sou · H4B346d2 · 2017-01-01 00:00:00 — Målgruppen är heterogen och många barn har en kombination av funktions- nedsättningar som till exempel intellektuell funktionsnedsättning, rörelsehinder eller autismspektrumtillstånd. Det är kombinationen av funktionsnedsättningar som leder till behov av omfattande anpassning. Utöver synanpassningar och anpassad kommunikation krävs andra individuella insatser. Förslaget har behandlats i avsnitt 22.3. I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa tecken- språk med de nationella minoritetsspråken när det gäller moders- målsundervisning i . Det innebär att modersmåls- undervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Ändringen i paragrafens andra stycke är ett tillägg för att en kommun ska kunna ge en elev, som tillhör målgruppen för en särskilt anpassad kommunikativ miljö, SAK-miljö, företräde fram- för en annan elev i kommunen som valt skolan. Om SAK-miljön tillhör ett regionalt samverkansområde gäller företrädet även för en elev från en annan kommun inom samverkansområdet som tillhör målgruppen och valt skolan. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. I första stycket har ett tillägg gjorts (punkt 4) om ett undantag från kravet att varje fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning. En fristående grundskola som väljer att utforma en särskilt anpassad kommunikativ miljö ska kunna begränsa utbildningen till att avse elever som tillhör målgruppen för en sådan miljö. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. I paragrafen har ett tredje och fjärde stycke lagts till. Bestämmelserna har till syfte att reglera på vilket sätt hemkommunens ersättning för varje elev i en fristående huvudmans särskilt anpassade kommu- nikativa miljö, SAK-miljö, ska beräknas utöver den del av grund- beloppet som regleras i första stycket 1–7. Om hemkommunen anordnar en motsvarande SAK-miljö eller erbjuder en sådan mot- svarande miljö inom ramen för regional samverkan (se 3 kap. 5 d §) ska ersättningen till den fristående huvudmannen utgå med samma belopp som kommunens egna kostnader för den motsvarande verksamheten. För de fall hemkommunen inte anordnar en motsvarande SAK-miljö i egen regi eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan ska ersättning till den fristående huvudmannen uppgå till samma belopp som för motsvarande verksamhet anordnad av annan eller fristående huvudman. I fjärde stycket ges bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersättningen i de fall som avses i tredje stycket sista meningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa tecken- språk med de nationella minoritetsspråken när det gäller moders- målsundervisning i grundsärskolan. Det innebär att modersmåls- undervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. I första stycket har ett tillägg gjorts (punkt 4) om ett undantag från kravet att varje fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning. En fristående grundsärskola som väljer att utforma en särskilt anpassad kommunikativ miljö ska kunna begränsa utbildningen till att avse elever som tillhör mål- gruppen för en sådan miljö. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. I paragrafen har ett tredje och fjärde stycke lagts till. Bestämmelserna har till syfte att reglera på vilket sätt hemkommunens ersättning för varje elev i en fristående huvudmans särskilt anpassade kommunikativa miljö, SAK-miljö, ska beräknas utöver den del av grundbeloppet som regleras i första stycket 1–7. Om hem- kommunen anordnar en motsvarande SAK-miljö eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan (se 3 kap. 5 d §) ska ersättningen till den fristående huvudmannen utgå med samma belopp som kommunens egna kostnader för den motsvarande verksamheten. För de fall hemkommunen inte anordnar en motsvarande SAK-miljö i egen regi eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan ska ersättning till den fristående huvudmannen uppgå till samma belopp som för motsvarande verksamhet anordnad av annan eller fristående huvudman. I fjärde stycket ges bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersättningen i de fall som avses i tredje stycket sista meningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. I paragrafen har en ändring gjorts i andra stycket. Ändringen är föranledd av de ändringar av målgruppen för specialskolan som gjorts i 7 kap. 6 § skollagen. I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa teckenspråk med de nationella minoritetsspråken när det gäller modersmålsundervisning i specialskolan. Det innebär att moders- målsundervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa tecken- språk med de nationella minoritetsspråken när det gäller moders- målsundervisning i sameskolan. Det innebär att modersmåls- undervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. 15 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan Utbildning anpassad för elever med vissa funktionsnedsättningar Ändringen i andra stycket är föranledd av att gruppen elever med behov av teckenspråk på grund av talstörning inte ingår i gruppen elever med grav språkstörning. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.5. I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa tecken- språk med de nationella minoritetsspråken när det gäller moders- målsundervisning i gymnasieskolan. Det innebär att modersmåls- undervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. I första stycket har ett tillägg gjorts (punkt 3) om ett undantag från kravet att varje fristående gymnasieskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning. En fristående gymnasieskola som väljer att utforma en särskilt anpassad kommunikativ miljö ska kunna begränsa utbildningen till att avse elever som tillhör mål- gruppen för en sådan miljö. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. 16 kap. Utbildning på nationella program i gymnasieskolan Utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola I paragrafen har ett andra stycke och tredje stycke lagts till. Bestämmelserna har till syfte att reglera på vilket sätt hem- kommunens ersättning för varje elev i en fristående huvudmans särskilt anpassade kommunikativa miljö, SAK-miljö, ska beräknas utöver den del av grundbeloppet som regleras i första stycket 1–7. Om hemkommunen anordnar en motsvarande SAK-miljö eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional sam- verkan (se 3 kap. 5 d §) ska ersättningen till den fristående huvud- mannen utgå med samma belopp som kommunens egna kostnader för den motsvarande verksamheten. För de fall hemkommunen inte anordnar en motsvarande SAK-miljö i egen regi eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan ska ersättning till den fristående huvudmannen uppgå till samma belopp som för motsvarande verksamhet anordnad av annan eller fristående huvudman. I tredje stycket ges bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersättningen i de fall som avses i andra stycket sista meningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. 17 kap. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan Utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola Bidrag från hemkommunen för preparandutbildning I paragrafen har ett andra stycke och tredje stycke lagts till. Bestämmelserna har till syfte att reglera på vilket sätt hem- kommunens ersättning för varje elev i en fristående huvudmans särskilt anpassade kommunikativa miljö, SAK-miljö, ska beräknas utöver den del av grundbeloppet som regleras i första stycket 1–7. Om hemkommunen anordnar en motsvarande SAK-miljö eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan (se 3 kap. 5 d §) ska ersättningen till den fristående huvudmannen utgå med samma belopp som kommunens egna kostnader för den motsvarande verksamheten. För de fall hemkommunen inte anordnar en motsvarande SAK-miljö i egen regi eller erbjuder en sådan motsvarande miljö inom ramen för regional samverkan ska ersättning till den fristående huvudmannen uppgå till samma belopp som för motsvarande verksamhet anordnad av annan eller fristående huvudman. I tredje stycket ges bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om ersättningen i de fall som avses i andra stycket sista meningen. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan I paragrafen har ett andra stycke lagts till i syfte att likställa tecken- språk med de nationella minoritetsspråken när det gäller moders- målsundervisning i gymnasiesärskolan. Det innebär att modersmåls- undervisning i teckenspråk ska erbjudas på samma villkor som modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk. Med teckenspråk menas svenskt teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Beslut av en kommun eller ett landsting Paragrafen har en ny numrering och en ny punkt (1) har lagts till. Ändringen i första stycket föranleds av att ett beslut av elevens hemkommun om målgruppstillhörighet enligt 3 kap. 5 c § andra stycket skollagen kan överklagas. Överklagandet ska ske hos . Av andra stycket framgår att endast barnet, eleven och den sökande kan överklaga beslutet. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.2. Punkt 2 innebär att elever med grav språkstörning som tagits emot i specialskolan före ska beredas möjlighet att fullfölja sin utbildning i enlighet med bestämmelserna i dess äldre lydelse. 29.2Förslaget till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) I paragrafen görs ett tillägg i andra stycket. Ändringen innebär att teckenspråk ska ha samma ställning som de nationella minoritets- språken. Bestämmelsen innebär att en huvudman i är skyldig att anordna modersmålsundervisning i teckenspråk oavsett antal elever om det finns en lämplig lärare. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Ändringen i paragrafen är föranledd av att teckenspråk ska ha samma ställning som de nationella minoritetspråken. I andra stycket görs ett tillägg som innebär att begränsningen i första stycket inte gäller teckenspråk. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Ändringen är föranledd av att teckenspråk ska ha samma ställning som de nationella minoritetsspråken. I andra stycket görs ett tillägg som innebär att en huvudman är skyldig att anordna utbildning i teckenspråk som språkval i oavsett hur många elever som väljer språket, förutsatt att teckenspråk är det språk som eleverna ska erbjudas modersmålsundervisning i. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Ändringen är föranledd av att teckenspråk ska ha samma ställning som de nationella minoritetsspråken. I andra stycket görs ett tillägg som innebär att huvudmannen är skyldig att anordna utbildning i teckenspråk som språkval i specialskolan oavsett hur många elever vid skolenheten som väljer språket, förutsatt att teckenspråk är det språk som eleverna ska erbjudas modersmålsundervisning i. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. 29.3Förslaget till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Utbildningens innehåll och omfattning I paragrafen görs ett tillägg i andra stycket. Ändringen innebär att teckenspråk ska ha samma ställning som de nationella minoritets- språken. Bestämmelsen innebär att en huvudman i gymnasieskolan är skyldig att anordna modersmålsundervisning i teckenspråk oavsett antal elever om det finns en lämplig lärare. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Behörighet, urval och förfarandet vid antagning Urval till nationella program I paragrafen görs ett tillägg i tredje stycket. Ändringen är föranledd av att ämne teckenspråk ska jämställas med ämnet moderna språk vid beräkningen av meritvärdet. För elever som läst moderna språk eller teckenspråk som språkval får meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg och de 16 bästa betygen i övrigt. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.3. 10 kap. Utbildning för elever med vissa funktionsnedsättningar Kapitelrubriken har ändrats. Ändringen är föranledd av ändringen i 1 §. Utbildningens innehåll och organisation Ändringen i första stycket (punkt 3 och 5) är föranledd av att gruppen elever med behov av teckenspråk på grund av talstörning inte ingår i gruppen elever med grav språkstörning. Med grav språkstörning avses problem att både förstå språk och göra sig förstådd med språk. Problemen är av sådan omfattning att elevens skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad. Funktionsnedsättningen kännetecknas av att elevens språkförmåga är påtagligt svagare än vad som förväntas för åldern och att den icke-verbala begåvningen ligger inom normal- variationen. Språkstörning utgör den primära problematiken, och kan inte bättre förklaras av andra funktionsnedsättningar. Tillståndet är inte av tillfällig natur. I paragrafens andra stycke görs ett tillägg. Ändringen är för- anledd av att kommun i sin gymnasieskola får anordna utbildning för elever med grav språkstörning från hela landet, RgS. Vidare har det i paragrafen gjorts språkliga ändringar genom att termen döva har ersatts med elever med dövhet och termen hörselskadade med elever med hörselnedsättning. Förslaget har behandlats i avsnitt 20.5. I paragrafen görs ett tillägg. Ändringen är föranledd av att även elever med grav språkstörning ska omfattas av paragrafens intention. Vidare görs språkliga ändringar. I paragrafen görs ett tillägg. Ändringen syftar till att möjliggöra att utbildning får anordnas på vissa program och inriktningar för elever med grav språkstörning om antalet är minst fyra. Vidare görs språkliga ändringar. I paragrafen görs språkliga ändringar. I paragrafen görs språkliga ändringar. Tillägget i första stycket innebär att kommun har rätt till ersättning från elevens hemkommun för sina kostnader för elevens utbildning vid riksgymnasiet för elever med grav språkstörning (RgS). Övriga regler om gymnasieskolan I paragrafen görs ett tillägg. Ändringen är föranledd av att även elever med grav språkstörning ska omfattas av paragrafens intention. Vidare görs språkliga ändringar. 29.4Förslaget till ändring i förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) 9 kap. Utbildning för elever med vissa funktionsnedsättningar Ändringar i kapitelrubriken samt 1, 2, 4 och 6 §§ i kapitlet är följdändringar och språkliga ändringar mot bakgrund av ändringar i 10 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Förslaget har behandlats i avsnitt 20.5. 29.5Förslaget till förordning om upphävande av förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för regionskolor (SKOLFS 2011:127) Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptag- ningsområde för regionskolorna (SKOLFS 2011:127) ska upp- hävas. Upphävandet föranleds av ändringar i 8, 9 och 10 §§ förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndig- heten. Ändringarna innebär att specialskolans indelning i riksskolor och regionskolor tas bort samt att skolornas geografiska bindning till vissa orter försvinner. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.3 och 22.5. 29.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten I första stycket görs ett tillägg. Det föranleds av ett behov av att Specialpedagogiska skolmyndigheten i sin råd- och stödverksamhet ändrar sitt i huvudsak reaktiva arbetssätt där skolhuvudmän får efterfråga stöd. Ändringen innebär att myndighetens råd- och stödverksamhet i stället ska ha ett proaktivt arbetssätt i förhållande till huvudmännen, där stöd kan erbjudas på myndighetens initiativ. Förslaget har behandlats i kapitel 19. Ändringen i paragrafen innebär att uppdelningen mellan riksskolor och regionskolor upphör. Samtliga skolenheter inom specialskolan kan ha elever från hela landet. Förslaget har behandlats i avsnitt 22.5. Ändringarna i paragrafen föranleds av att uppdelningen mellan riksskolor och regionskolor upphör. I paragrafen anges för vilka målgrupper det ska finnas skolenheter inom specialskolan. Mål- grupperna i paragrafen överensstämmer med de barn som ska tas emot i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skollagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 22.5. Paragrafen upphävs av flera skäl, dels reglerar 8 och 9 §§ vilka målgrupper det ska finnas skolenheter för inom specialskolan, dels upphör begreppet regionskolor. Därmed finns inte heller något behov av regionala upptagningsområden och föreskrivningsrätt om detta. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.3 och 22.5. Paragrafen är ny och reglerar att staten genom Specialpedagogiska skolmyndigheten så långt det är möjligt ska tillhandahålla fjärr- undervisning i teckenspråk i enlighet med vad som föreskrivs i skolförfattningarna om fjärrundervisning. Specialpedagogiska skol- myndigheten får enligt 23 kap. skollagen sluta avtal om att utföra uppgifter som avser fjärrundervisning med kommuner, landsting och enskilda huvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Även 5 a kap. 5 § skolförord- ningen och 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen reglerar avtal med staten om uppgifter som avser fjärrundervisning. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Paragrafen är ny och är föranledd av utredningens förslag om så kallade regionala nav. Paragrafen anger att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska bemanna varje regionalt nav med en regional samordnare för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Inom varje region ska ett kansli inrättas som leds av den regionala samordnaren. När det gäller kansliets personal med specifik kompetens avgörs omfattningen och inriktningen på kompetensen av regionala behov och förutsättningar. Varje kansli ska ha tillgång till nödvändig kompetens för att kunna ge ett adekvat stöd. Förslaget har behandlats i avsnitt 18.2. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om den regionala samordnarens huvudsakliga arbetsuppgifter. Första punkten anger att den regionala samordnaren ska kart- lägga behoven i sin region. Det kan handla om hur många elever det finns inom respektive målgrupp, var dessa befinner sig i skol- systemet, vilka olika utbildningsalternativ som finns för eleverna och vilken kompetens och utbildning skolpersonalen har. Andra punkten anger att den regionala samordnaren ska sam- verka med berörda myndigheter och skolhuvudmän för att samordna insatser och resurser i syfte att stödja eleverna i deras utbildning. Alla ingående parter ska ha möjlighet att påkalla insatser inom ramen för samverkan. Tredje punkten anger att den regionala samordnaren ska verka för att särskilt anpassade kommunikativa miljöer inrättas. Detta kan ske dels genom att påtala behovet för kommunen, dels genom att informera om möjligheten att ansöka om statsbidrag för regional verksamhet eller utvecklingsprojekt i enlighet med förord- ningen om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning (SKÅ-bidrag). Fjärde punkten anger att den regionala samordnaren ska informera och sprida kunskap om aktuella funktionsnedsättningar till myndigheter, skolhuvudmän samt allmänhet. Samordnaren ska även informera föräldrar och elever om vilka olika utbildnings- alternativ som finns att söka. Femte punkten anger att den regionala samordnaren som representant för navet ska yttra sig över ansökningar om så kallat SKÅ-bidrag. Skälet är att den regionala samordnaren kommer att ha god kunskap om vilka behov av utbildningsalternativ och utvecklingsprojekt som finns i regionen. Förslaget har behandlats i avsnitt 18.2. 29.7Förslaget till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning I paragrafens första stycke har sameskolan utgått. Det är inte aktuellt med regional verksamhet för sameskolan då det bara finns en huvudman. I paragrafens andra stycke görs ett tillägg vilket är föranlett av att statsbidrag även kan avse merkostnader för kunskapsspridning och kollegialt lärande. Förslaget har behandlats i avsnitt 21.2. I paragrafens första stycke görs ett tillägg om att i de fall ett avtal om samverkansområde har upprättats mellan huvudmän i enlighet med 3 kap. 5 d § skollagen ska avtalet bifogas ansökan om bidrag för regional verksamhet. I första punkten har tiden för när förordningen ska träda i kraft och tillämpas första gången ändrats. Ett tillägg har även gjorts om när ändringen i 8 § ska träda i kraft. Tillägget beror på att bestämmelser om särskilt anpassade kommunikativa miljöer föreslås träda i kraft . I andra punkten har tiden ändrats för hur länge den upphävda förordningen ska gälla. Förslaget har behandlats i avsnitt 21.2. (2013). Disorders, 5th Edition. m.fl. (2011). Social outcomes of students who are deaf and hard of hearing in general education classrooms. Exceptional Children, 77(4), s. 489–504. (1998). Hörselskadade i högskolestudier. Möjlig- heter och hinder. Ax, A. & , E. (2013). Kommunlogopedi 2013 – Kartläggning av arbetsuppgifter, arbetsmarknad och framtidsutsikter. (2016). Barn med funktionsnedsätt- ning om samhällets stöd. , E. m.fl. (2005). Hörselskadade barns språkutveckling(HSS). , J. m.fl. (2007). A randomised controlled trial and economic evaluation of direct versus indirect and individual versus group modes of speech and language therapy for children with primary language impairment. Assessment, 11(25), s. 1–139. Brinton, B. m.fl. (2005). Life on a tricycle: A case study of language impairment from 4 to 19. Topics in Language Disorders, 25(4), s. 338–352. (2007). Problems of language and communication in children. Identification and intervention. (2010). Bokstavsbarnen och bokstäverna. I: Bjar, L. & Liberg, C. (red.) Barn utvecklar sitt språk (s. 255–278). , J. m.fl. (2005). Developmental language disorders – a follow- up in later adult life. Cognitive, language and psychosocial outcomes. , and Allied Disciplines, 46(2), s. 128–149. Conti-Ramsden, G. m.fl. (2002). Different school placements following language unit attendance: which factors affect language outcome? , 37(2), s. 185–195. Conti-Ramsden, G. & Botting, N. (2004). Social difficulties and victimization in children with SLI at 11 years of age. , , 47(1), s. 145–161. Conti-Ramsden, G. m.fl. (2012). Postschool educational and employment experiences of young people with Specific Language Impairment. Language, in Schools, 43(4), s. 507–520. Coppens, K.M. m.fl. (2011). Depth of reading vocabulary in hearing and hearing-impaired children. Reading and Writing: , 24(4), s. 463–477. , M. m.fl. (2010). Working with Children with Disorders: A Professional Development Programme for Teachers. Kairaranga, 11(1), s. 15–21. Dammeyer, J. (2010). Psychosocial development in a Danish population of children with cochlear implants and deaf and hard-of-hearing children. Education, 15(1), s. 50–58. Dockrell, J.E. & , G. (2001). Children with specific speech and language difficulties – the teachers' perspective. , 27(3), s. 369–394. Dockrell, J.E. & , G. (2008). Inclusion versus specialist provision for children with developmental language disorders.