sou · H5B382 · 2017-10-26 00:00:00 — Internationellt är intresset för vägledning växande (ELGPN 2012). Nya begrepp har utvecklats, vilka redogörs för nedan. Vad är vägledning? Källa: (2014) Svensk översättning av ELGPN glossary. Begreppen är definierade av det europeiska long Policy (ELGPN) och har bearbetats och översatts av i samarbete med Universitets- och högskolerådet, och . I sitt arbete har utredningen i huvudsak utgått från den definition av begreppet vägledning som anges i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Denna definition gäller särskilt Arbetsförmedlingens verksamhet. För den bredare diskus- sionen om individers olika vägledningsbehov och hur dessa kan mötas använder utredningen sig också av begreppen livslång vägled- ning och karriärkompetens. 3.1Livslång vägledning en angelägenhet för EU:s medlemsländer Europeiska kommissionens förväntningar är att livslång vägledning ska bidra till det livslånga lärandet, som gagnar såväl sociala som ekonomiska mål om bättre konkurrensförmåga och social inklude- ring (Cedefop 2011). Om vägledning kan bidra till att minska avhop- pen i skolan och minska obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden menar kommissionen att förutsättningarna ökar för en uthållig tillväxt. Livslång vägledning anses därför vara ett vik- Vad är vägledning? tigt bidrag för att medlemsländerna ska nå målen för 2020 om att höja sysselsättningsgraden och förbättra utbildningsnivån. I syfte att stärka vägledningen i EU:s medlemsländer har Europeiska unionens råd antagit EU-resolutioner och 2008 som betonar behovet av vägledning för att rusta människor med förmågor att hantera sitt lärande, sin karriär och övergångar mellan arbete och utbildning (Europeiska unionens råd, 2004 och 2008). I resolutionen föreslår rådet att medlemsländerna i linje med Lissabonstrategin, den gemensamma strategin för hållbar till- växt och sysselsättning, ska stärka vägledningens roll inom ramen för den nationella utbildningspolitiken, undersöka policy och principer för vägledning på nationell nivå och i arbetet använda sig av möj- ligheterna som finns inom programmet för livslångt lärande och de europeiska strukturfonderna. Rådet rekommenderar vidare medlemsländerna att, utifrån natio- nella förhållanden, uppmuntra alla medborgare att utveckla förmågan till karriärhantering i ett perspektiv av livslångt lärande, se till att alla medborgare har tillgång till studie- och yrkesvägledning, utveckla kvalitetssäkringen inom vägledning samt att främja samarbetet mel- lan nationella, regionala och lokala intressenter på vägledningsom- rådet. Syftet är att förbättra samtliga medborgares tillgång till väg- ledning och i synnerhet underlätta tillgången till dessa tjänster för mindre gynnade grupper och personer med speciella behov. Sam- manfattningsvis ska vägledningen som det är formulerat i resolutio- nerna bidra till att –stärka konkurrenskraft, –öka den geografiska och yrkesmässiga rörligheten och –främja social inkludering, social rättvisa och jämställdhet. arbetsförmedlingar har tagit fram ett strategidokument Generaldirektörerna för de offentliga arbetsförmedlingarna i har tagit fram ett strategidokument med syfte att fungera som ett gemensamt bidrag till 2020-strategin (PES Strategy output paper 2020, 2017). I strategidokumentet konstateras att de offentliga arbetsförmed- lingarna fått nya målgrupper med andra krav. Vad är vägledning? ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning, nyanlända invandrare som behöver få information om vägar till utbildning och äldre som behöver tillgång till stöd för att kunna upprätthålla den kompetens som behövs för att stanna kvar längre i arbetslivet. Dessutom är redan yrkesverksamma, ombytessökande, en ny målgrupp för flera av arbetsförmedlingarna i . För att modernisera och effektivisera arbetsförmedlingarna anges bl.a. att det krävs att samarbetet med utbildningsinstitutionerna stärks och att de i större utsträckning använder sig av informations- och kommunikationsteknik för att erbjuda e-tjänster inom valider- ing, vägledning och matchning. Strategin lyfter fram ett antal utveck- lingsområden där syftet är att erbjuda vägledningstjänster som kan stärka människors förmåga till karriärhantering och synliggöra deras färdigheter och kompetenser. Cedefop och stöttar utvecklingen Kommissionen, i nära samarbete med Cedefop (training), stöttar aktivt utvecklingen av vägledning genom att ta fram rapporter och på olika sätt stimulera utbytet mellan medlemsstaterna. För ytterligare stöd beslutade kom- missionen 2007 att bilda ett policynätverk för livslång vägledning (). Målet med nätverket är att stödja medlemsländerna att utveckla ett europeiskt samarbete för livslång vägledning inom såväl utbildnings- som arbets- marknadssektorn. har på regeringens uppdrag represen- terat i ELGPN och –2015 har även Arbetsför- medlingen deltagit. Fokus i arbetet har varit den livslånga vägledningen och de rap- porter ELGPN tagit fram har bestått av policyrekommendationer, utvärderingar och goda exempel som kan användas för att bygga upp det vägledningssystem som passar respektive medlemsland. Flera av rapporterna har översatts av . Det nordiska nätverket i ELGPN har dessutom på eget initiativ tagit fram en gemensam rapport där livslång vägledning och begrep- pen karriärvägledning och karriärkompetens förklaras i ett nordiskt perspektiv. Vad är vägledning? 3.2Karriärvägledning – ett nytt begrepp I takt med att arbetsmarknaden förändras har värdet av utbildning blivit allt större. Nya mönster växer också fram där yrkeskrav formu- leras i kompetenser även om yrkesbegreppen fortfarande dominerar. Förändringen av kompetenskraven gör att kontinuerlig utveckling av kunskap och kompetens genom hela arbetslivet är helt nödvändigt. Sammantaget har denna utveckling lett till att karriärvägledning och karriärhantering i allt större utsträckning präglat vägledningen. Begreppet karriär är inte nytt och i svensk kontext är det tradi- tionellt knutet till att den enskilde förflyttar sig uppåt i yrkeslivet. Den engelska betydelsen av karriär (”career”) är levnadslopp eller levnadsbana () vilket ger begreppet en annan mening. Det kan handla om en karriär som tar olika vägar men inte nödvändigtvis ett steg högre upp i en hierarki. Med det betraktelse- sättet kan karriärvägledning omfatta en rad aktiviteter som gör att människor i alla åldrar och stadier i livet, utifrån sina styrkor, kom- petenser och intressen, gör meningsfulla val knutet till utbildning och arbete samt hanterar lärande och arbete och andra situationer där styrkor och kompetenser utvecklas (ELGPN 2012). I OECD- och EU-sammanhang är karriärvägledning starkt knu- tet till ekonomisk tillväxt. Mot bakgrund av utmaningarna med att minska klyftor mellan olika grupper i samhället är även social sam- manhållning av stor betydelse för medlemsländerna. Vägledande insatser för att stödja socioekonomiskt utsatta människor till utbild- ning och arbete är därför en prioriterad fråga som enligt EU och inte får försummas. I EU:s resolutioner uttrycks i kortform att karriärvägledning ska bidra till medborgarnas deltagande i utbildning och arbete och i policytexter läggs det fram som en nödvändighet för att den kun- skapsbaserade ekonomin ska kunna växa. I en rapport från Cedefop (2008) uttrycks att effektivt stöd för karriärvägledning är viktigt, inte bara för individer utan också för organisationer som anställer dem. Både individer och organisationer drar nytta av karriärvägled- ning för att kunna hantera växlingar i arbetslivet mer effektivt. Sam- hället drar också fördelar av att karriärvägledning finns för anställda, då karriärvägledning stödjer utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och förhindrar exkludering från arbetslivet. Vad är vägledning? För förmågan att hantera återkommande val inom ramen för karriär- situationer utvecklades begreppet ”career management skills” (CMS) i och . Förespråkare för begreppet menar att förmågan inte enbart handlar om val av utbildningar utan om ett kompetensområde som handlar om att aktivt hantera och utveckla färdigheter i karriärplanering för att kunna möta de krav som en flexibel och dynamisk arbetsmarknad ställer. Begreppet är svårt att översätta eftersom det kan ha olika betydelser beroende på utbildningstraditioner i respektive land. I är exempelvis Careers and Employability (CEI) ett vanligt uttryck. De nordiska medlemsländerna har inom det nordiska nätverket för vuxnas lärande kommit överens om begreppet karriärkompetens för att beskriva CMS i en nordisk kontext (NVL 2015). Karriärkompetens är ett antal färdigheter och kompetenser som visar på strukturerande sätt att samla, analysera, sätta samman och organisera information om sig själv, utbildningar och yrken samt ha färdigheter att kunna fatta och genomföra beslut och hantera växlingar i livet. Källa: Nordiskt perspektiv på karriärkompetens och vägledning, 2014. I en av ELGPN:s rapporter (2015) analyseras begreppet CMS och hur det kan användas i policyutformningen om vägledning i respekti- ve land, detta oavsett organisationsform som vägledningen bedrivs i. CMS har integrerats i den vägledning som ges inom medlems- ländernas utbildningsväsende på såväl gymnasienivå som i den högre akademiska utbildningen. I de nya allmänna råden för studie- och yrkesvägledning som tog fram 2013 beskrivs bl.a. vikten av individens valprocess, med referenser till CMS, av över- satt som valkompetens (2013). Det handlar om ett antal kompetenser som ger människor förutsättningar att kunna pla- nera, utveckla och hantera sina val på ett strukturerat sätt. Detta för- utsätter att det finns relevant information att tillgå om arbetsmark- naden, yrken och utbildningar för att den enskilde ska kunna fatta väl avvägda och realistiska beslut. Vad är vägledning? Synsättet återspeglas även i den vägledningsmodell Arbetsförmed- lingen utformat och handlar om att i ett processinriktat arbetssätt ge stöd för att öka den enskildes självinsikt och förmåga att hantera olika valsituationer samt bidra med kunskaper om arbetsmarknaden (Handläggarstödet i VIS ). Med inspiration från arbetet i ELGPN skapade även Arbetsförmedlingen en intern instruktion för vägledning (AFII32/2011). Med tanke på behoven av återkommande utbildning på dagens och framtidens arbetsmarknad menar ELGPN att det finns goda skäl att stärka CMS även i andra situationer än i skolundervisning. Kar- riärkompetens kan bidra till egenmakt och underlätta för individen att hantera olika omställningssituationer. I den skrift som getts ut av det Nordiska nätverket för vuxnas lärande framgår att karriärkom- petens måste ses ur ett livslångt perspektiv och att olika valsituatio- ner i livet kräver olika kompetenser (NVL 2015). menar att kunskaper och färdigheter som åberopas i CMS mycket väl kan kopplas till den europeiska referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande som antogs av rådet och . Nyckelkompetenserna definieras där som en kombination av kunskaper, färdigheter och attityder som alla männi- skor behöver för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social integration och sysselsättning. Innehållet i CMS och under vilka villkor det lärs ut skiftar emel- lertid mellan länder. På vissa håll kan det vara riktat mot arbetsmark- Vad är vägledning? nadsrelaterade färdigheter och på andra mot attityder och sociala förmågor eller bådadera. Exemplen är dock få när det gäller CMS- program inom arbetsmarknadssektorn. och Watts (2006) visar emellertid att de program som finns vanligtvis tillhandahålls av externa leverantörer på uppdrag av de offentliga arbetsförmedlingarna. Viss kritik har framförts mot begreppet karriärkompetens och att det riskerar att lägga alltför stor tonvikt på att den enskilde ska ta ansvar för sin egen situation på arbetsmarknaden. Om ett struktu- rellt problem individualiseras kan effekten bli att samhällets insti- tutioner tar mindre ansvar för att utjämna skillnader och säkerställa att grupper som behöver insatser får det (2006). ELGPN fram- håller dock att de som står utan arbete inte har sig själva att skylla (2015). Även om karriärkompetens kan främja och underlätta över- gångar, ligger många av de problem som den enskilde ställs inför inte hos individen själv, utan i samhälleliga strukturer. 4 Vägledning hos olika aktörer Vägledning är en mångfacetterad verksamhet som erbjuds av flera aktörer i samhället. Olika former av vägledning inför val av yrke och studier bedrivs inom både , statlig och annan verksamhet. I detta kapitel beskrivs den vägledning som bedrivs av Arbetsför- medlingen samt vägledning hos andra aktörer. Slutligen beskrivs Arbetsförmedlingens samspel med annan vägledning. 4.1.1Nuvarande vägledning inom Arbetsförmedlingen Av förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmed- lingen framgår att Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Det framgår av 5 § första stycket 2 i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att verksamheten bl.a. bedrivs i form av vägledning. Av 8 § i samma förordning framgår att vägledning innebär att den enskilde får stöd och information för att kunna göra ett övervägt val av arbete och utbildning. I 6 § första stycket 2 förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar finns en bestämmelse om studie- och yrkesvägledning som avser ungdomar. I förordningen (2010:409) om etableringssam- tal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgår inte vägledning specifikt. De etableringssamtal som Arbetsförmedlingen enligt förordningen ska genomföra med en nyanländ ska dock bl.a. innehålla en kartläggning av den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, behov av utbildning och andra insatser samt andra förhållanden av betydelse för hans eller hennes etabler- ing på arbetsmarknaden. Vägledning hos olika aktörer I Arbetsförmedlingens regleringsbrev finns ett specifikt mål om att inskrivna, särskilt i etableringsuppdraget, utan fullständig gymnasieutbildning, i högre utsträckning ska påbörja reguljära studier. Studierna kan bedrivas såväl inom ramen för ett arbetsmark- nadspolitiskt program eller en etableringsplan som utanför dessa. Arbetsförmedlingen har definierat vägledning i ett internt styran- de dokument. Vägledning är en process och har som mål att underlätta för individen, i alla åldrar och i livet, att välja utbildning, yrke eller karriär och bidra till bättre livsplanering. Vägledning ska öka sökandes självinsikt, öka kunskaper om arbetsmarknaden och bredda perspektiv. (AFII32/2011) Definitionen avspeglar (2004) syn på vad vägledning ska åstadkomma. I dokumentet konkretiseras också myndighetens roll i vägledningsuppdraget genom att slå fast att vägledningen ska bidra till att underlätta åter- och nyinträdet på arbetsmarknaden för enskilda, ge underlag för att hitta andra lämpliga möjligheter till syssel- sättning och bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Vägledning- en ska vidare bidra till att förbättra ställningen på arbetsmarknaden för utrikesfödda samt erbjudas till arbetssökande i omställning, nyanlän- da, de som står långt från arbetsmarkanden samt för ungdomar, främst de som befinner sig i ungdomsgarantin. För uppgiften ska utsedda arbetsförmedlare med vägledarkompetens finnas, som genom olika insatser och metoder ska öka den arbetssökandes möjligheter att bli anställningsbar. I det interna dokumentet betonas vidare att det är utifrån indivi- dens mål och behov som arbetsförmedlaren ska identifiera och välja lämpliga metoder och stödinstrument. För att kunna utföra uppgif- terna ska arbetsförmedlaren ha branschkontakter och hålla sig väl uppdaterad om utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska även samverka med andra myndigheter och aktörer på regional och lokal nivå när det gäller ungdomar som riskerar utslagning, arbetssökande som står långt från arbetsmarkna- den och nyanlända invandrare samt sprida kunskaper om utveck- lingen på arbetsmarknaden till studie- och yrkesvägledare, lärare och elever. Ett stöd för att utföra vägledningsuppdraget är Arbetsförmedling- ens tjänster, metoder och handläggarstöd, vilka redogörs för nedan. Vägledning hos olika aktörer Arbetsförmedlingen tillhandahåller elva s.k. tjänster, nio för arbetssökande och två för arbetsgivare. Begreppet tjänst används för att beskriva Arbetsförmedlingens service, men korresponderar inte nödvändigtvis med en specifik aktivitet. Tre av Arbetsförmedlingens tjänster har koppling till vägledning. På Arbetsförmedlingens intra- nät anges syftet med respektive tjänst, dess målgrupp, hur man ska arbeta med den och vilket resultat som ska nås. Vägledning till arbete vänder sig till alla som vill ha yrkesvägledning för att få stöd att välja eller byta yrkesinriktning. Syftet är att den arbetssökande ska kunna relatera sina resurser, erfarenheter och önskemål till arbetsmarknadens krav och kunna göra ett övervägt val av arbete eller utbildning. Stöd ges i form av kortare väglednings- samtal för att reda ut den sökandes frågeställningar och information om hur man använder verktygen för vägledning på Arbetsförmed- lingens hemsida. För inskrivna arbetslösa tar Arbetsförmedlingen ställning till om det finns behov av fördjupad vägledning. Utbildning till arbete är en tjänst som syftar till att underlätta för den enskilde att få eller behålla ett arbete genom utbildning. I tjäns- ten ges fördjupad information om aktuell utbildning och möjlighet att anvisa till en arbetsmarknadsutbildning eller utbildning av för- beredande eller orienterande karaktär. Arbetsförmedlingen erbjuder vägledning genom insatsen Stöd och matchning. Insatsen ges av privata leverantörer efter upphandling i enlighet med lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen och lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Det innebär att den sök- ande kan välja aktör. Syftet med tjänsten är att hjälpa den arbetssök- ande på vägen till ett arbete eller studier som anpassas efter dennes behov. I det nuvarande avtalet är kravet att varje deltagare ska få minst studie- och yrkesvägledning genom personligt möte per 90-dagarsperiod. ska utföras av en examinerad studie- och yrkesvägledare. I utredningens enkät till arbetsförmedlare finns kommentarer om att insatsen skulle kunna utföras av Arbetsförmedlingen internt om resurser funnits. Tiden räcker emellertid inte till för vägledning trots att kompetensen och viljan finns hos många handläggare. Vi hinner inte ge den vägledning som sökande är i behov av och vi har inte tagit fram någon gemensam plan för hur vi ska arbeta med vägled- ning på kontoret. Vägledning hos olika aktörer Handläggarstöden ska hjälpa arbetsförmedlarna och säkerställa likvärdighet i landet Till varje tjänst finns ett handläggarstöd och ett antal metoder som handläggarna kan välja att använda. Metoderna ska fungera som ett stöd för det praktiska arbetet med de arbetssökande och därmed säkerställa en ökad professionalitet hos handläggarna (2003). Bakgrunden till att myndigheten utvecklade metoder var att det fanns en uppfattning om att de arbetsmetoder som fanns vanligtvis inte dokumenterades och ofta var personbundna. Ambitionen var att öka likvärdigheten i landet och möjliggöra att erfarenheterna av en metod kan föras vidare (och 2011). Exempel på metoder som är kopplade till vägledning är gruppväg- ledning och yrkesvägledningssamtal. För dessa finns handledarbe- skrivningar och referenser till litteratur om vägledningsmetodik samt teorier om yrkesval och vägledning. I handläggarstödet finns också angivet vilka kompetenskrav som ställs på den arbetsförmedlare som genomför yrkesvägledningssamtal och gruppvägledning. Det gäller t.ex. kompetens i grundläggande samtals- och vägledningsmetodik och goda kunskaper om yrken, utbildning och arbetsmarknad. Därut- över finns ett antal uppställda kvalitetskriterier som stöd för yrkes- vägledningssamtalet, om vilka som är metodens kunder, mål som ska uppnås och hur mätningen av resultat ska ske. Arbetsförmedlingen kan anvisa till insatsen Kartläggning, rehabili- tering och vägledning (KVR) för arbetssökande som behöver kart- läggningsinsatser, vägledningssamtal och stöd kring sin situation i syfte att kartlägga färdigheter och förutsättningar för arbete. I KVR finns tillgång till Arbetsförmedlingens specialister i form av arbets- psykologer, socialkonsulenter, sjukgymnaster och arbetsterapeuter inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Resultatet av den för- djupade kartläggningen och vägledningen ska leda till realistiska mål och delmål i handlingsplanen mot arbete eller vidare studier. Information om yrke och framtid Arbetsförmedlingen har ett antal digitala verktyg för information om arbetsmarknad och yrken. Denna del av verksamheten har utvecklats och innehåller intressetest, beskrivningar av olika yrken, framtida behov på arbetsmarknaden samt länkar till hög- Vägledning hos olika aktörer skolor, vuxenutbildning, yrkeshögskoleutbildningar och andra utbildningar för den som vill veta mer om vilka utbildningar som finns inom ett intresseområde. gör Arbetsförmedlingen en prognos för arbetsmarknadens utveckling . Prognosen bygger på intervjuer med privata och offentliga arbetsgivare och presenteras i rapporter för riket som helhet och indelat per län. Prognosarbete utgör också underlag till webbapplikationen Yrkeskompassen och den årliga rapporten finns jobben. Yrkeskompassen innehåller information och framtidsutsikter för cirka 200 yrken. Yrkena som finns i Yrkeskompassen motsvarar de största och vanligaste yrkena på arbetsmarknaden samt vissa yrken som förväntas öka i storlek. Yrkeskompassen täcker av de yrken som finns på arbetsmarknaden och prognoserna som visas på såväl nationell som regional nivå innehåller prognosinformation . Mål- gruppen för Yrkeskompassen är individer som behöver stöd i sitt yrkesval samt personer som arbetar med vägledning. I en rapport från (2016) om lyfts Yrkeskompassen fram som ett värdefullt verktyg i arbetet med att förbättra matchningen på arbets- marknaden. I rapporten redovisas även en undersökning som visar att av arbetsförmedlarna och av kommunernas studie- och yrkesvägledare använder yrkeskompassen åtminstone en gång . menar att det får anses vara en förhållande- vis sporadisk användning av verktyget och uppmanar Arbetsförmed- lingen att göra mer för att sprida information om Yrkeskompassen, framför allt till kommunernas studie- och yrkesvägledare. Arbetsförmedlingen har återupptagit en tidigare för- söksverksamhet som innebär att arbetslösa kan kontakta kundtjänst genom en chatt- och telefonfunktion för att få svar på avgränsade vägledningsfrågor. Vägledning hos olika aktörer Vägledning vanligt förekommande hos kompletterande aktörer Inslag av vägledning finns i många av Arbetsförmedlingens arbets- marknadspolitiska program. I tabell 4.1 görs en genomgång av dessa. Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning (2017) och Rapport om arbetsmarknadspolitiska program (2017). De förberedande insatserna kan enligt 30 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program bestå av kartläggning, vägled- ning och rehabilitering samt utbildningar som förbereder den arbets- sökande för ett arbetsmarknadspolitiskt program, en utbildning eller ett arbete, till exempel för en arbetsmarknadsutbildning. Vägled- ningsinsatser inom ramen för förberedande insatser kan vara kortare Vägledning hos olika aktörer folkhögskolekurser för arbetssökande som behöver stöd och moti- vation för att börja studera eller återuppta studier på gymnasieut- bildning. Det finns olika typer av aktiviteter i de föreberedande insat- serna, t.ex. sådana som vänder sig till sökande som behöver hjälp med att välja yrke och ska ge den sökande grundläggande kunskaper och insikt om arbetslivet och bli medveten om sina möjligheter och resur- ser, eller aktiviteter som i första hand riktas till nyanlända arbets- sökande.