sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Studieplanen ska baseras på den inledande bedömningen som ska göras av den nyanlända elevens kunskaper och studieplanen bör revideras efter den fördjupade bedömningen som görs av den nyanlända elevens ämneskunskaper. I planeringen är det viktigt med förutsättningar för kartläggning av elevens ämneskunskaper och ett gott samarbete mellan ämneslärare, lärare i svenska som andraspråk, modersmåls- lärare och studiehandledare samt studie- och yrkesvägledare. Studieplanen bör utgöra ett underlag för samverkan och fortsatt planering av elevens utbildning inom såväl som gym- nasieskolan. Den individuella studieplanen kan också komma att behöva revideras. Att planera undervisningen på för den nyanlände eleven är en obligatorisk uppgift som följer av gällande skolförfattningar , men det finns inga krav på att plane- ringen ska dokumenteras i en studieplan i . När det gäller planering som sträcker sig över gymnasieskolans program finns inte heller någon skyldighet att i upprätta en sådan planering. Inte heller finns någon skyldighet att dokumentera åtgär- der som beslutats till stöd för nyanlända i ett särskilt dokument. 5 Bygger på underlag vid mätning . Huvudmännen åläggs med förslaget därför till viss del en ny obliga- torisk uppgift. För att underlätta huvudmännens arbeta med att ta fram en studieplan har utredningen även föreslagit att bör kom- plettera sina allmänna råd med kommentarer om utbildning för ny- anlända elever med stödmaterial om den individuella studieplanen och med exempel på blanketter för hur en sådan plan kan utformas. Utredningen anser att den typen av exempel kan underlätta lärares arbete och minska den administrativa bördan som förut- sättningarna för likvärdighet ökar. Utredningen bedömer att förslaget kommer att medföra ett utökat administrativt arbete som kan in- volvera flera lärare, studie- och yrkesvägledare samt tid för samarbete mellan dessa. Det bör även avsättas tid för samtal med eleven och elevens vårdnadshavare. Utredningen uppskattar att tiden för att göra en individuell studieplan och tid för revidering därför uppgår till totalt . Utredningen bedömer att kostnaderna för förslaget om en indi- viduell studieplan totalt uppgår till . Beräkningen bygger på ett antagande om 22 508 elever (årskurs 7–9), en löne- kostnad på och att en genomsnittlig uppskattad tidsåtgång för att göra en individuell studieplan samt för revidering uppgår till totalt per elev.6 11.6.2Förslaget om ett skriftligt omdöme i stället för terminsbetyget F För en nyanländ elev som inte uppnår kraven för betyget E föreslår utredningen att ett betyg inte sätts i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i för- hållande till kunskapskraven för ämnet i årskurs 6–9 i , 7–10 i specialskolan och årskurs 6 i sameskolan. Statistiken visar att en majoritet av eleverna med okänd bakgrund inte uppnår godkända betyg. Det var som saknade god- kända betyg i alla ämnen /16. Utöver dessa saknar av eleverna godkända betyg i två ämnen eller fler. 6 Lönen bygger på en grundskollärares lön på 30 200 (SCB 2015), semestertillägg och sociala avgifter och arbetsgivaruppgifter på 1,3833, vilket landar på en lönekostnad på 42 397kr/mån, dvs. /tim och uppräknat till 2018 blir det /tim. innebär att det är av eleverna med okänd bakgrund som saknar godkänt i två eller flera ämnen eller i alla ämnen i årskurs 9. När det gäller nyinvandrade elever var det av eleverna som saknade betyg i två eller flera ämnen senaste läsåret och det var som saknade godkända betyg i alla ämnen samt som hade godkänt i alla ämnen. (För mer information om statistiken se avsnitt 3.6.3).7 Utifrån statistik beställd från framgår att andelen ny- invandrade elever som klarar godkänt i alla ämnen minskar ju senare eleven har invandrat. (Se tabell 3.4. i avsnitt 3.6.3). Det var 28 612 elever som hade okänd bakgrund eller var ny- invandrade i årskurs 6–9 /16. Av dessa är det cirka 7 300 elever som har okänd bakgrund och som utredningen bedömer kan behöva skriftliga omdömen i nästan alla ämnen. Av de nyin- vandrade eleverna, cirka 21 300, kommer antalet icke godkända ämnen att minska ju längre elever gått i . Utifrån statistiken om att hade godkänt i alla ämnen i årskurs 9 görs en upp- skattning om att det är cirka 4 500 nyinvandrade elever i årskurs 6–9 som uppnår godkänt i alla ämnen. Det är cirka 16 800 nyinvandrade elever som således kommer att behöva skriftliga omdömen i två, flera eller alla ämnen. Undervisande lärare ska enligt läroplanen göra kontinuerliga be- dömningar av elevens kunskapsutveckling. Bedömningar av elevernas kunskapsnivå sker således i viss omfattning i alla års- kurser, bl.a. i utvecklingssamtal, i den skriftliga individuella utveck- lingsplanen och i det systematiska kvalitetsarbetet. I slutbetyget i årskurs 9 ska alltid ett skriftligt omdöme ges om inte ett godkänt betyg har uppnåtts. En sådan bedömning ska dock inte dokumen- teras i form av ett skriftligt omdöme i årskurs 6 till och med höst- terminen årskurs 9, när terminsbetyg ges, varför vissa nya administra- tiva uppgifter, i form av att skriva in omdömena i aktuellt system, tillkommer. Utredningen uppskattar i genomsnitt, det kommer dock att variera stort mellan varje elev beroende på antal ämnen, att det kom- mer att ta i snitt per elev att göra skriftliga omdömen. Utredningen beräknar kostnaden för förslaget till . Beräkningen bygger på att det är 28 612 elever (årskurs 6–9), lärar- 7 (2016). PM: Slutbetyg i , . lön på och att tiden för att göra skriftliga omdömen i snitt landar på totalt 20 minuter.8 11.6.3Förslaget om studiehandledning på modersmålet Utredningen föreslår att en nyanländ elev som påbörjar sin skolgång i i årskurs 7–9 i och grundsärskolan samt års- kurs 8–10 i specialskolan, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Utredningens förslag innebär att om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom sådan studiehandledning på modersmålet ska bestämmelserna om särskilt stöd inte tillämpas. Om eleverna har ett behov av studiehandledning på modersmål har de rätt till det. Enligt gällande lagstiftning är studiehand- ledning på modersmål en stödinsats som i vissa fall är att anse som extra anpassningar, vilket inte behöver dokumenteras och vissa fall är insatsen att anse som särskilt stöd. Särskilt stöd ska alltid föregås av en utredning och ett upprättat åtgärdsprogram. Utredningen gör bedömningen att de allra flesta nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 behöver studiehandledning på modersmålet. Utifrån den tolkning som Skolverket9 gör av bestämmelserna om studiehandledning på modersmål i förhållande till extra anpassningar och särskilt stöd gör utredningen även bedömningen att en majo- ritet av de nyanlända eleverna som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 har behov av studiehandledning i en sådan omfattning att det är fråga om särskilt stöd, varför åtgärdsprogram som huvudregel ska upprättas för dessa elever (se vidare i avsnitt 5.5.4). Det råder brist på studiehandledare och modersmålslärare men utredningen har uppfattat att det finns flera regionala och lokala projekt som pågår för att rekrytera och utbilda studiehandledare bland t.ex. nyanlända vuxna och högskole- och universitetsstudenter. Vidare är möjligheten till fjärrundervisning också större jäm- fört med tidigare. Utifrån att fler nyanlända vuxna anlänt till finns även större möjligheter att rekrytera personer , vilket några 8Lönen bygger på en grundskollärares lön på 30 200 (SCB 2015), semestertillägg och sociala avgifter och arbetsgivaruppgifter på 1,3833, vilket landar på en lönekostnad på 42 397kr/mån dvs. en timlön på . Uppräknat till 2018 blir det . 9Skolverket (2015). Studiehandledning på modersmål - stödmaterial. kommuner i utredningens huvudmannakonstakter framfört. Studie- handledare omfattas inte heller av kraven på behörighet. Det kan finnas flera skäl till att studiehandledning inte har erbjudits i den omfattning man skulle önska. Förutom brist på studiehandledare och modersmålslärare, i synnerhet i vissa språk, är det en kostsam insats. Utredningen föreslår en justering av nuvarande lagstiftning som innebär en viss ambitionshöjning jämfört med nuvarande skyldighet. Utredningen bedömer att denna ambitionshöjning ska finansieras. Totalt har av eleverna i i årskurs 1–9, vilket motsvarar cirka 20 000 elever, studiehandledning på moders- mål enligt de inrapporterade uppgifterna . Tabell 11.3 Andel elever med studiehandledning på modersmålet i årskurs 7–9, antalet och andel nyinvandrade och elever med okänd bakgrund i årskurs 7–9, samtliga skolor, /16 Andel (%) med studiehandledning Antal och andel nyinvandrade och elever med okänd Antalet nyinvandrade Andel nyinvandrade Källa: tabeller och inhämtad statistik Studiehandledning på modersmålet kan ges individuellt, i grupp, efter skolan, i anslutning till ordinarie lektion, vid läxhjälp m.m. Studie- handledning kan också ges individuellt eller i grupp via fjärrunder- visning och sådana lektioner kostar mindre. Som ovan beskrivet bedömer utredningen att majoriteten av nyanlända elever som kom- mer i årkurs 7–9 har ett behov av studiehandledning på modersmål och de har därmed rätt att få insatsen utifrån nuvarande lagstiftning. Utredningen uppskattar att föreslagen ambitionshöjning kommer att innebära att fler nyanlända elever i årskurs 7–9 kommer att få studiehandledning jämfört med de elever som har rätt till sådan studiehandledning enligt gällande bestämmelser. Utredningen upp- skattar att förslaget innebär att av det totala antalet nyanlända elever, i form av asylsökande elever och elever som är nyinvandrade, i årskurs 7–9 kommer att få studiehandledning på modersmål. Detta motsvarar cirka 3 400 elever utifrån att det /16 var cirka 22 500 nyinvandrade och elever med okänd bakgrund i årskurs 7–9, se tabell 11.3. Ett antal av dessa elever kommer att få studiehandledning indivi- duellt och ett antal av dessa elever kommer att få studiehandledning i grupp eller via fjärrundervisning, vilket måste tas med i beräkningar- na. När det gäller studiehandledning i grupp kan antalet elever variera stort men utredningen väljer att beräkna utifrån att studiehandled- ning kan ges i grupper om sex elever. Vid ett sådant antagande och utifrån SCB:s lönestatistik beräknar utredningen att förslaget kom- mer att kosta , se beräkning i tabell 11.4 nedan. Tabell 11.4 Beräkning av kostnad för förslaget om studiehandledning Årkurs 7–9 Antal elever per grupp Antal personaltimmar och grupp Genomsnittlig kostnad , kronor Utifrån att förslaget innebär att färre antal utredningar och åtgärds- program måste skrivas för dessa elever uppfattar utredningen att förslaget medför att den administrativa kostnaden för dessa uppgifter kommer att minska. Detta bör beaktas vid utredningens bedömning av tillkommande kostnader för förslaget om förstärkt rätt till studie- handledning på modersmålet. Utredningen uppskattar att det tar att göra ett åtgärdsprogram som enbart avser 10Antal lärartimmar av , avser undervisning och förberedelser. 11Avser en lönekostnad på lön på en skolassistents lön 2015 enligt SCB, plus semestertillägg och sociala avgifter och arbetsgivaruppgifter på 1,3833, vilket landar på en lönekostnad på /mån, dvs /tim och uppräknat till 2018 blir det . insatsen studiehandledning på modersmålet. Antalet elever i års- kurs 7–9, , var 22 508 elever. Utredningen bedömer att en majoritet av dessa elever är aktuella för åtgärdsprogram men inte alla. Utredningen har därför valt att utgå från . Kostnaden för minskad utredning beräknas därför till totalt . Beräkningen bygger på 12 375 elever, en grundskollärares lön på /tim och en tidsåtgång på 30 minuter.12 11.6.4Förslaget om rätt till modersmålsundervisning för ensamkommande barn Antal ensamkommande barn har ökat kraftigt för att minska 2016 vilket kan förklaras med förstärkta gräns – och ID- kontroller till och den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd. Tabell 11.5 nedan visar antalet ensamkommande och framtida prognos. Tabell 11.5 Antalet ensamkommande barn 2011–2016 och prognos – 2018 Ålder 7–12 Ålder 13–15 Ålder 16–17 Totalt 7–17 Hur många av de ensamkommande barnen som får uppehållstillstånd har varierat . 2014 fick , 2015 var det och 2016 fick bifall.13 12Lönen bygger på en grundskollärares lön på 30 200 (SCB 2015), semestertillägg och sociala avgifter och arbetsgivaruppgifter på 1,3833, vilket landar på en lönekostnad på 42 397kr/mån och en timlön på . Uppräknat till 2018 blir det . Utredningen har valt att utgå från ett snitt av antal ensamkom- mande barn –2013 i åldern 7–15 och 16–. Detta eftersom asylmottagandet av ensamkommande barn var exceptionellt högt 2014 och 2015. var det dock väldigt lågt.14 Antalet ensamkommande i åldern 7–blir då 1 337 och 1 946 för ensamkommande i åldern 16–. Antalet berättigade elever har ökat även om alla inte väljer att delta. /13 var det 184 220 elever som var berättigade till undervis- ningen. Antalet har ökat till 275 329 elever /17. Utifrån statistik om framkommer att det är av de eleverna som är berättigade som väljer att läsa modersmål /17. /13 var det som valde att delta. För gymnasieskolan finns inte motsvarande statistik. Den statistik som redovisas är kursbetyg på avgångselever från nationella program. Det innebär t.ex. att elever som går på introduktionsprogrammen inte ingår. Antalet elever som väljer att delta i modersmålsundervis- ning i är som högst i årkurs 2 och 3 och sjunker sedan relativt kontinuerligt per årskurs fram till årskurs 8 eller 9 . För pojkar 2015 och 2016 ökar dock antalet elever igen från årskurs 8. För flickor ökar antalet elever i modersmålsunder- visningen något från årskurs 9 –2016. Antalet elever som deltar i modersmålsundervisning per årskurs redovisas i figur 11.1. på nästa sida. 14 Utredningen har övervägt att göra en beräkning utifrån kommande prognos men det finns dels en stor osäkerhet i denna och dels saknas statistik i vilken ålder barnen kommer i. Figur 11.1 Antalet elever som deltar i modersmålsundervisning uppdelat per läsår och kön 2014–2016 Källa: Beställd statistik från Utredningen bedömer således att antalet ensamkommande som deltar i modersmål kommer att sjunka ju äldre eleverna är. Utredningen utgår i beräkningarna från att av de i åldern 7–del- tar dvs. av 1 337 elever är det 762 ensamkommande som kommer att delta. Utredningen uppskattar att av de ensamkom- mande i åldern 16–kommer att delta i undervisningen dvs. av 1 946 elever deltar 778. Totalt 1 540 elever i åldern 7–kommer således att delta i undervisningen. Utifrån ett antagande om att 83 procent15 får uppehållstillstånd kvarstår 1 280 elever. Utredningen bedömer att kostnaden för förslaget totalt uppgår till per år.16 15Baseras på ett snitt av antal som fått uppehållstillstånd . 16Kostaden beräknas utifrån en kostnad på /elev. Utredningen har baserat kostnaden på ett snitt utifrån de tilläggsbelopp utredningen sett för modersmålsundervisning som vari- erat mellan 480–elever/månad. Beräkning bygger på 1 280 elever och ett snitt på 630 per elev/månad och . 11.6.5Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Tabell 11.6 Ökade och minskade kostnader för kommunerna , Differens kvar att finansiera 11.7Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget om anpassad studieplan innebär en möjlighet för kommu- nala huvudmän att anpassa utbildningen för nyanlända elever i års- kurs 7–9. Likaså innebär förslaget om att en huvudman får ta emot en elev på programinriktat individuellt val om det föreligger synner- liga skäl en möjlighet för kommunerna att göra undantag från kravet på ett godkänt betyg i svenska som andraspråk. Förslagen innebär inga skyldigheter för kommunerna och har därför ingen påverkan på den kommunala självstyrelsen. Förslaget om att introduktionsprogrammen yrkesintroduktion och individuellt val ska stå öppna för nyanlända ungdomar med tillräckliga språkkunskaper och som därmed bedöms ha behov av att gå annat program än språkintroduktion bedömer utredningen är ett förtydligande av gällande rätt utifrån de syften som uttalats i för- arbetena till bestämmelserna. Förslaget innebär därför inget ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om att en individuell studieplan ska upprättas för varje nyanländ elev som påbörjar sin utbildning i årskurs 7–9 är en ny obligatorisk uppgift för kommunerna, vilken innebär en viss in- skränkning i den kommunala självstyrelsen. Förslaget om en förstärkt rätt till studiehandledning på moders- målet och förslaget om att modersmål ska erbjudas elever som är ensamkommande barn även om de inte har modersmålet som dag- ligt umgängesspråk, är en ambitionshöjning som innebär en viss ökad styrning av verksamheter där kommunerna har ett stort ansvar. Förslagen begränsar således i viss mån den kommunala själv- styrelsen. När det gäller förslaget om att en elev ska få ett skriftligt omdöme i stället för terminsbetyget F finns en skyldighet enligt läroplanen att göra bedömningar av elevernas kunskapsutveckling, men däremot finns ingen skyldighet att dokumentera denna i form av ett skriftligt omdöme. Även detta förslag innebär därför en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Sammanfattningsvis innebär förslagen om en individuell studie- plan, förstärkt rätt till studiehandledning, att modersmålsundervis- ning ska erbjudas elever som är ensamkommande barn och ett skrift- ligt omdöme i stället för terminsbetyget F ett visst ingrepp i den kommunala självstyrelsen, vilket redovisas ovan. Förslagens grund- läggande syfte är att öka förutsättningarna för nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 att uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. I förlängningen innebär det att dessa elever i högre grad når en gymnasieexamen och etablerar sig på arbetsmarknaden. Detta bidrar till en snabbare etablering i det svenska samhället och minskad risk för att hamna i ett utanförskap. Bedömningen är därför att behovet av att säkerställa att nyanlända elever får mer likvärdiga förutsättningar att nå målen med utbild- ningen är stort. Detta behov bedöms inte heller kunna tillgodoses på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt (se alternativa lösningar i avsnitt 11.4), varför förslaget får anses utgöra ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. 11.8Ekonomiska konsekvenser för staten Statlig ersättning till kommuner Utredningen konstaterar inledningsvis att det inte ingår i utredning- ens uppdrag att se över kommuners ersättning för asylsökande elever och elever som är nyinvandrade i sin helhet. Det som ska finansieras är enbart de nya förpliktelser som införs genom förslagen och inte de åtaganden som huvudmännen haft. Kommuner har rätt till ersättning från staten för vissa av de kostnader de har för asylsökande. Kommunerna får även ersättning för vissa kostnader de har för personer som ansökt om eller fått uppehållstillstånd. En del av de statliga ersättningarna betalas ut utan ansökan och en del behöver kommuner ansöka om. Staten ersätter kommunerna för kostnader för mottagandet av asylsökande och nyanlända genom ett trettiotal ersättningar. Kommunerna kan t.ex. ansöka om ersättning för skolundervisning samt för barn inskrivna vid en förskola, belagda boendeplatser för ensamkommande barn eller ersättning för betydande extraordinära kostnader som när en kommun tar emot ett stort antal asylsökande . Nytt ersättningsystem för ensamkommande barn och unga träder i kraft . När det gäller ersättning för asylsökande och undervisning består ersättningen av ett visst fastställt schablonbelopp per utbildnings- form och kalenderår. Schablonbelopp är 99 500 kronor17 för en elev i grundskola, grundsärskola, specialskola och same- skola. För en elev i gymnasieskola och gymnasiesärskola är beloppet . Ersättningen ska täcka de kostnader som kommunen har för förskolan eller utbildningen inklusive skolskjuts. Kommunen kan dock exempelvis ansöka om ersättning för extra- ordinära utbildningskostnader såsom skolskjuts för särskoleelever samt ersättning för kostnader för extra skollokaler. Om barnet får uppehållstillstånd upphör rätten till ersättning från och med den dag barnet blir kommunplacerat och utskriven från Migrations- verkets mottagningssystem.18 11.8.1Förslaget om fortsatt bidrag till lovskola En huvudman för en grundskola kan söka statsbidrag för lovskola för en elev som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyg E i ett eller flera ämnen. Bidraget omfattar elever i årkurs 6, 7, 8 och 9 eller, när det är fråga om undervisning 17Genomsnittlig kostnad för en elev i 2015 låg på och ska täcka undervisning, skolmåltider, lokaler m.m. För gymnasieskolan var genomsnittlig kostnad per elev 2015. 18Information hämtat från om statlig ersättning till kommuner . under sommarlov, elever som har gått i någon av dessa årskurser. En huvudman för en gymnasieskola kan söka statsbidrag för lovskola för en elev i gymnasieskolan som behöver det för att nå kunskaps- kraven för betyget E i en eller flera kurser eller, när det gäller intro- duktionsprogram, i ett eller flera ämnen som ingår i elevens indivi- duella studieplan. Bidragsbeloppet är högst per elev och vecka för sommarlovet. är det obligatoriskt för huvudmännen inom att erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett natio- nellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Den obligatoriska lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) föreslagit att avsätts för införandet av en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola , efter- som förändringen föreslås träda i kraft . beräknas för ändamålet. Utredningens förslag är att statsbidrag även i fortsättningen ska kunna utgå till huvudmän som anordnar lovskola under sommar- lovet för elever i årskurs 8 eller 9 och om huvudmannen anordnar sådan lovskola utöver den obligatoriska lovskola som föreslås av regeringen i proposition 2016/17:156. var det drygt 17 800 elever som lämnade grund- skolan utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gym- nasieskolan. Av de 17 800 elever som saknade behörighet till de nationella programmen var drygt 3 400 elever () nyinvandrade och närmare 5 200 elever () var elever med okänd bakgrund. Närmare 7 600 elever () var födda i . Utredningen bedömer att det inte är troligt att alla elever som saknar behörighet till gymnasieskolan i årskurs 9 eller att elever i årskurs 8 kommer att tacka ja till lovskola, i synnerhet när eleverna redan kan ha gått i den obligatoriska lov- skolan. Utredningen gör emellertid antagandet att flertalet nyanlända elever kommer att gå. I årskurs 8 var det /16 cirka7 400 elever totalt som var nyinvandrade eller hade okänd bakgrund och motsvarande andel för årskurs 9 var cirka 8 600 elever (se tabell 11.2). I årskurs 8 och 9 /16 var således denna elevgrupp totalt cirka 16 000 elever. Det var av de nyinvandrade och av eleverna med okänd bakgrund som uppnådde målen i alla ämnen /16. För årskurs 9 antas därför att cirka 7 300 nyanlända elever kan vara intresserade och cirka 6 300 elever i årskurs 8, dvs. sammanlagt antas cirka 13 500 elever vara intresse- rade av att delta i lovskola. Vid ett scenario att 16 000 elever deltar och utifrån uppgifter från om /elev för sommarskola beräknar utredningen den totala kostnaden till för . Vid blir den totala kostnaden . Tabell 11.7 Kostnader för lovskola i årskurs 8 och 9 , I slutbetänkande (SOU:2017:35) föreslås ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa. Bidraget baseras på socioekonomiskt betingade förutsättningar, med infasning .