sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — Styrelserna ska fortsätta sitt arbete tills samtliga åtaganden i avtalen är genomförda. I Sverigeförhandlingens fall handlar det om till minst 2035. I Sverigeförhandlingen har förhandlingskretsen avgränsats till de som kan göra åtaganden i förhandlingsöverenskommelsen. Dock kan fler än de direkt berörda få stora nyttor av en investering. För att inte förhandlingskrets och styrelser ska bli ohanterligt stora har sekundära nyttobärare knutits indirekt till förhandlingen. Exempel- vis har , och kom- mun avtal med grannkommuner om medfinansiering och bostads- byggande som en följd av investeringar i den infrastruktur de har enats med stat och regional företrädare om. Ett transparent förhållningssätt innebär inte bara att vara öppen och kommunicera utan även att arbeta med förhandlingen i etable- rade faser som parterna kan relatera till.23 Med utgångspunkt i det 22SOU 2011:49, Medfinansiering av transportinfrastruktur – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. 23Denna slutsats drar även följeforskningen. , , , , , , Sverigeförhandlingen och sedan? Slutrapport från följeforskningen, . Förhandling som modell i samhällsbygget arbete vi bedrivit föreslår vi att följande fem faser etableras för kommande förhandlingar: Det innebär att förhandlingsparternas politiska företrädare möts och etablerar ett samarbete där båda ställer upp på förhandlingsvillkoren. 2.Insamla kunskap och underlag inför förhandlingen. Ansvarig organisation är engagerad i att ta fram faktaunderlag. Arbetet ligger i huvudsak på tjänstepersoner. Förhandlingsfasen tar vid när det huvudsakliga fakta- underlaget finns framme. Förhandlingen bedrivs i huvudsak på en politisk arena med stöd från tjänstepersoner. När det finns en överenskommelse ska denna forma- liseras i ett avtal som exempelvis reglerar när åtaganden ska genomföras, hur förändringar i projekten ska hanteras och hur uppföljning och genomförande ska gå till. 5.Genomföra och följa upp. Genomförandet av samtliga parters åtaganden kan ta ett tjugotal år, beroende på hur stora åtag- andena är. Under hela ska en organisation finnas på plats för att ta hand om frågor, problem, förseningar, fördyr- ingar, regeländringar m.m. som kan uppstå. Vi föreslår att denna organisation formas som en styrelse efter Stockholmsförhand- lingens modell. Styrelsen ska ha ett långtgående mandat. Med kommundirektörer och motsvarande i styrelsen får den en be- slutskraft som möjliggör ett effektivt genomförande. Källa: Sverigeförhandlingen. En grundläggande aktivitet för att lyckas i förhandlingar är ett aktivt kommunikationsarbete. Parter och andra berörda och intres- serade ska ha möjlighet att följa med i processen. Förhandling som modell i samhällsbygget Sverigeförhandlingen föreslår att den förhandlingsmodell som har tillämpats ska fortsätta användas i förhandlingar mellan staten, kommuner och regioner och utvärderas under de närmsta 3–5 åren. Vi föreslår även att ett utvecklingsarbete sker av metoder för nytto- beräkningar så att dessa kan vara en del av beslutsunderlag i kom- mande förhandlingar I det kommande utvecklingsarbetet ingår även att utvärdera erfarenheterna av styrelsernas arbete och genomförandet av de överenskommelser som träffats i Stockholmsförhandlingen samt avtalen från Sverigeförhandlingen. I avtalen mellan stat, kommun och regionala företrädare finns angivet hur styrelsearbetet ska fungera, på vilket sätt avtalen ska följas upp och hur detta ska rapporteras till regeringen. Den kommande utvärderingen bör omfatta såväl överenskom- melserna beträffande höghastighetsjärnväg, utbyggnad av kollek- tivtrafik i storstäderna, överenskommelse med om fort- satt arbete och Östlig förbindelse. Detta baserat på de årliga rap- porter och uppföljningar som finns reglerat i avtalen samt från övriga överenskommelser avseende erfarenheterna av vår förhand- lingsmodell. I detta utvecklingsarbete är det angeläget med kontakter eller samverkan med och Kommuner och Lands- ting för att skapa samstämmighet om hur modellen utvärderas och utvecklas. Genom ett sådant samarbete kan kunskapen om och till- tron till den värdeskapande förhandlingsmodellen öka och etableras på bred front. SOU, Ds med mera , Fi2016:14, Utredningen om gröna obligationer. , N1999:02, Utredningen om fordonsförsörj- ning på järnvägsområdet. , N2013/5666/TE, Stockholmsför- handling. Proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter – infra- struktur för hållbar tillväxt. Proposition 2012/13:25, Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. , En nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet, 2017. Regeringen, Finansminister presentation, Presentation av budgetpropositionen : Höstbudget 2018 – Samhällsbygget – Investera för framtiden, . Regeringen, Kommittédirektiv, Gröna obligationer, dir. 2016:109. Regeringen, Lagrådsremiss Ny järnvägstrafiklag, . Regeringen, konvergensprogram 2017. Regeringen, Uppdrag att ta fram förslag till nationell trafikslags- övergripande plan för utveckling av transportsystemet och trafik- slagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur, rskr. 2016/17: 101. SOU 2008:92, Konkurrens på spåret. SOU 2009:74, Höghastighetsbanor – ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. SOU 2011:49, Medfinansiering av transportinfrastruktur – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. SOU 2017:13, Finansiering av infrastruktur med privat kapital? Delbetänkande av Kommittén om finansiering av offentliga infra- strukturinvesteringar via skatter, avgifter och privat kapital. Sverigeförhandlingen, Framställan om förändrad trängselskatt i , . Sverigeförhandlingen, Remissvar angående förslag till Nationell plan för transportsystemet 2018-2029, . Sverigeförhandlingen, Utbyggnadsstrategi för höghastighetsjärnvägen, . Sverigeförhandlingen, Beslutsunderlag – Val av linjesträckning och stationsorter, . Sverigeförhandlingen, Delrapport från Sverigeförhandlingen, Läges- rapport avseende fast förbindelser –, 2017-06- 26. Sverigeförhandlingen, Delrapport från Sverigeförhandlingen, Läges- rapport avseende förhandling om åtgärder i storstäder och järnväg i norra , . SOU 2015:60, Delrapport från Sverigeförhandlingen, Ett författnings- förslag om värdeåterföring. SOU 2016:3, Delrapport från Sverigeförhandlingen. Höghastighets- järnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. SOU 2017:105, Delrapport från Sverigeförhandlingen, Kapacitets- tilldelning på höghastighetsjärnvägen. Underlag framtaget på uppdrag av Sverigeförhandlingen Advokatfirman till Sverigeförhandlingen, Reglering av höghastighetsjärnväg, . Arup, Second opinion on the proposed high speed rail in , . , , , , , , Sverigeförhandlingen och sedan? Slutrapport från följeforskningen, . (), Inträdeshinder och flaskhalsar för en öppen marknad för persontransporter på järnväg, . , och , . Sambandsanalys av sociala konsekvenser vid utbyggnad av transportsystem. En granskning av statistisk modellering för nyttobedömning av höghastighetsjärnväg, , , UPTEC STS 16 008, . och , Höghastighetståg: effekter för lokal och regional utveckling samt förutsättningar för integrering med kollektivtrafik, K2 2016:14, 2016. ICMA (), The , 2017. , och , , Infrastrukturinvesteringar och ekonomisk tillväxt-teori, modeller och ex ante utvärdering, 2017. KTH, Nya stambanor till lägre kostnader, . Norrbotniabanegruppen, Norrbotniabanan – Underlag till Sverige- förhandlingen, . Ostkustbanan 2015 AB, Nyttoanalys av projektet banan, . PwC, Sverigeförhandlingen, Analys av finansieringsprinciper och bedömning av alternativa finansieringslösningar för Östlig för- bindelse, . PwC, Sverigeförhandlingen ”State guarantee model”, . , Promemoria Nya regler för kapacitets- tilldelning; prioritetskriterier, ramavtal m.m., . , i nordiskt samarbete för återrapportering av grön finansiering, . , Utredning av kollektivtrafik i Östlig förbindelse, , . , PM Tunnelbana i Östlig förbindelse, . kombinerad med Östlig förbindelse, beskrivning av förutsättningarna för spårväg kombinerad med Östlig förbindelse från till Ropsten, . Trafikanalys, Sambandet mellan åtgärder inom transportområdet, produktivitet och sysselsättning, PM 2017:10. , Analys av åtgärder som minskar utsläppen i samband med Östlig förbindelse, Rapport 2017:191, . , Beräkningar för höghastighetsjärnväg och utbyggnad av stambanor presenterade, . , Cykeltillgänglighet till stationer utmed höghastighets- järnvägen, . , En ny generation järnväg – Rapport deluppdrag Hässle- holm–, . , En svensk höghastighetsjärnväg – alternativa former för finansiering och samverkan, slutrapport . , Finansieringslösningar för Östlig förbindelse, underlag till Sverigeförhandlingen, . , Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018– 2029, remissversion . , Hur kan trängselskatten förändras i ? Underlag till Sverigeförhandlingen, . Sträckorna in mot de större städerna med utbyggnad av höghastighetsjärnväg, . , Höghastighetsbanor –respektive –. Översiktlig sammanställning av effekter, 2017- 07-05. , Höghastighetståg, sidofunktioner depåer, . , Inriktningsunderlag inför transportinfrastruktur- planering för perioden –2029, . , Jämförelse mellan Österleden (Sänktunnel) och Saltsjö- tunneln (Bergtunnel under ) Kunskapsunderlag, . , i norra – Underlag till Sverigeförhand- lingen, publikation 2016:030, 2016. , Konsekvensanalys av en kombination av trängsel- skatteåtgärder Underlag till Sverigeförhandlingen, . , Kapacitetsudvidelser på Øresundsbanen i , . , Ny höghastighetsjärnväg. Kostnadsreducerande åtgärder, . , Nytt järnvägsspår vid , . , PM – Förbindelse över , Järnvägskapacitet, Underlag för analys av kapacitetsbehov , . , PM – Förbindelse över , Kapacitet vägtrafik, Underlag för analys av kapacitetsbehov , . , PM – Förbindelse över , Prognoser för gods- transporter, Underlag för analys av kapacitetsbehov , . , PM – Förbindelse över , Prognoser för person- trafik, Underlag för analys av kapacitetsbehov , 2017-03- 15. , PM Kostnadsbedömning –Pepparholmen, . , PM Självkörande bilar i Östlig förbindelse, /, , underlag till Sverigeförhandlingen, Projektnummer: 151931, . , PM Utredning om allmänna cykelvägar, . , PM Östlig förbindelse Delredovisning av utsläpp – CO2, Nox och partiklar, . , PM Samhällsekonomisk kalkyl av höghastighetsjärn- vägen enligt Sverigeförhandlingen , . , Samlad effektbedömning av förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, , Stationslokalisering och stadsutveckling, . , Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder – förslag på lösningar och utblick mot , Publ 2012:100, . , Trängselskatt med Östlig förbindelse, Underlag till Sverigeförhandlingen, . , Uppdatering av kostnader och effekter för höghastig- hetsjärnvägar, . , Utbyggnad befintliga stambanor, . , Saltsjötunneln , . , Samhällsekonomisk kalkyl för utbyggnad av befintliga stambanor, . , Utbyggnad av befintliga stambanor (Västra- och ), JTR1802, . , Utbyggnadsstrategier och förhandlingsunderlag för hög- hastighetsjärnvägar, . , Västlänken Projektaktuellt, . , Östlig förbindelse Trafikanalys och nyttor, samman- fattande rapport , . , Östlig förbindelses inverkan på den regionala utveck- lingen, Underlag till Sverigeförhandlingen, rapport 2017:192, . , Transport, Bygnings- og och Sverige- förhandlingen, Resande och transporter över , Samman- fattning och slutsatser från det bilaterala arbetet och , . Trivector, Cykelvägar längs med höghastighetsjärnvägar 2016:61, . Trivector, Rapport 2014:101, Stationsutveckling och stations- lokalisering, . TØI, Transportøkonomisk institutt, Stiftelsen senter for samferdselsforskning, Evaluering av OPS i vegsektoren, TØI rapport 890/2007. TØI Høyhastighetstog i . Beregningsverktøy og resultater. En vurdering av transport- og samfunnsøkonomiske analyser, TØI rapport /2016 A Look at Construction Costs, 2014-07. WSP, Framtida utveckling av Sverigeförhandlingens nyttor, . WSP, OPS-lösning för Östlig förbindelse? Internationell utblick samt svensk finansiell och politisk kontext, . Region , Granskning av Sverigeförhandlingens arbete. Nyttor för nya stambanor (), 2015. Riksgälden, Remissvar Delrapport från Sverigeförhandlingen: Hög- hastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar (SOU 2016:3), ). Stockholmsförhandlingen – överenskommelse mellan staten och , Samlad trafiklösning för miljö och tillväxt − till 2020 med utblick mot 2030, 2007. , Från Hörjel till – förhandlingar mellan staten och regionen, Rapport 4:2007. , Klimatpåverkan från höghastighetsjärnväg, Sträckorna –och –, . Projekt –fyra spår, . , Åtgärdsvalsstudie Höghastighetsjärnväg – , förhandskopia . , Åtgärdsvalsstudie Höghastighetsjärnväg – , förhandskopia . Trivector, Nya höghastighetsbanor och upprustning av stambanor – Effekter på hälsa och jämställdhet, . , , Sociala nyttor i Sverigeförhandlingen, KTH 2015. Mottagna nyttobeskrivningar och kunskapsunderlag Internationella studieresor och kontakter –, avseende allmän kunskaps- utbyggnad rörande HS1, HS2, stadsutveckling och värde- återföring. –, avseende allmän kunskaps- utbyggnad rörande TGV och stadsutveckling. –, avseende allmän kunskapsutbygg- nad rörande höghastighetståg och stadsutveckling. –, avseende kommunikations- arbetet för den nord-sydliga tunnelbanesträckan i samt kunskapsutbyggnad rörande cykelstråk och cykelstrategier. –, avseende stadsutveckling och stationsutformning (, , Delft). –, avseende höghastighetsjärnväg och stadsutveckling (, ). –, avseende smalspåriga järnvägar i storstadsområde (). , avseende höghastighetsjärnväg, stads- och stationsutveckling (). –, avseende organisation (). , , avseende OPS som finansieringsmetod. , 2017 våren. Möten (ej studieresor), avseende marknads- tillträde/kapacitetstilldelning. –, avseende marknadstillträde/kapa- citetstilldelning, kostnadsreduceringar med mera. , avseende marknadstillträde/kapacitets- tilldelning, kostnadsreduceringar, finansiering med mera. , avseende infrastrukturfinansiering (). Utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna Beslut vid regeringssammanträde den1 En särskild utredare, som ska fungera som förhandlingsperson, nedan kallad förhandlingspersonen, ska ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stam- banor för höghastighetståg mellan och /. Förhandlingspersonen ska också genomföra förhandlingar med berörda aktörer om lösningar för spår och stationer där stambanorna angör till respektive stad. Förhandlingspersonen ska även ingå överenskommelser med berörda kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , samt län kring åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i stor- stadsregionerna i dessa län. Förhandlingspersonen ska dessutom pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner. Syftet med förhandlingspersonens uppdrag är att dels möjlig- göra ett snabbt genomförande av nya stambanor på ett sätt som maximerar deras samhällsekonomiska lönsamhet, dels identifiera kostnadseffektiva åtgärder som leder till en förbättrad tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande i framför allt storstäderna med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. Konsekvenserna av förslagen, inklusive miljökonsekvenser, ska analyseras och förslag till överenskommelser ska tas fram med närmast berörda aktörer i , och län samt med övriga berörda aktörer längs de nya stam- banorna om stationer och lokala anslutningar. Samtliga överens- kommelser ska ingås med förbehåll för efterföljande rättsliga pröv- ningar samt regeringens och i förekommande fall god- kännande. Förhandlingspersonen ska lämna delredovisningar , respektive . För- handlingspersonen ska slutredovisa sitt uppdrag senast den 31 de- cember 2017. Ett helhetsperspektiv på infrastruktur och bostäder Ansvaret för översiktsplanering, bostäder, samordning av regionalt tillväxtarbete samt infrastruktur är fördelat mellan flera aktörer. Denna ordning fungerar i de flesta fall väl men kräver en god sam- ordning. Det finns emellertid situationer som ställer särskilda krav på samverkan och koordinering mellan den nationella infrastruk- turplaneringen å ena sidan och den regionala och kommunala pla- neringen å andra sidan. Den bostadsbrist som råder i storstäderna utgör ett hinder för storstadsregionernas tillväxt och företagens möj- ligheter att växa. Många som söker sig till storstäderna för arbete eller utbildning möter stora svårigheter att hitta bostad. försämrar bostadsbristen arbetsgivarnas möjligheter att hitta rätt kompetens och rörligheten på arbetsmarknaden påverkas negativt. Situationen förvärras också av brister i transportsystemet. Dess- utom innebär länsgränser och en uppdelad ansvarsfördelning att strävan att stärka arbetsmarknadsregioner och underlätta arbets- pendling kompliceras ytterligare. Ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna är nödvändigt för att respektive region ska kunna vara fortsatt attraktiv och däri- genom bidra till hela tillväxt och konkurrenskraft. För att få till stånd ett ökat bostadsbyggande är effektiva och rätt dimension- erade trafiksystem en central faktor. Människor måste kunna resa till arbete, skola och fritidsaktiviteter och fler invånare och arbets- tagare innebär att fler resor görs . Ett ökat antal invånare och växande företag förutsätter dessutom tillförlitliga gods- transporter. Storstadsregionernas trafiksystem är komplexa och det är gene- rellt svårt att tillföra kapacitet i redan tätt bebyggda miljöer där efterfrågan på mark är hög. Därtill ska hänsyn tas till de värden som finns i städernas grönområden. I järnvägssystemet råder kapa- citetsbrist, bl.a. i närheten av storstäderna på Västra respektive . Detta försvårar både för den regionala tågtrafiken och för den långväga person- och godstrafiken på järnväg, i synnerhet då störningar snabbt sprider sig vidare och orsakar förseningar och inställda tåg även långt från störningarnas källa. Storstädernas ansträngda transportinfrastruktur har därför en negativ inverkan inte bara på områden i städernas omedelbara närhet utan också på omkringliggande regioner och längs järnvägssystemets huvudlinjer. beslutade regeringen att en särskild utred- are skulle genomföra en förhandling om infra- struktur i syfte att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje i och eventuellt nära anslutande åtgärder (dir. 2013:22). Förhandlingen skulle också leda till ett ökat bostads- byggande och därmed bidra till en fortsatt ekonomisk tillväxt. För- handlingen, kallad Stockholmsförhandling, har lett till avtal om fyra nya tunnelbanesträckningar och 78 000 nya bostäder i . Avtalet godkändes av regeringen (dnr N2014/1670/TE [delvis] m.fl.). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anser att det arbetssätt som Stockholms- förhandling har tillämpat, där dialog och samverkan med berörda aktörer i länet har utgjort en viktig del, har varit lyckosamt. Ett fokus på att maximera de nyttor som uppstår genom olika invester- ingsmöjligheter, snarare än ett ensidigt fokus på kostnadsdelning, har gett incitament till medverkande aktörer att identifiera nytto- maximerande och kostnadsminimerande åtgärder och lösningar. Det finns därför skäl att använda sig av detta arbetssätt även för att identifiera lösningar och ingå överenskommelser med berörda aktörer i framför allt storstadsregionerna. Ett sådant upplägg kan ge ett helhetsperspektiv på hur transportsystemet kan stärkas, arbetspendling underlättas och bostadsbyggandet öka. En stambaneutbyggnad skiljer sig till sin karaktär från storstads- regionernas infrastrukturutbyggnad, bl.a. genom att den till större del är anslagsfinansierad och den snarare är interregional än regio- nal till sin karaktär. Det finns dock skäl att hantera både stor- städernas infrastruktur och nya stambanor inom ramen för samma förhandlingsorganisation. Där stambanorna ansluter till storstäd- erna kommer det att krävas betydande investeringar och kring- investeringar. Det är viktigt att de nya stambanorna, det övriga järnvägssystemet och övriga delar av transportsystemet fungerar väl tillsammans. Analys, dialog och förhandling om nya stambanor och övriga åtgärder i storstädernas transportsystem bör därför samord- nas för att ge goda förutsättningar för ett sådant utfall. Resultaten av förhandlingspersonens arbete förväntas utgöra viktiga underlag till regeringens nästa infrastrukturproposition, som planeras att föreläggas 2016 och avse planeringsperioden –2029, och till nästa nationella plan för transportsystemet. Med anledning av att en förhandlingsperson för utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna kommer att tillkallas bör Stockholmsför- handling avslutas då det finns fördelar med att den nya förhand- lingspersonen övertar de återstående uppgifterna i denna. Den nya förhandlingspersonens uppdrag kan därför komma att förändras. Fortsatt analys krävs för utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg mellan och / Nya stambanor är viktiga för att öka kapaciteten i järnvägssystemet och knyta samman storstadsregioner Järnvägstrafiken har ökat kraftigt och denna utveckling förväntas fortsätta framöver. Västra och Södra stam- banan har ett högt kapacitetsutnyttjande, vilket gör systemet käns- ligt för störningar som påverkar punktligheten för fjärrtrafik, regio- naltrafik och näringslivets transporter. På initiativ från regeringen satsas stora resurser på underhåll och reinvesteringar i järnvägs- infrastrukturen parallellt med att trafikledningen effektiviseras. Trots dessa stora satsningar bedömer regeringen att ny kapacitet bör tillföras genom nya stambanor för höghastighetståg för att kunna tillgodose medborgarnas och näringslivets behov av snabba, effektiva och punktliga resor och transporter. Nya stambanor ökar avsevärt den samlade järnvägskapaciteten och knyter de tre stor- stadsregionerna närmare varandra genom förkortade restider, men har också stor betydelse för mellanliggande regioner och för övriga Satsningen kommer att främja ett ökat tågresande och kan därigenom bidra till mindre koldioxidutsläpp från trafiken. Genom att Västra och avlastas förbättras förutsättning- arna för regional pendeltågstrafik och godstransporter på järnväg. föreslog regeringen att den nya järnvägen Ostlänken mellan och samt järnvägssträckan – skulle byggas som ett första steg mot en ny stambana för höghastighetståg mellan –och – . Dessa två investeringar ingår nu i regeringens trafikslags- övergripande nationella plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Nya stambanor mellan tre storstads- regioner förbättrar kapaciteten och tillgängligheten i det svenska järnvägssystemet. Genom att avlasta Västra och frigörs på dessa befintliga banor kapacitet för godstrafiken och för den regionala pendeltågstrafiken. Det är därför av stor vikt att det nu aktuella uppdraget också fokuserar på att ta fram en analys av respektive förslag till hur de nya stambanorna påverkar och kan integreras i det befintliga järnvägs- och transportsystemet i punkter där dessa möts. Framför allt gäller det i storstadsområdena men även längs kommande sträckningar där de nya stambanorna kopplas till andra större befolkningscentra. Den totala investeringskostnaden för nya stambanor mellan och /kommer att vara mycket hög, även om stor osäkerhet om kostnaderna fortfarande råder. Trafik- verkets preliminära bedömning är en totalkostnad på 110–175 mil- jarder kronor inklusive de två redan beslutade sträckorna – respektive –. Investeringen medför därtill en mycket långsiktig planerings- och arbetshorisont.