sou · H5B332 · 2017-03-31 00:00:00 — Det första steget baseras ofta på allmänt vedertagna principer för ämnen med farliga inneboende egenskaper, antingen med hänvisning till lagstiftning, klassificeringssystem, eller frivilliga system. Även om metodiken skiljer sig åt finns många gemensamma nämnare. Egenskaper som persistens, bioackumulerbarhet och toxiska egenskaper är grundpelare i urvalet av oönskade ämnen som man söker ersätta. STEG 2: Inventering av alternativa lösningar Denna inventering bör ske som en öppen process och ha karaktären av bred datainsamling av möjliga alternativ. Insamlingen bör vara relativt värderingsfri och fånga upp en mångfald av upptänkliga alternativ. alternativens lämplighet som substitututförs senare, i steg C. En vanlig rekommendation är att inte ska begränsa inventeringen till så kallade drop in‐lösningar (dvs att en kemikalie ersätts av en annan med samma funktion, i en befintlig process eller produkt.) En risk med en alltför snäv avgränsning av alternativ är att ämnen med liknande riskbild kan komma att ersätta det oönskade ämnet, och att hälso‐ eller miljöproblemet återstår eller bara marginellt åtgärdas. (På svenska används uttrycken ”falsk substitution” och ”marginell substitution”) bör undvikas då det motverkar substitutionsprocessens syfte. En strategi för att undvika sådan suboptimerade eller olämpliga lösningar är att söka alternativ som svarar upp mot den speciella funktion (exempelvis mjukgörande av plast) som det oönskade ämnet levererar. är att man analyserar vilken funktion som det oönskade ämnet bidrar med i produkten eller processen, och söker efter alternativa vägar att upprätthålla funktionen, vilket i många fall kan innebära en ändrad process‐ eller produktdesign, hellre än att byta en kemikalie mot en annan. STEG 3: Bedömning och val av alternativa lösning Minst ett tjugotal metoder för alternativbedömning finns beskrivna i den akademiska litteraturen.10,11 Till skillnad från konventionell riskbedömning av kemikalier (”Risk Assessment”, ”RA”) som söker slutsatser kring vilken risk ett ämne medför, fokuserar alternativbedömningen (”Alternative Assessment”, ”AA”) på att leverera svar på frågan ”Vad kan användas istället för ett oönskat ämne?” 8 Fantke et al; From incremental to fundamental substitution in chemical alternatives assessment, Sustainable Chemistry and Pharmacy, 1:2015 9 Tickner et.al,; Advancing Safer Alternatives Through Functional Substitution, Environ. Technol., 2015, 49. : Alternatives Assessment Frameworks: Research Needs for the Informed Substitution of , Environ Health Perspect. 2016; 124(3) 11 (): A Framework to Guide Selection of Chemical Alternatives, 2014 SOU 2017:32 Bilaga 5 Distinktionen mellan riskbedömning och alternativbedömning är viktig eftersom de tjänar olika syften, Befintliga analysmodeller uppvisar stora likheter i metodsteg, men vissa system avviker framförallt i valet av de toxikologiska endpoints som metoden analyserar mot. Det finns också många gemensamma drag av databrist i modellerna rörande frågor som exponering, livscykelaspekter och beslutsanalyserande komponenter. En alternativbedömning utförs ofta i två steg, där det första steget är mer översiktligt jämfört med det andra. Syftet är att göra en första listning av lämpliga alternativ, och därmed undvika att ödsla tid och resurser på att detaljundersöka alternativ som ändå inte kommer att kunna ersätta det önskade ämnet, exempelvis på grund av en sådan substitution skulle innebära orimliga ekonomiska eller tekniska konsekvenser. Ett stort diskussionsämne i litteraturen om alternativbedömning är hur bristen på dataunderlag ska hanteras. Den höga komplexiteten och databrister gör det omöjligt att väga in alla tänkbara aspekter, inte minst från ett livscykelperspektiv. Därför behöver kartläggningen fokusera på de mest relevanta aspekterna och rangordna deras betydelse i valet av alternativ. Utmaningen är att göra en tillräckligt välgrundad (men också avgränsad) bedömning för att kunna dra riktiga slutsatser. Ett begrepp som används i litteraturen för en sådan bedömning är Substitution vilket skulle kunna översättas till välgrundad substitution. I steg tre ingår också att med en alternativbedömning som grund besluta om vilket alternativ som är bäst utifrån valda parametrar. Detta ligger sedan till grund för steg fyra. STEG 4: Ta fram nya alternativ Med resultatet av steg 1‐3 läggs en åtgärdsplan upp för implementeringen. För att substitutionen verkligen ska lyckas behöver processen kontrolleras och dokumenteras, så att erfarenheterna kan spridas till andra aktörer. Det är också viktigt att eventuella problem i implementeringen dokumenteras, inte minst behöver sådan information återkopplas för att förbättra och förfina den alternativbedömning som tillämpas. I många fall kommer steg tre att resultera i ett konstaterande att lämpliga alternativ saknas. I sådana fall återstår att undersöka om man genom olika insatser kan se till att nya vägar till alternativ provas. Behovet av en alternativ lösning kan kanaliseras till forskare som med en kravspecifikation som grund tar fram nya möjliga lösningar. Olika vägar att finansiera denna typ av alternativforskning behöver prövas. 3.Vilka tjänster erbjuder initiativen? För att kunna jämföra de olika initiativen har vi valt att kategorisera dem utifrån deras huvudsakliga funktion för de målgrupper de vänder sig till. Några huvudtyper av funktioner/tjänster som kan urskiljas framgår av tabell 2. I de flesta fall innehåller initiativen en mix av flera av funktionerna ett till sju. I tabellen anges därför endast de mest framträdande funktionerna/syftena med olika initiativ. Tabell 2: Tjänster/funktioner hos de alternativ som undersökts 1.1Opinionsbildning/tankesmedjor. 3.Praktisk vägledning för substitution efterfråganMarknadspåverkanalternativ)(Främja tillgång 7.Förmedlingoch efterfråganav ekonomiskastödpå alternativ) Vissa av initiativen har drag av tankesmedja och/eller opinionsbildare. 3.1 Opinionsbildning/tankesmedjor att främja en ökad dialog mellan – och samla stöd bland ‐ progressivt arbetande En målsättning är inte sällan att framhålla sådana företag som förebilder, som ett sätt att påverka lagstiftning eller att öka efterfrågan på deras mer Många av initiativen ägnar sig åt att skapa konstellationer av olika marknadsaktörer, med en given Grön Kemi ‐ agenda. Ett exempel är amerikanska (GC3) som startade genom ett akademi och företag i . Det uttalade syftet med GC3 är att Chemistry and Comm rce Co ncil integrera grön kemi i, till att utgöra standardmetod vid, design och GC3 medverkar till att utveckla olika ”Grön Kemi‐verktyg” och främja dess tillämpning i företagens värdekedjor. Man främjar samarbete mellan myndighet, näringsliv och civila samhället och försöker identifiera framgångsfaktorer i utvecklingen. GC3 har ett hundratal företagsmedlemmar och finansierar verksamheten främst genom medlemsavgifter. Liknande initiativ finns på andra håll. Företaget Action (CPA) i , som står bakom analysverktyget GreenScreen (se avsnitt 4) startade även ett samverkansforum mellan företag och ideella föreningar kallat Initiativet samlar progressiva företag som agerar gemensamt för att sprida kunskap och efterfrågan på Grön Kemi och substitution. Tonvikten bland företagen som medverkar är nedströmsanvändare av kemikalier, från branscher som elektronik, hälsovård, detaljhandel och byggnadssektor. Det policyinriktade arbetet inom BizNGO fokuseras mycket på att främja progressiva kemistrategier på delstatsnivå, Act är ett lagområde som man följer nära. En motsvarighet i drivs av ChemSec, som är ett organ kopplat till de svenska välkända varumärken bland annat , , , , B&Q, och för att stödja substitution genom frivilliga åtgärder, men också för att påverka den politiska agendan, främst vad gäller EU:s kemikaliepolitik. till näringsliv och politiker har producerats. Ett finansiellt starkt initiativ, CE100, beskrivs som en ”global plattform som samlar ledande företag, framväxande innovatörer och regioner för att påskynda övergången till en cirkulär ekonomi.” CE100 är sammanlänkat med flera andra initiativ som har startats av en välgörenhetsstiftelse, (EMF). Såväl CE100 som EMF i stort arbetar för att främja åtgärder inom produktion och konsumtion i riktning mot en cirkulär ekonomisk modell, där också grön kemi ingår som en viktig komponent. Bland annat har man publicerat rapporter kring hur plaster bör utvecklas för att fungera i ett framtida hållbart samhälle. Information om alternativa lösningar (ämne, teknik eller process) beskrivs ofta som 3.2 Clearinghouse/Nätverksfunktion en flaskhals i substitutionsarbetet. Därför finns det också en ambition bland de flesta initiativen som studerats att samla och presentera sådan information, i form av fallstudier, kataloger med goda exempel, eller liknande. Vissa verksamheter är främst inriktade på att effektivisera sådan kunskapsförmedling mellan olika aktörer, snarare än att producera ny data själva. Ett exempel från är (IC2), ett samarbete mellan antal delstatsmyndigheter och universitet. IC2 administrerar olika databaser Int rstate Chemicals Clearinghouse över kemikalielagstiftning, fallstudier, etc. som medlemmarna (till stor del miljömyndigheter) bidrar till och kan ta del av. I förekommer liknande initiativ. Subsport har etablerats av fyra Europeiska organisationer med finansiering av . SubsPort (förkortning för ”Substitution Portal”) syftar till att göra sådan information lätt tillgänglig via en web‐portal ‐ ett slags ”one‐stop‐shop” för substitutions‐information. också utbildningar i substitutionsutförande. Ett annat initiativ som är under utarbetande i är (ISC3). är avsikten att göra information om substitution mer tillgänglig och sammanföra kompetens inom hållbar kemi. ambitionen att bli en tankesmedja och innovationsplattform för hållbar kemi. Även har diskuterat hur substitutionsinformation kan göras mer allmänt tillgänglig. Inledningsvis gjordes en behovsanalys hos olika målgrupper.12 och man har också sökt definiera kritiska kunskaps‐ och databrister som begränsar substitutionsarbete. OECDs initiativ har resulterat i ett webbaserat sökverktyg, kallat (”SAATool”) där nationella och internationella initiativ och databaser kring substitution numera Nationella myndigheter förekommer också. USEPA har exempelvis upprättat ett (SNAP)‐program som publicerar information över alternativaämnen och tekniker till ozonnedbrytande ämnen. Ett flertal liknande ”clearinghouse”‐verksamheter förekommer runt om i världen. De mer renodlade Grön kemi‐nätverken kan räknas hit, som europabaserade Ett motsvarande globalt initiativ, (G2C2), anordnar sedan 2013 årliga konferenser för de omkring 30 regionala och nationella centra som finns. En uppenbar svårighet är att göra information om alternativa lösningar relevant för den som söker. Ett sätt som används är att tillåta sökning utifrån en mängd olika parametrar, för att så nära som möjligt spegla det aktuella behovet ett företag har. Alternativ‐databaser kan också var utformade utifrån ett specifikt behov hos 12 : Current landscape of alternatives assessment practice: a meta‐review, Series on No. SOU 2017:32 Bilaga 5 Ett exempel är franska , som delvis startades som en följd av att infört nationellaSNA(och‐Subsinternationelltitution sett unika) restriktioner för det hälsofarliga ämnet bisfenol A (BPA). På grund av att restriktionerna saknade motsvarighet i andra länder fanns ett stort behov att förmedla information om BPA‐ fria alternativ. Detta var också den information som förmedlades initialt via SNA‐ Substitution. Efterhand har ändamålet vidgats även till andra ämnesgrupper, som exempelvis ftalater. Många av initiativen riktar sin verksamhet mot yrkesutövare och erbjuder stöd i 3.3 Prakt sk vägledning i substitutionsarbetet olika etapper av det stegvisa arbetet att substituera farliga kemikalier.Av de fyra steg som diskuteras tidigare i denna rapport så ligger fokus bland flertalet verksamheter på att assistera företag i steg 2 (Inventering av alternativa lösningar) och 3 (Bedömning och selektering av alternativa lösningar). är ett sådant exempel, en relativ enkel utvärderingsanalys som erbjuds av kemikalielagstiftningen kräver att företag byter ut hälsofarliga ämnen om det finns mindre hälsofarliga alternativ. Kolumnmetoden kan användas utifrån en relativt begränsad datamängd för att göra en preliminär jämförelse mellan riskerna med olika ämnen och produkter. På så sätt erbjuder kolumnmetoden en snabb bedömning av lämpligheten av ett visst substitutionsalternativ. (DTSC). Metoden som utvecklats inom så kallade Grön kemi‐initiativ är kodifierad i lagstiftningen och t of Toxic Substance Control statuerar fyra steg för att utvärdera kemikalier i produkter, bedöma möjliga alternativ, samt bestämma på vilket sätt man ska agera för att begränsa risken för l av kemikalier: DTSC identifierar kemikalier som är potentiellt farliga baserat på en omvärldsanalys. Dessa benämns kandidatämnen eftersom de ”i vissa fall kan innebära risk för skador på hälsa eller miljö.” DTSC utvärderar olika varor/ämnesområden för att kunna definiera en lista över "prioriterade varor" där ett säkrare alternativ bör Val av varor: ‐ Reglerna kräver av berörda parter importörer och återförsäljare) att de meddelar DTSC om deras produkt är en prioriterad produkt. De ska också utföra en AA för att avgöra hur man bäst kan begränsa eller förhindra potentiella skador från produktens DTSC genomför åtgärder som främjar verkställighetsbeslut eller upprättande av avtal om ytterligare forskning. DTSCs metodbeskrivning för att utföra en alternativbedömning omfattar aspekter på produkten under hela dess livscykel. Analysen ska också följas upp med specifika åtgärder för att göra produkten säkrare. DTSC publicerar en vägledning för att hjälpa ansvariga enheter att genomföra AA som uppfyller de lagstadgade kraven. Metoden beskrivs mer ingående i avsnitt 5. Andra aktörer som utvecklat praktiska vägledningar är exempelvis Action, (), (P2I) och POPs free Programme. Vissa3.4 Forskningsbaseratinitiativ är starkt sammankopplade med forskning antingen vid universitet eller vid fristående industriforskningsinstitut. initierades av den danska regeringen och drivs av danska forskKeminingsinstitut,Kredslob tillsammans(KiK) med flera intressenter. Projektet löper (2014‐2018). Med tekniskt och vetenskapligt stöd är tanken att användning av olika verktyg och metoder för hållbar kemi ska öka i företagen. Företag kan ansöka om att medverka och förväntas då bidra medfinansiering. Den starka kopplingen till forskning har gjort att KiK håller en hög vetenskaplig kvalitet. Projektet har dock haft svårt att nå ut till mindre företag, som resursmässigt har svårt att avsätta tid och pengar. Ännu har endast ett projekt startats. Ett annat initiativ med stark forskningsprägel är den europeiska teknikplattformen (LCSP) är ytterligare ett exempel SusChempå ett projektLowellmedCentreen fortydligSustainableakademiskProductionkoppling, som också vill bidra till direkt tillämpbara lösningar för industrin. Bland akademiska plattformar finns också de amerikanska och brittiska kemisamfunden som startat som forskar kring nya kemikalier. Bland annat undersöks alternativa syntesmetoder utifrån principerna om Grön kemi. Flera3.5 Tesinitiativlaborhartorium/inkubatorersom särskilt fokus att erbjudaför alternativföretag en kombination av teknisk och kemisk kompetens för att hjälpa till att funktionstesta olika alternativa lösningar, Exempel på detta är kanadensiska i . Andra exempel är i staten , som är ett samarbete mellanPollutionuniversitetPreventionoch delstatsmyndighetenIns itute (P2I) . P2I erbjuder dels direkt assistans till företag, dels ett ”GreenTech Accelerator Center” som med myndighetsbidrag och företagsavgifter testar och utvärderar produkter, gör LCAs, etc. P2I ordnar även utbildningar och workshops. En europeisk aktör med liknande fokus är (GCCE) som är en del av i ,GreenEnglandChemical. GCCE Centererbjuderof företagExcellenceatt använda centrets kompetens och laboratorier för att funktionstesta olika alternativa lösningar. Även TURI i erbjuder likande testverksamhet. SOU 2017:32 Bilaga 5 Vissa av initiativen arbetar med att skapa en mer optimal marknadssituation där 3.6 Fokusering på marknadsdrivande faktorer utbud och efterfrågan på alternativa lösningar kan mötas. Exempel på detta är det stora antalet aktörer som erbjuder miljömärkning av produkter. nordiska miljömärkningen), TCO Certified och Bra Miljöval är kända exempel. De existerande miljömärkningarna kan ha en mer eller mindre uttalad strategi att locka fram grön substitution hos företagen. TCO Certified kan i vissa fall närmast ses som Development har på senare alternativanalysmetoder som verktyg i sitt arbete (se vidare avsnitt 4). internationell produktcertifiering är Cradle‐to‐Cradle Certification (C2C) som analyserar produkter utifrån konceptet cirkularitet. Vissa initiativ tar sikte på att skapa virtuella marknadsplatser för att låta aktörer mötas och söka efter eller erbjuda alternativa lösningar. som är under lansering av ChemSec. ambitionen att locka företag med SVHC‐fria produktalternativ att annonsera ut detta för andra företag som letar efter sådana alternativ tillsina produkter. Bland myndighetsalternativ kan nämnas USEPA som drivit ett program kallat Design for Environment (DoE) där företag kan låta märka produkter som uppfyller vissa krav. Programmet har numera bytt namn till USEPA samverkar med olika organisationer i arbetet att premiera produkter som man anser uppfyller kriterier för grön kemi. Det finns också exempel på hur företag gått samman inom olika sektorer för att gemensamt anta principer och göra bedömningar av kemikalier. byggbranschens samarbete kring certifiering av byggvaror inom Basta ett bra (ZDHC) ‐ ett samarbete mellan stora textil‐ och skoföretag med syftet att eliminera användning av ett antal farliga kemikalier. Som en väg att främja substitution bort från dessa ämnen håller en databas på att byggas upp med information om säkrare företagen, leverantörerZDHCoch kemikalietillverkareChemical Gateway. attAvsiktenta beslutär iattriktning mot säkrare kemikalier. Slutligen3.7 Förmedlingfungeraravvissafinavnsiverksamheternalla bidrag helt eller delvis som finansiärer för företag som vill utveckla bättre alternativ. Amerikanska rymdstyrelsen tillhör de organisationer som aktivt stöder utveckling av nya material och metoder. I ett särskilt samarbetsprojekt, kallat LAUNCH Chemistry, samarbetar med företag som för att ”identifiera, visa upp och stödja innovativa metoder att lösa hållbarhetsutmaningar”. Man samarbetar med det amerikanska Grön kemi‐ institutet och erbjuder finansiellt stöd till attraktiva projekt. har 77 innovationsprojekt fått bidrag, med totalt . Kanadensiska har på liknande sätt årliga utlysningar för innovationsbidrag till företag som vill utveckla helt nya produkter eller processer som kan ersätta miljöfarliga kemikalier. Om Launch och i första hand stödjer potentiella prestige‐projekt, så vänder sig andra till mer vardagliga behov av substitution. TURI i ger exempelvis bidrag till mindre företag i att investera i kända alternativa lösningar. 4.Vilka analysverktyg tillämpas? Nedan kommer en mer detaljerad genomgång av några av de metoder som nämns i denna rapport: Det har funnits relativt enkla och därmed kostnadseffektiva modeller för att göra en översiktlig värdering av alternativ. från data för sex parametrar (akuta hälsorisker, kroniska hälsorisker,kolumnmetodenBrand‐ och explosionsrisker, miljörisker, exponeringspotential, samt faror i processen) Metoden är översiktlig men innehåller kriterier för utvärdering av risker i händelse av brist på information om toxicitet. Metoden avråder exempelvis från användning av substitut för vilka det inte finns någon faroinformation om exempelvis giftiga, mutagena eller sensibiliserande effekter. GreeEn analysmodellScreenTM med växande användning är . Metoden syftar till att identifiera såväl oönskade kemikalierGreenScreensomforsäkrareSafer Chalternativmicals. Det används av företag, vissa myndigheter och icke‐statliga organisationer för att främja produktdesign och utveckling, materialanskaffning, och för att bedöma vilka alternativ som uppfyller aktuella lagkrav. Exempel på användare är Hewlett‐ , Delstaten , och ideella organisationer som GreenScreen är ett offentligt, jämförande utvärderingsverktyg som bedömer ämnen utifrån inneboende faror. Verktyget ger en klar och tydlig beslutslogik som bedömer totalt 17 parametrar för inneboende hälso‐ och miljöfara. Analysen genererar en slutsats för varje ämne enligt en fyrgradig betygsskala där nivå röd (benchmark 1) anger att ämnet bör undvikas helt, medan nivå grön (benchmark 4) innebär att ämnet uppfyller alla kriterier Se figur. En viktig faktor vid bedömningen är hur omfattande databristerna är i bedömningsunderlaget. Om farobaserade tester saknas ger det utslag i form av sänkt betyget för ämnet. Ett kompletterande verktyg, ™, används för att identifiera oönskade kemikalier.GreenScrVerktygetenkontrollerarList Translatorämnets förekomst på 40‐ talet olika prioriteringslistor som upprättats av internationella, nationella myndigheter, mellanstatliga organ och ideella organisationer. Via verktyget kan man snabbt bilda sig en uppfattning om det ämne man undersöker förekommer på prioriteringslistorna. Certifieringsorganet TCO Development har valt att anamma GreenScreen för att ta fram en positivlista över flamskyddsmedel i de IT‐produkter som man miljömärker. Organisationen har arbetat utifrån förbudslistor, dvs. listat ämnen som inte får förekomma i certifierade produkter. En problematik har varit att de ämnen som företag ersatte förbjudna ämnen med ofta inte var tillräckligt testade för farliga ingående egenskaper. TCO ville därför skapa incitament för kemikalietillverkarna att själva fylla dataluckorna eller att undvika ämnen med alltför stora dataluckor. Man valde därför att införa ett kriterium som bedömde kemikalier med ofullständig information (exempelvis att farotester saknas). sammanhanget var att göra denna bedömning öppet tillgänglig så att resultatet kunde ifrågasättas i en vetenskaplig process. TCO avsåg också att bygga sitt krav på ett färdigt system med en part som äger och utvecklar systemet, samt arbetar med oberoende verifieringsorganisationer som gör bedömningarna. Man testade ett flertal tillgängliga verktyg för detta men ansåg att det enda verktyg som motsvarade ställda förväntningar var GreenScreen.13 . I senaste versionen av TCO Certified, , infördes därför kravet på att substituten skulle vara bedömda enligt GreenScreen‐metoden och ha uppnått betyg 2 eller bättre. Kravet gäller enbart för funktionen flamskydd men är tänkta att utvecklas till flera kemikaliefunktioner. TCO har också upprättat en lista över tillåtna kemikalier som uppdateras när kemikalierna har uppnått betyg 2 och kemikalietillverkaren ansöker om att komma med på listan. Action har också utvecklat ett system med externa auktoriserade GreenScreen‐bedömare. Se vidare avsnitt 5.3 om implementering . Alternativanalys enligt Act () I antogs 2008 ett lagstiftningspaket under namnet () Act . Lagen föreskriver att företag som saluför produkter med farliga ämnen gör en inventering av alternativ och redovisar till myndigheten enligt en fastställd tidsplan. Tillvägagångssättet innehåller en relativt omfattande alternativanalys (AA) där också vissa aspekter av produktens livscykel ingår. Analysen ska i enlighet med SCP Act följas upp med specifika åtgärder för att göra produkten säkrare. Målet med reglerna är att skapa en förutsägbar och systematisk process för att minska giftiga ingredienser i konsumentprodukter. Lagen föreskriver vilka moment som ska ingå för att identifiera och utvärdera alternativa ämnen och produktionsalternativ, inklusive exponerings‐ och riskanalys, kostnader och tillgänglighet, livscykeleffekter och sociala konsekvenser.