sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — Detta ger möjligheter att initiera och vidareutveckla samverkan och även att hitta nya arbetssätt och insatser kring unga. finns det en stor utmaning i att arbetet från projekten sällan implementeras i ordinarie verksamheter.1 Denna utmaning har identifierats av många, och var en av flera frågor som lyftes fram när Samordnaren bjöd in tio större utvecklingsprojekt för erfarenhetsutbyte under 2016.2 En närliggande fråga är att det lokalt kan vara svårt att överblicka vilka insatser som ordinarie verksamheter och tidsbegränsade projekt har att erbjuda unga, samt vilka lösningar som passar bäst för unga med olika behov. Det blir svårt för såväl unga själva som för de aktörer som ansvarar för att stödja unga att överblicka vilka stöd och möjligheter som finns. Samordnaren har även sett flera 1Se exempelvis Temagruppen Unga i arbetslivet (2012). Temporära organisationer för permanenta problem – om implementering av samverkansprojekt för unga som står långt från arbetsmarknaden. 2Samordnaren har genomfört möten med projektledare för följande projekt/program: Unga Lyfter 2.0 (Region ), #jagmed (Region ), PlugIn (), SiSam (/Specialpedagogiska skolmyndigheten), Arbetsförmedlingens och utvecklingsprojekt kring Supported Employment, Ung framtid (Arbetsförmedlingen, samt centralt), Ung i (Region , intervju), UngKomp (Arbetsförmedlingen), verksamhetsnära insatser förebygga avhopp gymnasiet (), unga och framtid () samt Temagruppen Unga i arbetslivet. Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser exempel på konkurrens mellan olika verksamheter och projekt, och att liknande insatser erbjuds av flera aktörer. En annan utmaning är att samhällets aktörer inte i tillräcklig utsträckning involverar föräldrar i analysen av ungas behov. Föräldrar är ofta de viktigaste aktörerna för unga som varken arbetar eller studerar, särskilt . kan anledning till att det brister vara att föräldrarna inte involveras i stödet. Andra gånger är utmaningen att föräldrar av olika skäl motsätter sig att deras barn får stödinsatser. 5.2Med utgångspunkt i evidensbaserad praktik Samordnaren tar sin utgångspunkt i evidensbaserad praktik för att beskriva och mäta kvalitet. Evidensbaserad praktik bygger på en sammanvägning av fyra kunskapskällor: bästa tillgängliga kunskap, individens erfarenhet och önskemål respektive situation samt professionell expertis (figur 5.1). Figur 5.1 Den evidensbaserade praktiken Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser har utvecklat i samarbete med flera andra aktörer för att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning. På beskrivs den evidensbaserade praktikens olika delar. Där betonas att det krävs ett medvetet och systematiskt arbete för att uppnå en evidensbaserad praktik. Bästa tillgängliga kunskap hämtas från vetenskapliga studier och, om det saknas, andra kunskapskällor. Inom många verksamheter som vänder sig till unga som varken arbetar eller studerar saknas ofta mer regelrätta effektstudier av insatser och stöd. Professionell expertis bygger på att professionen har empatisk förmåga, förmåga att kritiskt värdera information som kan identifiera individens problematik och göra en sammanvägning av information i samråd med individen inför beslut. Genom att systematiskt följa upp arbetet kring individen byggs kunskap i professionerna. Individens erfarenhet och önskemål ska väga tungt i val av insatser, i synnerhet om det saknas tydlig kunskap om insatsens effekter. En person som upplever en insats som relevant blir också mer engagerad i den vilket ökar möjligheten att nå framgång. Tre av delarna i den evidensbaserade praktiken – bästa tillgängliga kunskap, individens erfarenhet och önskemål samt professionell expertis – behöver särskilt stärkas i arbetet kring unga som varken arbetar eller studerar. Enligt direktivet ska Samordnaren systematiskt samla och analysera kunskap om insatser till unga som varken arbetar eller studerar, samt om insatsernas effekter för olika delar av målgruppen. Kunskap om insatser, stöd och förebyggande arbete finns inom flera olika kunskapsfält.3 Det är inte möjligt att inom ramen för Samordnarens uppdrag överblicka, analysera eller beskriva all relevant forskning. Fokus här ligger därför på att lyfta fram och diskutera en del av den kunskap som finns kring insatsers effekter. 3 Jfr , K. ”Ungdomsforskning som tvärvetenskaplig mötesplats” i , J. (red.) (2014). Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser 5.3.1Effekter av insatser för ungas etablering på arbetsmarknaden I förlorad generation? belyses insatser som kan underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden utifrån befintlig forskning.4 Några av slutsatserna från rapporten är: •Riktade insatser till avgränsade grupper med faktiska svårigheter är att föredra framför generella åtgärder som riktar sig till alla arbetslösa unga. Fokus bör därför flyttas från ungdomsarbetslöshetsstatistiken till alternativa mått som ringar in de som har större svårigheter, exempelvis unga som varken arbetar eller studerar. •Det saknas studier över effekten av att i efterhand läsa in skolkompetens som individen inte lyckades få under ordinarie skolgång. •Ett stort teoretiskt innehåll i yrkesförberedande gymnasieprogram och de målrelaterade betygen kan vara hinder för att klara gymnasieexamen.5 Vissa resultat pekar på att arbetsplatsförlagd yrkesutbildning underlättar övergången mellan skola och arbetsliv. •För arbetslösa unga med behov av mer stöd görs bedömningen att exempelvis praktik, utbildning, intensifierad arbetsförmedling och subventionerade jobb kan underlätta etableringen. Den kunskap som finns (men ibland är begränsad) visar att arbetsmarknadsutbildningar som bäst har måttliga effekter för unga. Praktik fungerar bäst för de som står relativt nära arbetsmarknaden. •Strikt anställningsskydd och höga minimilöner beskrivs ha en viss negativ effekt på ungas etablering, som forskarna betonar att det inte finns någon forskning som visar att det skulle ha en stor negativ effekt. 4Engdahl, M. & , A. (2015). En förlorad generation? En om ungas etablering på arbetsmarknaden. 5Jfr (2016). Investing in Youth – . Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser En forskargrupp vid Institutt for samfunnsforskning har på uppdrag av norska Arbeids- och Sosialdepartementet gjort en analys av effekter av insatser för att stärka ungas etablering i arbetslivet. I rapporten komparativ analyse av effekter av innsats for å inkludere utsatte unge i arbeid i fokuserar de på unga upp till . Sammantaget analyseras resultat från 44 olika forskningsprojekt . I analysen har de inkluderat studier från , och utöver de fem nordiska länderna. Rapporten ställer effekten av olika insatser mot varandra och konstaterar att det inte finns ett svar eller en insats för alla. Utbildningsinsatser och lönesubventioner tenderar att ha bättre effekt än andra insatser. I de fall det finns studier gjorda över verkar insatserna ha större effekt ju längre de har funnits. Detta kan vara ett tecken på att det finns ett lärande kring insatserna som gör att de med tiden förändras till att bli mer effektiva. Länder med etablerade yrkesutbildningar tenderar att korta ungas väg till arbete jämfört med länder där yrkesutbildningen inte är integrerade i det formella utbildningssystemet och främst bedrivs i arbetslivet. Lärlingsbaserad utbildning konstateras ha god effekt för ungas övergångar. Lärlingsutbildningarnas historia och förankring skiljer sig åt mellan de studerade länderna.6 har, i internationell jämförelse, en omfattande vuxenutbildning och i den mer fokus på studier på gymnasial nivå. Det finns studier som pekar på att vuxenutbildning har effekt för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för lågutbildade utifrån löneutveckling senare i livet.7 IFAU har konstaterat att det saknas tillförlitliga studier om effekter av vuxenutbildning, som de studier som finns pekar på att individer med svagare resurser gynnas mer av denna utbildningsform, att behållningen är större för yrkesinriktade studier jämfört med teoretiska studier samt att den posi- 6Hardoy, I, Røed, K, , K. & , T. (2016). En komparativ analyse av effekter av innsats for å inkludere utsatte unge i arbeid i . 7Nordlund, M., ,T. & , M. ”Investment in second-chance education for adults and income development in ” i . Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser tiva effekten också är något större för kvinnor än för män.8 genomför uppföljningar av sysselsättning efter avslutad vuxenutbildning. Uppföljningarna visar bland annat att många av de som läser med yrkesinriktning får en arbetsmarknadsanknytning relativt snabbt (det gällde även de som varken arbetade eller studerade året innan de påbörjade sin vuxenutbildning) och att de som läser teoretiska studier oftare går vidare till akademiska studier.9 Dock är det vanligare att få en starkare ställning på arbetsmarknaden året efter yrkesstudier bland dem som redan var väl etablerade på arbetsmarknaden . Det var också vanligare bland inrikes födda på yrkesinriktade program att få en anställning året efter än bland utrikes födda.10 Det finns studier som lyfter fram folkhögskolornas betydelse för unga som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, som exempelvis unga med olika typer av funktionsnedsättningar.11 Den effektutvärdering som har gjorts kring studiemotiverande folkhögskolekurser pekar mot en positiv effekt för att gå vidare till fortsatta studier.12 Dock finns det fortfarande för få studier som har bedömt folkhögskoleinsatsers effekter för benägenhet att söka vidare studier eller för möjligheter till etablering på arbetsmarknaden.13 Statskontoret har, på uppdrag av regeringen, påbörjat ett arbete för att ta fram ett indikatorssystem för folkbildningen med fokus på att mäta prestationer och effekter på individ- och gruppnivå kopplat till syftena för statsbidraget till folkbildningen.14 8Björklund, A., , P., , J-E. & , B. (2010). Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: vad säger forskningen?. Se även , , , , , T., Österbacka, E. & , E. (2011). Dropping out in . Social Exclusion and Labour Market Attachment among Upper Secondary Scool Dropouts in , , and . 9Skolverket (2016) Redovisning av uppdrag om uppföljning av sysselsättning efter avslutade studier inom vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare. Dnr 5.1.3- 2016:01370. 10Hedin, U.-C. & Laurelii, E. (2016). Möjligheter till arbetsintegration inom civilsamhället. 11Andersson, P., , , , D. & , L. Folkhögskolor, funktionsnedsättningar och specialpedagogik. Paper till Mimers forskarkonferens, , 3–. 12Arbetsförmedlingen (2015). Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa, jfr tidigare satsningar, Statskontoret (2007). Har insatserna någon effekt på arbete eller studier? En utvärdering av folkhögskoleinsatserna för arbetslösa. 13Arbetsförmedlingen (2015). Effektutvärdering av studiemotiverande kurser för arbetslösa. 14Statskontoret (2016). Folkbildningen – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser Det finns också flera studier av arbetsmarknadsutfall för eftergymnasiala utbildningar. Bland annat har IFAU konstaterat en snabb övergång från studier till arbete för elever som tar en yrkesutbildningsexamen. Nio av tio studenter är sysselsatta efter examen.15 En publicerad forskningsöversikt kring civilsamhället visar att det saknas forskning som belyser frågor kring arbete, arbetsintegration och sysselsättning inom det civila samhällets organisationer. Den kunskap som byggs upp finns ofta i utvärderingar av projektverksamheter med stöd av och Arvsfonden.16 I en kompletterande fördjupning kring arbetslösa, sjukskrivna, unga nyanlända och personer med funktionsnedsättning konstateras att det civila samhällets organisationer bedriver viktiga verksamheter och projekt för dessa grupper. finns det få studier om organisationernas sysselssättnings- och arbetsförberedande verksamhet och vilken effekt de har.17 Att nätverk och kontakter har stor betydelse för att få ett arbete har belysts i forskningen.18 Det finns de som har beskrivit framväxten av ett nätverkssamhälle – där mer etablerade personer får tillgång till nätverk medan andra stängs ute. De nätverk som föräldrar och andra närstående har eller saknar kan ha betydelse. Nätverk och kontakter som odlas i föreningslivet kan också ha betydelse för att stärka ungas möjligheter att få ett arbete. Socioekonomiskt svaga grupper är dock mindre involverade i föreningslivet än andra. I en översikt som sträcker sig fram till beskrivs perioder av hög arbetslöshet göra att betydelsen av kontakter ökar för arbetstagare eftersom konkurrensen om de tillgängliga jobben då blir hårdare.19 I perioder av låg arbetslöshet ökar i stället betydelsen av kontaktnät för arbetsgivarna för att hitta arbetskraft. Mer långsiktigt konstateras att nätverk var en mycket viktig rekryteringsmetod då välfärdsstaten och arbetsförmedlingen fick en mer betydande roll. 15Lind, P. & , A. (2015). – vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? 16Hedin, U.-C. & Laurelii, E. (2016). Civilsamhället – arena för arbete och sysselsättning. 17Hedin, U.-C. & Laurelii, E. (2016). Möjligheter till arbetsintegration inom civilsamhället. 18Hensvik, L. & , O. (2013). Networks and Youth Labor Market Entry. och Kommuner och Landsting (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. En longitudinell studie över årskullen 1981 och dess övergång från skola till arbete. Se även , M., , K. & , O. (2013). The effect of summer jobs on post-schooling incomes. 19Håkansson, P. & Tovatt, C. ”Networks and labor market entry – a historical perspective” i Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser seringen och den höga arbetslösheten beskrivs åter ha ökat betydelsen av individens nätverk och sociala kapital. 5.3.2Att mäta effekter ställer höga krav Kunskapen om effekten av insatser för unga som varken arbetar eller studerar är begränsad. har riktat kritik mot och menar att det görs för lite analyser av vad som faktiskt fungerar.20 För unga som varken arbetar eller studerar görs insatser av många olika samhällsaktörer och inom olika förvaltningar i kommun och landsting samt inom statliga myndigheter. som det går att instämma i kritiken ska det inte underskattas vad som krävs för att verkligen kunna uttala sig säkert om effekten av olika insatser. Den evidensbaserade praktiken handlar om att utgå från den bästa tillgängliga kunskapen. har lyft fram en förenklad indelning med utvärderingars trovärdighet i fallande skala där de två första ofta bedöms producera tillförlitlig kunskap, medan de tre sistnämnda ger en alltför osäker kunskap om insatsers effekter.21 2.icke-randomiserade utvärderingar med jämförelsegrupp 3.för- och eftermätningar utan jämförelsegrupp En viktig del av analyser om insatsers effekter handlar om tillförlitlighet (validitet), dels att förändringen beror på insatsen, dels att insatsen fungerar i de olika miljöer där den är tänkt att användas. Det krävs vissa grundförutsättningar för att det ska gå att studera effekter. En sådan är att deltagarna får ta del av en och samma insats. Detta benämns ibland som ”programtrogenhet”, det vill säga att de som ger stöd gör detta på samma sätt och med samma innehåll. Det bygger på att det finns tydligt framtagna anvisningar 20OECD (2016). Investing in Youth – . Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser för insatsen, vilket det sällan gör i de insatser som erbjuds unga som varken arbetar eller studerar. En annan förutsättning är att det ska gå att isolera betydelsen av en insats. Detta kan vara svårt att leva upp till i många verksamheter och projekt då unga ofta får ta del av olika insatser . Det bör också finnas en kontrollgrupp som inte får ta del av insatsen. Detta är ovanligt i och kräver särskilda etiska överväganden. Det finns däremot exempel där kontrollgrupper som består av individer som har liknande drag som de som deltar i en verksamhet eller ett projekt skapats i efterhand.22 Insatserna måste också vara väl dokumenterade, vilket ofta inte är fallet . Kunskap om vilka förutsättningar och behov unga som tar del av insatsen har är en grundförutsättning för att kunna bedöma den förändring som insatsen syftar till. Det är särskilt intressant att kunna följa effekter även på lång sikt men studier knutna till särskilda projektsatsningar uppehåller sig ofta enbart vid de kortsiktiga effekterna. Sammantaget ställs stora krav på utvärdering och uppföljning om det verkligen ska gå att uttala sig säkert om effekter av en insats för individen. Dessa förutsättningar är som regel inte uppfyllda i verksamheter och projekt som möter unga som varken arbetar eller studerar. Det finns få randomiserade effektstudier inom arbetsmarknadspolitikens område på svenska förhållanden.23 Ett undantag är den omfattande studie som bedrivs av och Arbetsförmedlingen tillsammans med 25 kommuner kring unga med aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. I arbetet deltar omkring 1 000 individer som får ta del av ett av tre olika typer av stöd. Dessa är Supported Employment via Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program (särskilt introduktions- och uppföljningsstöd), i kombination av insatser från de båda myndigheternas förstärkta samarbete eller enbart insatser från de båda myndigheternas förstärkta samarbete. I arbetet finns ett jämställdhetsperspektiv. Tidigare studier har visat att män oftare får arbetslivsinriktad rehabilitering och oftare får ett arbete än kvinnor. 22Se exempelvis Szulkin, R., Nekby, L., , M., , C. , , , R. (2013). På jakt efter framgångsrik arbetslivsintegrering. 23Jfr , K. ”Den kommunala arbetsmarknadspolitiken och arbetslösa ungdomar” i , J. (red.) (2014). Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser Uppdraget slutrapporteras 31 mars 2017.24 Studien kan ge viktig kunskap både om de metoder som testas och om vad som krävs och kan utvecklas när det gäller att pröva effekten av metoder. Att arbetet bedrivs och med en budget på ger en signal om vilka förutsättningar som är nödvändiga för att genomföra denna typ av effektstudier. 5.3.3Många aktörer med ansvar för kunskapsproduktion Flera aktörer har i uppdrag att ta fram kunskap som bidrar till den evidensbaserade praktiken kring unga som varken arbetar eller studerar. De olika kunskapskällorna kompletterar varandra, men det finns risk för dubbelarbete och svårigheter att överblicka och ta tillvara all kunskap. tar fram den officiella statistiken för unga som varken arbetar eller studerar utifrån Arbetskraftsundersökningarna. IFAU ansvarar huvudsakligen för kvantitativt inriktade studier inom det utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska området. Studier och statistik om övergången från studier till arbete tas bland annat fram av , , Myndigheten för , med flera. Det genomförs åtminstone ett tjugotal studier kring olika utbildningars arbetsmarknadsutfall.25 Regelbundna uppföljningar görs av utfallen från gymnasieskolan, yrkeshögskolorna och högskolornas grundutbildningar genom registerstudier och enkäter. vuxenutbildning och svenska för invandrare följs upp . Utfallet av forskarutbildning och folkhögskoleutbildningar följs upp mindre regelbundet. MUCF har flera pågående tidsbegränsade uppdrag i syfte att fördjupa kunskapen om ungas arbetsmarknadsetablering. De har uppdraget att genomföra en fördjupad analys av ungas övergång mellan skola och arbetsliv 2016–2018 som en del av regeringens strategi Vägar framåt. Som projektägare för samverkansprojektet i arbetslivet har myndigheten tillsammans med andra tagit fram och spridit erfarenheter från arbetsmarknadsprojekt 24Arbetsförmedlingen & (2015). Effektutvärdering av insatser för unga med aktivitetsersättning. Återrapportering , Dnr Af-2015/311115 och Fk-046166-2013. 25Statistiska centralbyrån (2016). Översikt över studier om utbildningars arbetsmarknadsutfall. Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser för unga med stöd från Europeiska socialfonden och registerbaserad statistik om unga som varken arbetar eller studerar. Temagruppens uppdrag pågår . 5.3.4Förtjänster och begränsningar i nationell statistik Det är ingen lätt uppgift att med exakthet mäta hur många unga som varken arbetar eller studerar och vad de ägnar sig åt. Eftersom utredning om unga som varken arbetar eller studerar gjorde en genomlysning av statistiken inom området har Samordnaren inte ägnat så mycket arbete åt den frågan.26 Dock finns det skäl att nämna några förtjänster och brister i de mest använda nationella kunskapskällorna. tar fram den officiella statistiken kring unga som varken arbetar eller studerar (NEET). Statistiken tas fram genom Arbetskraftsundersökningarna () som är individbaserade urvalsundersökning som riktar sig till 29 500 individer . I den ställs frågor om individens arbetsmarknadssituation en specifik vecka. För att klassificeras som NEET ska individen inte ha varit sysselsatt under denna vecka samt inte deltagit i formella, informella studier respektive program eller utbildning som anordnas av Arbetsförmedlingen under mätveckan eller de tre föregående veckorna.27 Några av fördelarna med den officiella statistiken är att den ger en aktuell nationell bild som redovisas både och kvartalsvis. Den används också för att göra internationella jämförelser. En begränsning är att statistiken inte går att bryta ner på regional eller nivå. har på uppdrag av regeringen genomfört en analys av bortfall och snedvridning i den officiella statistiken för unga som varken arbetar eller studerar (NEET). Detta är en av insatserna för att öka kunskapen kring de unga i regeringens strategi Vägar framåt. Bortfallet i för åldersgruppen 15–har ökat från 2015. Resultaten från studien talar för att statistiken avseende NEET med stor sanno- 26SOU 2013:74 Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. 27Statistiska centralbyrån (2016). Analys av bortfallsbias för gruppen NEET. Kunskapsbaserat arbete och kvalitet i insatser likhet är behäftad med bortfallsbias, enklare uttryckt att bortfallet snedvrider resultaten. Denna bias är större för personer med förgymnasial utbildning jämfört med personer med gymnasial utbildning. Detsamma gäller personer i hyresrätt jämfört med personer i bostadsrätter och egna hem. lyfter fram att detta kan tyda på att unga med endast förgymnasial utbildning och de som bor i hyresrätt har en lägre svarsbenägenhet än andra grupper. Unga som endast har förgymnasial utbildning och de som bor i hyresrätt är också betydande grupper i åldersgruppen 16–(respektive ). Det finns alltså en indikation på att personer med eftergymnasial utbildning är överrepresenterade i svarsmängden men ingen justering görs för detta med nuvarande beräkningsmodell. Det kan möjligen medföra att andelen unga som varken arbetar eller studerar (NEET) underskattas något i den officiella statistiken då andelen personer som varken arbetar eller studerar är lägre bland personer med eftergymnasial utbildning än bland övriga personer. Biasen bedöms främst påverka nivån på skattningarna medan det inte blir snedvridningar i lika hög grad när jämförelser görs mellan olika år.28 Temagruppen Unga i arbetslivet tar fram registerbaserad statistik för unga som varken arbetar eller studerar som tillhandahålls via hemsidan . Denna statistik är också en indikator inom det nationella ungdomspolitiska uppföljningssystemet som MUCF presenterar på hemsidan . Statistiken utgår från samtliga folkbokförda i . En individ klassificeras som varken arbetande eller studerande om den under ett helt kalenderår inte haft inkomster som överstiger ett basbelopp, inte haft studiemedel, inte varit utbildningsregistrerad eller studerat vid SFI samt inte har arbetspendlat till eller . Temagruppen använder en utvecklad modell.