sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — svenska eller svenska som andraspråk (9 kap. 4 a § skolförordning- en). Syftet är att öka elevens möjlighet att tillgodogöra sig de kun- skaper i svenska språket som behövs för att följa och tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen. Läraren i svenska som andraspråk fyller därför en central funktion i nyanlända elevers skolgång och undervisningen ska ge förutsättningar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Det pågår en försöksverksamhet när det gäller fjärrundervisning inom en huvudmans egen organisation utan begränsning till sär- skilda ämnen, men det behöver klargöras om fjärrundervisning på entreprenad även bör omfatta svenska som andraspråk. ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad, och i förekommande fall, föreslå nödvändiga författningsändringar. Under vilka förutsättningar bör skolhuvudmän och eventuellt andra aktörer ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän? Det finns undervisning som av olika anledningar är svår för skol- huvudmän att anordna inom sin befintliga organisation. Det kan medföra begränsningar i elevers tillgång till utbildning. Ett exempel är moderna språk, där det råder brist på behöriga lärare. I vissa fall blir elevgrupperna så små att undervisning inte kan anordnas. Kom- muner i glesbygdsområden kan ha problem att anordna undervisning på grund av lärarbrist eller ett litet elevunderlag. Gymnasieskolor kan ha svårt att upprätthålla ett allsidigt utbud av program och inrikt- ningar som svarar mot elevers önskemål om utbildning och arbets- marknadens behov av arbetskraft. Möjligheterna för kommuner att bistå varandra i utförandet av olika uppgifter begränsas delvis av lokaliseringsprincipen. Denna princip kommer till uttryck i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) och innebär att kommuner och landsting inte får rikta sig till andra än sina egna medlemmar med sin verksamhet. Dock finns vissa lagreglerade möjligheter att göra avsteg från lokaliseringsprincipen, dels i kommunallagen t.ex. när det gäller bildandet av gemensam nämnd och kommunalförbund, dels i speciallagstiftningen, t.ex. i skollagen. Ett sätt att öka elevers tillgång till undervisning är att ge skol- huvudmän möjligheter att utföra undervisning åt en annan skol- huvudman. Som nämnts tidigare ger skollagen begränsade möjlighet- er för skolhuvudmän att med bibehållet huvudmannaskap överlämna vissa uppgifter på entreprenad avseende undervisning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Bestäm- melserna innebär bland annat att enskilda skolhuvudmän kan anlitas för att utföra viss undervisning åt en annan skolhuvudman. Nuva- rande reglering medger dock inte att en skolhuvudman utför undervisning åt en annan skolhuvudman. I 23 kap. skollagen regleras vidare förutsättningarna för kom- muner, landsting och enskilda huvudmän att sluta samverkansavtal med varandra, exempelvis när det gäller vuxenutbildning och undervisning i svenska för invandrare. En väsentlig skillnad mellan entreprenad och samverkan enligt 23 kap. skollagen är att vid samverkansavtal överlåter en kommun ansvaret för en viss ut- bildning, dvs. sitt huvudmannaskap, till en annan huvudman, något som inte alltid är önskvärt. Myndigheter, organisationer och skolhuvudmän har uttryckt att gällande reglering utgör ett hinder för att kunna erbjuda undervis- ning i ämnen där det råder brist på lärare, där elevunderlaget är litet eller när skolhuvudmän på olika sätt vill ta hjälp av andra skol- huvudmän för att öka utbudet av utbildningar inom t.ex. grundsko- lan och gymnasieskolan. SKL, och Skol- inspektionen har i skrivelser till regeringen uppmärksammat frågan om skolhuvudmäns möjligheter att lämna uppdrag och vara utförare åt varandra när det gäller uppgifter avseende undervisning. Det kan dock inte uteslutas att även andra aktörer, t.ex. folkhögskolor, i vissa fall skulle kunna spela en roll i detta sammanhang. Med entreprenad följer ett upphandlingsförfarande. För kom- muner som har etablerat eller önskar etablera ett samarbete med en specifik skolhuvudman kan det därför vara önskvärt att hitta andra avtalslösningar än entreprenad för att kunna utföra undervisning åt varandra. föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör få utföra undervisning åt andra skolhuvudmän, bedöma om bestämmelserna i 23 kap. skollagen om entreprenad och samverkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamåls- enliga avtalsformer för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Bör distansundervisning inom vissa skolformer regleras? Distansundervisning innebär, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervis- ningen genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. I redovisning av regeringsuppdraget Distansundervisning för i bosatta elever (/04734/GV) konstateras att syftet med distansunder- visning är att öka elevens tillgång till utbildning inom skolväsendet. Distansundervisning som undervisningsform kan vara ett sätt att ge elever tillgång till undervisning som annars inte skulle kunna genomföras. Framför allt gäller det elever som av olika anledningar har svårigheter att delta i skolförlagd undervisning. Det finns goda möjligheter att med hjälp av informations- och kommunika- tionsteknik bedriva studier på distans. Eftersom sådan undervis- ning inte ställer krav på var lärare och elever befinner sig rumsligt eller att de interagerar med varandra i undervisningssituationen ger det möjligheter för elever att själva bestämma när och var studierna ska bedrivas. erfarenheter av distansundervisning visar att under- visningsformen ställer höga krav på att eleven själv tar ansvar för sina studier och att eleven kan kommunicera skriftligt. Exempel på elev- grupper som studerar på distans är elever som vistas utomlands, sat- sar på en elitidrottskarriär, är placerade för samhällsvård eller av olika anledningar har svårigheter att delta i skolförlagd undervisning. I skollagen definieras undervisning som lärarledda och mål- styrda processer som syftar till utveckling och lärande genom in- hämtande och utvecklande av kunskaper och värden. svårt att realisera undervisningsuppdraget vid distansundervisning eftersom lärandet tenderar att koncentreras till enbart inhämtande av kunskap. Skolans socialiserings- och värdegrundsuppdrag riske- rar att hamna i skymundan. Frågan om det bör införas en reglering som möjliggör distans- undervisning för elever som av medicinska, psykosociala eller andra skäl har behov av att få sådan undervisning under en kortare eller för att inte helt gå miste om undervisning har behand- lats i utredningen om utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). I propositionen Möjlig- heter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) påtalas vissa tveksam- heter kring elevers rättssäkerhet vid distansundervisning, exempel- vis när det gäller skolans tillsynsansvar avseende grundskoleelever, garanterad undervisningstid, rätt till stöd samt betygssättning. Sam- tidigt kan distansundervisning vara ett sätt att tillgodose elevers rätt till utbildning och minska antalet elever som av olika anledningar inte slutför sin grundskoleutbildning eller avbryter sin gymnasie- utbildning. pågår en försöksverksamhet med distansunder- visning i gymnasieskolan i kommun (förordningen [2011:682] om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun). Undervisningen sker i huvudsak via internet genom inspelade lektioner och kommunikation i videochattar, vilket också skapar nya möjligheter att använda informations- och kommunika- tionsteknik (IKT) i utbildningssammanhang och dra nytta av den snabba tekniska utvecklingen. saknas det bestämmelser i skollagen om distansunder- visning. Det finns ett behov av att utreda om distansundervisning i vissa fall ska få vara ett alternativ till reguljär undervisning i grund- skolan, grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. utreda om distansundervisning för elever i , grund- särskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymna- siesärskolan är ett lämpligt sätt att anordna undervisning, i förekommande fall utreda för vilka skolformer, vilka elevgrup- per och i vilken omfattning distansundervisning i kan vara ett lämpligt sätt att anordna undervisning, i förekommande fall ta ställning till vilka aktörer som bör få an- ordna distansundervisning, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Om förslagen medför krav på att använda informations- och kommunikationsteknik ska utredaren ge en redogörelse för ekonomiska och andra konsekvenser av detta, t.ex. handlingsplaner för hur undervisningen ska genomföras om det uppstår problem med tekniken. Redogörelsen ska även innehålla en beskrivning av konsekvenser för elevers rätt till likvärdig tillgång till utbildning och vilka övriga konsekvenser förslagen kan få för elever, innefattande elevers rätt till stöd i form av extra anpassningar inom ramen för ordinarie undervisning och särskilt stöd enligt skollagen. Utredaren ska även bedöma konsekvenser för skolans socialiserings- och värdegrunds- uppdrag. Därtill ingår att redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har ur ett barnrättsperspektiv. Utredaren ska också analysera konsekvenser för det fria skol- valet och om förslagen får konsekvenser för elevunderlaget på en- skilda skolor samt för skolor inom en region. Eventuella konsekvenser för förändringar av lärares arbets- uppgifter och arbetstid ska också belysas, liksom om förslagen med- för specifika behov av kompetensutveckling för lärare. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskol- styrelsen, SKL, , akademikers cen- tralorganisation (), (), Idéburna skolors riksförbund, aktörer med regionalt utvecklings- ansvar och andra berörda myndigheter och organisationer inom bl.a. barnrätts- och funktionshindersområdet, med relevans för uppdraget. Utredaren ska inhämta upplysningar om pågående utvär- dering av fjärrundervisning. Utredaren ska även hålla sig informerad om relevanta utredningar, t.ex. (U 2015:01) och (U 2015:03), samt om internationella erfarenheter och lärdomar av distansundervisning. Uppdraget att lämna förslag på hur skolhuvudmän genom fjärr- undervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möj- ligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmål och att ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andraspråk genom fjärrundervisning på entreprenad ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Delbetänkandet får, med undantag av vad som angetts i 22 § kom- mittéförordningen (1998:1474), överlämnas innan det har tryckts och getts ut i (SOU). utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09) Regeringen beslutade att ge en särskild utre- dare i uppdrag att föreslå hur skolhuvudmän för , grund- särskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att ut- föra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning (dir. 2015:112). Utredaren får nu dessutom i uppdrag att bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till den kommande lagen (2016:000) om offentlig upphandling, vid behov ta ställning till om de kommande möjligheterna i den föreslagna lagen om offentlig upphandling och Välfärdsutred- ningens förslag, tillsammans med andra samarbetsformer, är till- räckligt flexibla och effektiva för att huvudmännen ska kunna till- handahålla eleverna lika tillgång till utbildning av god kvalitet, och vid behov utreda och föreslå lämpliga författningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . Uppdraget ska fortfarande redovisas . Förhållandet mellan entreprenad inom skolväsendet och En offentlig huvudman som vill överlämna uppgifter på entreprenad enligt 23 kap. skollagen (2010:800) måste förhålla sig till lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, . I propositionen Fjärr- undervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173 s. 31) har regeringen ansett att frågan om offentliga skolhuvudmän är skyldiga att upphandla sådana entreprenader utgör en tillämpningsfråga som får lösas i praxis. Det innebär att det inte är klarlagt om en offentlig huvudman är skyldig att upphandla en utbildnings- tjänst, t.ex. modersmålsundervisning, eller om sådana tjänster kan anskaffas av en sådan huvudman utan tillämpning av . Offentlig upphandling ska ske med beaktande av sådana krav som kan påverka ett effektivt samarbete mellan huvudmän. Eftersom be- höriga lärare som regel arbetar hos skolhuvudmän är det inte säkert att sådana företag som inte utgör enskilda skolhuvudmän har tillgång till lärare med en viss efterfrågad behörighet. Det är därför inte säkert att den kompetens som det råder brist på hos en huvudman på ett effektivt sätt går att finna genom ett upphandlingsförfarande. Regeringen lämnade ett förslag till ny lag om offentlig upphandling i propositionen Nytt regelverk om upphand- ling (prop. 2015/16:195). Genom förslaget genomförs bl.a. direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet). Föränd- ringarna föreslås träda i kraft . Det behöver ana- lyseras hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till förslaget till ny lag om offentlig upphandling. I detta sammanhang kan det nämnas att Kammarrätten i i fråga om upphandling av rektorsutbildning har funnit att den utbildningen var att betrakta som en icke-ekonomisk tjänst av allmänt intresse som enligt dom- stolen således inte omfattades av EG-fördraget, upphandlingsdirek- tiven och (mål 8101-8104-08). Om utredningen gör bedömningen att entreprenad inom skol- väsendet omfattas av förslaget till ny lag om offentlig upphandling behöver den i prop. 2015/16:173 nämnda möjligheten för myndig- heter att använda s.k. Hamburgsamarbeten, som medför att upp- handling inte behöver göras om samarbetet bl.a. sker för att uppnå ett gemensamt mål som hänger samman med allmänintresset, analyseras I detta sammanhang kan påpekas att regeringen har givit i uppdrag att bl.a. analysera möjlig- heterna till avtalssamverkan för kommuner och landsting utifrån de föreslagna reglerna om Hamburgsamarbeten (Fi2016/02563/K). Det uppdraget ska redovisas . lämnade (Fi 2015:01) ett delbetänkande (SOU 2016:78). I delbetänkandet föreslås bl.a. att det i den föreslagna nya lagen om offentlig upphandling införs ett nytt kapitel, 19 a kap. som bl.a. ska gälla vid upphandling av vissa utbildningstjänster. Vidare görs bedömningen att viss utbildning enligt skollagen inte utgör en ekonomisk verksamhet. Utredaren ska även analysera hur förslagen och bedömningarna från Välfärds- utredningen påverkar förutsättningarna för entreprenadlösningar inom skolväsendet. Om det konstateras att kommande och Välfärdsutred- ningens förslag tillsammans med andra samarbetsformer för huvud- männen inte skapar tillräckligt flexibla och effektiva förutsättningar för huvudmännen att tillhandahålla eleverna lika tillgång till utbild- ning av god kvalitet, ska utredaren föreslå nödvändiga författnings- ändringar. Sådana författningsändringar kan innebära undantag från eller utgöra andra lämpliga författningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . Inom skolväsendet finns tjänster som inte är hänförliga till undervisning och därmed inte hel- ler är beroende av de särskilda förutsättningar som gäller för under- visningen. Det kan t.ex. handla om skolmåltider eller skolskjuts. För sådana tjänster kan behovet av författningsändringar vara mindre motiverat. bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till den kommande lagen (2016:000) om offentlig upphandling, vid behov ta ställning till om de kommande möjligheterna i den föreslagna lagen om offentlig upphandling och Välfärdsutred- ningens förslag, tillsammans med andra samarbetsformer, är till- räckligt flexibla och effektiva för att huvudmännen ska kunna till- handahålla eleverna lika tillgång till utbildning av god kvalitet, och vid behov utreda och föreslå lämpliga författningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. i –2014.