivt arbete med regionala besöksnäringsstrategier till att engagera aktörer och skapa goda förutsättningar för samverkan och därmed genomförande av en samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningen föreslår att regeringen utvecklar och antar en natio- nell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring – en platt- form för hur politiken ska utformas och genomföras – och att utvecklingen av denna strategi sker i samverkan med besöks- näringen, statliga myndigheter, regioner, kommuner och det civila samhället. Utredningen föreslår att en vision kopplas till det övergripande politiska målet och en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Ett förslag från utredningen är: 2030 är svenska besöksupplevelser hållbara, globalt konkurrenskraftiga och innovativa, turism är högt värderat av svenska invånare och besöks- näringen attraktiv att verka inom som företagare och anställd. 3.5Strategiska insatsområden och delmål –att den nationella strategin för hållbar turism och växande besöksnäring delas upp i ett antal strategiska insatsområden och att det övergripande politiska målet bryts ner på mätbara delmål inom dessa strategiska insatsområden. Utredningen bedömer att det, som komplement till det arbete som riktas mot privat- och affärsbesök, finns behov av att bryta ner det föreslagna övergripande politiska målet i delmål. Utredningen föreslår därför att den nationella strategin för håll- bar turism och växande besöksnäring delas upp i ett antal strategiska insatsområden och att det övergripande politiska målet bryts ner på mätbara delmål inom dessa strategiska insatsområden. Utifrån ett stort antal inspel har utredningen sorterat fram förslag på nio strategiska utvecklingsområden som vi finner relevanta för utveckling av besöksnäring och turism i alla regioner. Fyra av de nio områdena utgör tematiska områden för samverkan. Strate- giska insatsområden som utredningen nu bedömer vara lämpliga är: •utveckling, innovation och forskning •tillgänglighet (transporter och digital tillgänglighet) •naturturism (tematiskt område för samverkan) •kulturturism (tematiskt område för samverkan) •måltidsturism (tematiskt område för samverkan) •evenemang och stora möten (tematiska områden för samverkan) Ovanstående är förslag och behöver givetvis utvecklas i det föreslagna strategiarbetet samt . Utvecklingen går snabbt och det är där- med viktigt att bygga in en flexibilitet i strategin och det system som byggs runt den. Utredningen föreslår att delstrategier och delmål formuleras och antas för de tematiska områdena. Ett antal horison- tella kriterier ska genomsyra arbetet med samtliga strategiska insats- områden, bland annat hållbar utveckling, jämställdhet och säkerhet. Ett annat horisontellt perspektiv som ska beaktas är digitaliseringens möjligheter och utmaningar. Många av de förändringar som sker i besöksnäringen har sin bak- grund i förändrade beteenden hos konsumenterna i kombination med allt snabbare digitalisering. Ur ett företagsperspektiv kan ökad digitalisering ge en mängd effekter, bland annat reducerad väntetid för gäster, bättre spridning av och tillgång till information, större möjligheter till miljöhänsyn, ökad kundkännedom, bättre och individanpassade tjänster och produkter, och inte minst minskade kostnader och bättre kundupplevelser. I utveckling och genomförande av den nationella strategin för hållbar turism och växande besöksnäring föreslår utredningen att digitalisering behandlas som ett horisontellt perspektiv som ska genomsyra samtliga strategiska insatsområden. Utredningen lägger fokus på och förslag avseende delnings- och plattformsekonomi då detta är en företeelse med stark påverkan på och relevans för besöks- näringens värdeskapande och således innebär möjligheter och ut- maningar för företags tillväxt, sysselsattas förhållanden och hållbar utveckling.