sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — Om justitieministern vill göra det, krävs att ministerns alternativa förslag godkänns av parla- mentet (Alþingi). Justitieministern ska i så fall ge in ett sådant förslag till parlamentet från nämndens förslag. Annars är justitieministern bunden av nämndens rangordning.17 Om nämnden har satt flera sökande främst i rangordningen, kan justitieministern välja bland dessa. Ansökningsförfarandet är offentligt i sin helhet. Så snart som an- sökningar har kommit in till kan den som vill ta del av uppgifter om sökandena göra det. Även nämndens förslag, som ska vara motiverat och innehålla en rangordning, är offentligt. 17 Artikel 12. 6 Kartläggning av rekryteringsläget Rekryteringen av ordinarie domare förutsätter att domaryrket är at- traktivt och att så många kvalificerade jurister söker ordinarie domar- anställningar att de skickligaste och för anställningen mest lämpade juristerna kan utnämnas i varje enskilt rekryteringsärende. Som en grund för våra fortsatta överväganden har vi undersökt i vilken ut- sträckning det finns tillräckligt många kvalificerade sökande till ordi- narie domaranställningar (avsnitt 6.2). För att antalet kvalificerade sökande till ordinarie domaranställ- ningar ska vara tillräckligt i varje enskilt ärende måste domaryrket vara tillgängligt för kvalificerade jurister med olika bakgrund. Det är alltså lika viktigt att det finns kvalificerade jurister med lång erfaren- het utanför domstolarna som att det finns tillräckligt många domar- utbildade jurister som söker anställning som ordinarie domare. För att ta reda på hur möjligheten att få en ordinarie domaranställning ser ut för jurister med någon av dessa olika bakgrunder har vi analyserat tillsättningarna i ett antal ärenden utifrån sökandenas olika bakgrunder (avsnitt 6.3). I syfte att ta reda på om offentligheten i rekryteringsförfarandet påverkar benägenheten att söka ordinarie domaranställningar har vi gjort en webbaserad enkätundersökning bland jurister samt under- sökt hur vanligt det är att uppgifter om sökande, i form av bl.a. an- sökningshandlingar, begärs ut från (avsnitt 6.4). 6.2Antalet sökande till ordinarie domaranställningar 6.2.1Genomsnittligt antal sökande per utnämningsärende En analys av det genomsnittliga antalet sökande per ärende om an- ställning av ordinarie domare ger en bild av förutsättningarna för att rekrytera de skickligaste och för yrket lämpligaste juristerna till dessa anställningar. Typiskt sett innebär ett ökat antal sökande per ärende i genomsnitt en ökad konkurrens och därmed ökade förutsättningar för att kunna anställa medarbetare som tillhör de skickligaste och för yrket lämpligaste. Det genomsnittliga antalet sökande per utnämningsärende vid har förändrats –2016 enligt tabell 6.1.1 Ungefär hälften av alla ärenden om utnämning av ordinarie domare hos avser fler än en domaranställning vid samma domstol. Det är alltså vanligt att två eller flera domaranställningar tillsätts . Det innebär att det i praktiken sällan finns särskilt många sökande utöver det antal som ska anställas. Även om det finns flera sökande per ärende kan konkurrensen om varje enskild domar- anställning alltså vara låg. En fullständig bild av hur antalet sökande fördelar sig på enskilda anställningar kräver att antalet ansökningar analyseras ärende för ären- de. Vi har av den anledningen sammanställt uppgifter, som vi fått från , om sökandena i varje enskilt ärende –2016. Den analysen redovisas i nästa avsnitt. 1 Uppgifterna kommer från årsredovisning för , som finns tillgänglig på /Om-Sveriges-Domstolar/Domarnamnden/Dokument-och-blanketter 6.2.2Antalet sökande per enskild domaranställning Vår undersökning visar att det är vanligt att en domstol söker ordina- rie domare utan att ange exakt hur många enskilda domaranställningar som är lediga. Det brukar uttryckas på så sätt att domstolen söker ”en eller flera” eller ”två eller flera” ordinarie domare. När annonsen utfor- mas så innebär det oftast i praktiken att fler än det angivna minimi- antalet kommer att anställas. Vid våra beräkningar har vi därför tolkat ”en eller flera” på så sätt att ärendet innebär ett önskemål om att an- ställa (i vart fall) två domare och att ”två eller flera” innebär ett önske- mål om att anställa (i vart fall) tre domare. Vi har med den utgångs- punkten beräknat antalet sökande per enskild domaranställning i ärende för ärende. Om ett ärende exempelvis har avsett två enskilda domaranställningar och antalet sökande i ärendet har varit fyra, har vi betraktat det som två sökande per anställning. Vidare har vi räknat ut det genomsnittliga antalet sökande per en- skild anställning genom att dividera summan av antalet sökande per anställning i varje ärende med det totala antalet ärenden. Resultatet framgår av tabell 6.2. Det beräknade genomsnittet av antalet sökande per enskild anställning har, som framgår av tabellen, varit cirka fyra till fem. Det måste då beaktas att ett genomsnitt kan påverkas av extrema värden i form av många eller få sökande per anställning i enskilda ärenden. Exempelvis fanns det i ett ärende tolv sökande till en enskild anställning (som gällde en anställning som i ) medan det i ett annat ärende (om anställning av en eller flera rådmän i ) fanns endast en sökande trots att dom- stolen önskade anställa en eller flera ordinarie domare. Det genomsnittliga antalet sökande per enskild anställning är en- ligt vår uppfattning inte ett tillräckligt bra mått för att visa rekryter- ingsläget. För att domstolarna ska kunna rekrytera de skickligaste och lämpligaste juristerna till alla typer av domaranställningar i alla domstolar i hela landet krävs att det finns flera kvalificerade sökande i alla utnämningsärenden, dvs. att det finns en hög miniminivå. Vi har därför valt att identifiera ärenden med få sökande per enskild an- ställning. Vid den analysen har vi konstaterat att det i en stor del av ärendena finns tre eller färre sökande per enskild anställning. var den andelen , se tabell 6.3. Att det i en stor del av ärendena finns endast tre eller färre sökande per enskild anställning innebär att konkurrensen om anställningarna i dessa ärenden är låg, vilket typiskt sett försämrar förutsättningarna för att kunna anställa domare som tillhör de skickligaste och för yrket lämpligaste tänkbara kandidaterna. 6.2.3Ärenden med få sökande För att få en bild av i vilken utsträckning det låga antalet sökande i vissa ärenden är ett problem har vi analyserat ärendena med tre eller färre sökande per enskild anställning närmare.2 Det finns få sökande till lediga anställningar vid olika slags domstolar i alla delar av landet Vi har studerat ärendena med tre eller färre sökande per utlyst domar- anställning för att se om det finns stora skillnader mellan olika slags domstolar eller mellan olika delar av landet. Vår analys av uppgifterna 2 En presentation av våra iakttagelser år för år finns i bilaga 4. visar att det visserligen finns variationer mellan enskilda domstolar men att alla domstolsslag och alla domstolsinstanser i hela landet riskerar att antalet sökande är för lågt i ett utnämningsärende. Bland de ärenden –2016 med tre eller färre sökande per utlyst domaranställning som vi har identifierat förekommer ären- den om anställningar i tingsrätter, förvaltningsrätter, hovrätter, kam- marrätter, och . Både domstolar i storstadsområden och domstolar utanför dessa om- råden, i norra , och finns repre- senterade bland ärendena med få sökande. I vissa fall har anställningarna inte tillsatts Det har under vart och ett av åren 2012–2016 förekommit i olika ären- den att regeringen inte har anställt någon av sökandena. utnämndes inte någon av sökandena i två ärenden avse- ende anställning som rådman i en tingsrätt i . I fem ärenden avseende anställningar som rådman i två tingsrätter i norra , två tingsrätter i och en för- valtningsrätt i utnämndes inte någon av sökandena. utnämndes inte någon av sökandena i ett ärende om en anställning som rådman i en tingsrätt i . I tre ärenden avseende anställningar som kammarrättsråd och vice ordförande i en kammarrätt i norra , rådman i en tingsrätt i respektive rådman i en förvaltningsrätt i utnämndes inte någon av sökandena. utnämndes inte någon av sökandena i ett ärende avseende anställning som rådman i en tingsrätt i och ett ärende om utnämning av rådman i en förvaltningsrätt i . För få sökande gör att måste förlänga ansökningstiden Enligt Domarnämndens rutiner förlängs oftast ansökningstiden, om det inte finns minst tre behöriga och för yrket lämpliga sökande i ett ärende som avser en anställning. I flera av ärendena med tre eller färre sökande per anställning –2016 har förlängt ansökningstiden. och 2013 hade förlängt tiden i de flesta respektive hälften av ärendena. har an- delen ärenden med förlängd tid, av det totala antalet ärenden med få sökande, varit något lägre. förlänger ansökningstiden innebär att nämn- den bedömer att det finns en risk för att en anställning inte ska kunna tillsättas. Det är alltså ett tydligt tecken på att antalet kvalificerade sökande i det inledande skedet har varit för lågt. 6.3Betydelsen av sökandenas olika yrkesbakgrunder Utifrån uppgifter från har vi analyserat hur sökan- denas olika yrkesbakgrunder och utbildningar värderas och i vilken utsträckning sökande med annan bakgrund än särskild domarutbild- ning får anställningar som ordinarie domare. Sannolikheten för att en sökande som har genomgått särskild domarutbildning ska få en ordinarie domaranställning om han eller hon söker den är, som framgår av följande tabell, mer än så hög som om någon som inte är domarutbildad söker en anställning (av sökandena med särskild domarutbildning får en anställ- ning medan motsvarande andel av sökandena utan sådan utbildning är ). Vår analys visar också att sannolikheten för att en sökan- de som inte genomgått särskild domarutbildning ska få en ordinarie domaranställning ökar betydligt (från till ) om juristen har adjungerat i överrätt före ansökan. Analysen av sökandenas bakgrunder visar alltså att jurister som har genomgått särskild domarutbildning ytterligare tjänst- ofta har goda förutsättningar att få ordinarie domaranställ- ningar, vilket talar för att den särskilda domarutbildningen typiskt sett ges ett högt meritvärde. Analysen visar också att det anses värdefullt för kvalificerade jurister med erfarenhet av arbete utanför domstolarna att få pröva arbetet i domstol och att en sådan erfarenhet förbättrar möjligheterna att få en ordinarie domaranställning. visar vår analys att en förhållandevis låg andel av de sökande som saknar domar- utbildning får en ordinarie domaranställning. Vi har också undersökt om det finns olikheter i möjligheterna för jurister från offentlig respektive privat sektor att gå över till en ordina- rie domaranställning. Av följande tabell framgår att ungefär en femte- del av de åklagare och de advokater som sökte en ordinarie domar- anställning fick anställningen. Mellan de två grupperna, som represen- terar offentlig respektive privat sektor, finns endast en mindre skillnad (åklagare: ; advokater: ). Vissa av de åklagare och advokater som ingår i vår analys har också genomgått domarutbildning och varit assessorer. även kategorierna ”Åklagare, utom domarutbildade” respektive ”Ad- vokater, utom domarutbildade”. Som framgår av tabellen har sanno- likheten för att en åklagare eller advokat som inte har varit domar- utbildad skulle få en ordinarie domaranställning varit lägre (åklagare: ; advokater: ). Särskilt för advokaternas del märks en skillnad mellan de advokater som också hade genomgått sär- skild domarutbildning () och de advokater som inte hade sådan utbildning (). 6.4Påverkar det offentliga förfarandet antalet sökande? För att ta reda på om offentligheten i rekryteringsförfarandet påverkar benägenheten att söka ordinarie domaranställningar har vi genomfört en webbaserad enkätundersökning bland jurister. De frågor som ställ- des gällde främst olika anledningar som får jurister att avstå från att söka ordinarie domaranställningar. De som deltog i undersökningen fick också svara på en allmän fråga om vad som skulle kunna få dem att söka anställning som ordinarie domare. Vidare gavs de möjlighet att lämna övriga synpunkter i fråga om rekrytering av ordinarie domare. Resultaten av enkätundersökningen är alltså inte enbart rele- vant för frågan om offentlighet eller sekretess utan också för flera av de andra frågeställningar som behandlas i betänkandet. En inbjudan med länk till enkäten skickades dels till enskilda e-post- adresser, till jurister, som vi fått från vissa arbetsgivare och organi- sationer,3 dels till vissa organisationer för vidarebefordran till deras anställda.4 Totalt 7 135 personer besvarade enkäten (män; 55 pro- cent kvinnor). Enkätundersökningen redovisas i bilaga 5. 6.4.2De som besvarade enkäten Av dem som besvarade enkäten hade tagit sin examen –1991, –2000, ––2017. Av de tillfrågade svarade att de var notariemeriterade. hade genomgått särskild domarutbildning, dvs. hade för- ordnats till assessorer, och var delvis domarutbildade. 3Jusek, , , , Justitiekanslern, , , och . 4Justitieombudsmannen, , , , , , , de statliga universiteten samt primärkom- munerna, landstingskommunerna och regionerna. Av de 7 135 personer som besvarade enkäten arbetade –som annan typ av domstolsjurist än ordinarie domare, –som ordinarie domare, –i eller eller hos eller Justitiekanslern, –i kommun eller landsting, –vid universitet, –vid annan myndighet/övrig anställning inom offentlig sektor, –som advokater, –som bolagsjurist, bankjurist eller försäkringsjurist, –som biträdande jurist och –som annat inom privat sektor. Av dem som besvarade enkäten arbetade inom offentlig sektor och inom privat sektor. Betydligt fler kvinnor () än män () arbetade vid annan myndighet/övrig anställning i offentlig sektor. Betydligt fler män () än kvinnor () arbetade som advokat. Totalt var tjänstlediga från annan anställning. Kvinnor uppgav detta i högre utsträckning () än män (). Eventuell tidigare ansökan om anställning som ordinarie domare Av de 7 135 personer som besvarade enkäten hade sökt en utlyst anställning som ordinarie domare. De personer som hade tagit examen eller tidigare angav i högre utsträckning än dem som hade tagit examen senare att de hade sökt en anställning som ordinarie domare. Som extremer kan nämnas att andelen var för dem som hade tagit examen –1991 medan den var för dem som tagit examen 2009–2017. Det resultatet förklaras av att de som tagit sin examen ännu inte kan ha sådana meriter att de kan kom- ma i fråga för en ordinarie domaranställning. 6.4.3Inställningen till det offentliga rekryteringsförfarandet Av de 7 135 personer som besvarade enkäten uppgav (män: ; kvinnor: ) att de var positiva till att an- sökningar till ordinarie domaranställningar är offentliga. En lika stor total andel (män: ; kvinnor: ) uppgav att de var negativa till att sådana ansökningar är offentliga. Resterande andel gav neutrala svar på frågan. Vi kan alltså konstatera att av de tillfrågade antingen är positiva till att förfarandet är offentligt eller har en neutral inställ- ning till det. 6.4.4Uppgifter som skulle kunna skyddas av sekretess Även bland dem som svarade att förfarandet inte bör vara offentligt hade man olika inställning till vad i förfarandet som inte borde vara offentligt. Den typ av uppgifter som flest ansåg vara så pass känsliga att uppgifterna inte borde lämnas ut till allmänheten, om sekretess skulle införas, var uppgifter om resultat av sådana tester som för när- varande görs vid chefsrekryteringar (av de tillfrågade ansåg det). Uppgifter om adress och vitsord ansågs något mindre känsliga (respektive av de tillfrågade ansåg att dessa upp- gifter borde vara föremål för en eventuell sekretessreglering). Därefter följde, i avtagande grad, uppgifter om betyg (), merit- förteckning/CV () och namn (). an- såg inte att någon typ av uppgifter var så pass känsliga att uppgifterna inte borde lämnas ut till allmänheten. Vi kan konstatera att en stor del av de uppgifter som de som besvarade enkä- ten ansåg borde skyddas av sekretess redan skyddas av sekretess. 6.4.5Uppfattningen hos jurister som aldrig hade sökt en ordinarie domaranställning Offentlighetens betydelse för viljan att söka ordinarie domaranställning För att ta reda på i vilken utsträckning det offentliga ansökningsför- farandet påverkar juristers val att söka eller att inte söka en ordinarie domaranställning ställdes flera frågor. En del av enkätundersökningen vände sig enbart till dem som ald- rig hade sökt en ordinarie domaranställning. Till dem ställdes en fråga om vad som hade fått dem att avstå från att söka ordinarie domar- anställning. I den gruppen (5 992 personer) uppgav (män: ; kvinnor: ) att de hade avstått enbart på grund av offentligheten i förfarandet. Vi kan alltså konstatera att det var mindre än en tiondel av de jurister som inte hade sökt en ordinarie domar- anställning som hänvisade till offentligheten som en avgörande anled- ning till att de hade avstått. Det finns alltså också andra anledningar till att jurister avstår från att söka ordinarie domaranställningar. Vår undersökning visar att intresset för att söka ordinarie domar- anställningar skulle kunna öka hos av dem som aldrig hade sökt en ordinarie domaranställning om sekretess i någon form infördes. Offentlighetens påverkan på nuvarande anställning En fråga ställdes endast till dem som aldrig hade sökt en anställning som ordinarie domare och som arbetade som chef. De fick frågan om de bedömde att en ansökan skulle kunna påverka deras trovärdighet som chef. I den gruppen svarade att offentligheten inte skulle påverka deras trovärdighet som chef medan svarade att en sådan ansökan skulle påverka trovärdigheten som chef. Tre frågor ställdes till alla som aldrig hade sökt en anställning som ordinarie domare, dvs. både chefer och andra jurister. Den första frågan handlade om verksamhetens resultat och (män: ; kvinnor: ) svarade att offentligheten inte skulle påverka verksamhetens resultat om de skulle söka en anställning som ordinarie domare. Den andra frågan handlade om karriären. I den delen svarade (män: ; kvinnor: ) att offentligheten inte skulle påverka karriären. Den tredje frågan gällde om offentligheten skulle påverka anställningen på något sätt och (män: ; kvinnor: ) svarade att offent- ligheten inte skulle ha någon påverkan på anställningen. 6.4.6Uppfattningen hos jurister som hade sökt en ordinarie domaranställning En del av enkätundersökningen vände sig enbart till dem som hade sökt en ordinarie domaranställning. En fråga ställdes endast till dem som hade sökt en ordinarie domar- anställning och som arbetade som chef för ansökan. De fick frågan om ansökan eventuellt kunde påverka deras trovärdig- het som chef. (män: ; kvinnor: ) svarade att offentligheten i rekryteringsförfarandet inte hade påver- kat deras trovärdighet som chef medan (män: ; kvinnor: ) svarade att offentligheten hade påverkat deras trovärdighet som chef. Tre frågor ställdes till alla som hade sökt en utlyst an- ställning som ordinarie domare. Den första frågan handlade om verksamhetens resultat och 78 pro- cent (män: ; kvinnor: ) svarade att offentligheten inte påverkade verksamhetens resultat medan svarade att offentligheten påverkade verksamhetens resultat. Den andra frågan handlade om eventuell påverkan på karriären. Av dem som hade sökt en ordinarie domaranställning svarade (män: ; kvinnor: ) att offentligheten inte påver- kade karriären medan svarade att offentligheten påverkade karriären. Den tredje frågan gällde om det offentliga förfarandet hade påver- kat den nuvarande anställningen på något sätt och (män: ; kvinnor: ) svarade att offentligheten inte på- verkade deras anställning på något sätt medan svarade att anställningen påverkades. Relevansen av vem som begär ut uppgifter och i vilket syfte uppgiften begärs ut Utifrån ett antagande om att de som svarade på enkäten hade sökt en anställning som ordinarie domare och att någon hade begärt ut deras ansökningar uppgav (män: ; kvinnor: 21 pro- cent) att det inte skulle ha betydelse för dem vem som hade begärt ut ansökan. Enligt dessa av dem som besvarade enkäten skulle det alltså, som vi tolkar undersökningsresultaten, sakna betydelse exempelvis om det var en medsökande eller någon annan som hade be- gärt ut uppgiften. Något fler än en av tre () uppgav att det skulle ha betydelse vem som hade begärt ut uppgiften. Totalt (män: ; kvinnor: ) uppgav att det inte skulle ha någon betydelse för vilket ändamål ansökan be- ut. Däremot menade att det skulle ha betydelse. Av dem som besvarade enkäten trodde att sekretess skulle medföra att uppgifterna därefter inte skulle anses som känsliga av dem som på grund av offentligheten nu avhåller sig från att söka. Med en sekretess trodde att uppgifterna därefter inte skulle vara känsliga. Andra faktorer som påverkar viljan att söka anställning som ordinarie domare En av tre () menade att det var andra faktorer som skulle göra det attraktivt att söka en anställning som ordinarie domare. I de öppna svaren nämndes bl.a. –högre lön, –bättre anställningsvillkor/lägre arbetsbörda och –arbetets innehåll/arbetsuppgifterna. När det slutligen kom till övriga synpunkter i fråga om rekrytering av ordinarie domare var några vanliga synpunkter, som –bättre löner leder till bättre kompetens, –åklagare bör få adjungera, –arbetet måste framstå som mer attraktivt, –bra att jurister med olika yrkesbakgrunder kan vara aktuella, –bredda rekryteringen ännu mer, –bra med offentligheten, –man bör ges tillfälle att prova på arbetet, –det bör vara enklare för icke notariemeriterade jurister att söka (ordinarie domaranställning) om de har lång arbetserfarenhet samt –borde granskas. 6.4.8Intresset för uppgifter hos I syfte att ta reda på i vilken utsträckning som enskilda begär ut upp- gifter om sökande hos har vi tagit in uppgifter om hur skickar ut kopior av ansökningshandlingar, sökandelistor, referenssammanställningar och protokoll.5 Resultatet av undersökningen framgår av tabell 6.6. 5 Undersökningen gjordes . Det förekommer alltså endast att någon begär ut fullständiga ansökningshandlingar eller referenssammanställ- ningar. Listorna över sökande begärs dock ut . Detsamma gäller protokoll. Angående protokollen bör också tilläggas att hundratals personer och organisationer prenu- mererar på protokollen och får dem skickade till sig per e-post per automatik. Dessa prenumeranter ingår inte i uppgiften om 86 kopior . Begäran om utfående av handlingar kommer även in till , dock i mindre omfattning. 7Domstolschefernas syn på domarrekryteringen För att ta reda på vad domstolscheferna anser bör göras för att dom- stolarna ska kunna rekrytera de skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna till ordinarie domaranställningar har vi genom möten, videokonferenser och telefonsamtal, hållit strukturerade inter- vjuer med presidenterna i landets överrätter och lagmän i tingsrätter och förvaltningsrätter i alla delar av landet.1 Under rubriken ”Hur ska behovet av ordinarie domare tillgodo- ses?” har vi ställt följande frågor: Behöver fler jurister genomgå domarutbildning? Vilka faktorer bör styra dimensioneringen av den särskilda domar- utbildningen? –Samhällets totala behov av domarutbildade jurister? –Överrätternas behov av föredragande/kapacitet att utbilda fiskaler? –Överrätternas behov av adjungerade domare? –Underrätternas kapacitet att utbilda fiskaler? –Underrätternas behov av icke ordinarie domare? Hur ska domstolarna kunna rekrytera fler domare med annan bak- grund än den särskilda domarutbildningen? Domstolscheferna har därutöver getts tillfälle att diskutera behovet av sekretess och övriga frågor som berörs av utredningens direktiv. 1 Se avsnitt 2.2. Domstolschefernas syn på domarrekryteringen 7.2Fler jurister bör antas till den särskilda domarutbildningen 7.2.1Rekryteringen av ordinarie domare kräver fler domarutbildade jurister