sou · H5B31 · 2017-01-04 00:00:00 — För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Som ordförande förordnade regeringen kommunalrådet . Som ledamöter förordnades riksdagsledamöterna (M), (L), (M), (SD), (S), (S), (V), (S) och (C) samt f.d. riksdagsledamöterna (MP) och (KD). Som experter i kommittén förordnades ämnesrådet , chefsekonomen , ämnesrådet , experten , kanslirådet , kanslirådet , nationalekonomiska analytikern , näringspolitiska experten , professorn , ordföranden , professorn , t.f. avdelningschefen , kanslirådet , departementsrådet , avdelningschefen , professorn , docenten , regionchefen , handläggaren och direktören . entledigades , och . förordnades departementssekreteraren , analytikern , departementssekreteraren , regionala utvecklingsdirektören , avdelningschefen och utredaren som experter i kommittén. förordnades departementssekreterare som expert i kommittén. Som huvudsekreterare anställdes utredare . Som sekreterare anställdes utredare , fil. anställdes tidigare generaldirektören som huvudsekreterare. Som sekreterare i kommittén anställdes utredaren och verksamhetsledaren . Kommittén har antagit namnet . överlämnade kommittén delbetänkandet På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar (SOU 2016:26). Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). Till slutbetänkandet har fogats en reservation och tre särskilda yttranden. Vårt uppdrag är härmed slutfört. 1.1 Förslag till förordning om ändring i kommittéförordningen (1998:1474)...................................... 1.2Förslag till förordning (2017:000) om nationellt mål för landsbygdspolitiken och statliga myndigheters ansvar 1.3Förslag till förordning 2017:000 om 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1464) med instruktion för ...... 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:185) med instruktion för ....................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:951) med instruktion för ...... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion ................................ 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:145) med instruktion för ..................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:989) med instruktion för .............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för ............ Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen........ En sammanhållen politik för landsbygder ........ 1.3Varför behövs en sammanhållen politik för Mål för en sammanhållen landsbygdspolitik ........................ Näringsliv och företagande.......................................... De platsbundna näringarna har möjligheter ......................... Ökad globalisering och specialisering ................................... 2.3Näringsliv och företagande i en sammanhållen landsbygdspolitik – överväganden och förslag ..................... Tillgång till finansiellt kapital................................. Förnyelse och innovationer.................................... Omställning till en hållbar utveckling av landsbygdernas platsbundna verksamheter ........... 2.3.4Näringslivspaket till kommuner med extra 2.3.5Kunskapsutveckling om näringsliv i Servicegaranti till små och medelstora företag...... Digital kommunikation och transportinfrastruktur......... 3.1Hela landet ska kunna dra nytta av digitaliseringens 3.1.1Stora behov av bredbandsutbyggnad i innovationsupphandling till 2025 ......................... Säkerställ transportinfrastrukturen i landsbygderna ......... Nationella mål och planer för politiken ............... Insatser för ökad tillgänglighet............................. 4.1Betydelsen av närhet och möjligheter till högre utbildning i landsbygderna ................................................... Nationella mål för politiken................................................. Utbildningscentra för högre utbildning .............................. Kompetensplattformar som del av som del av utbildningscentra...... 4.4Fler med högre utbildning i kommuner med extra Samhällsplanering och bostadsbyggande .................. Landsbygderna i den kommunala översiktsplaneringen..... Enklare att bygga i strandnära lägen..................... Översyn av vatten- och avloppslagstiftningen..... Ett ökat behov av bostäder................................................... Förbättrade krediter för byggande av bostäder Kommersiell service, välfärdstjänster och kultur ......... 6.1Den kommersiella servicen i landsbygderna tenderar att 6.2Den kommersiella servicen i landsbygderna – överväganden och förslag ..................................................... 6.2.1Statlig vägledning till kommunernas arbete med lokal serviceutveckling.................................. 6.2.2Den samhällsomfattande posttjänsten i 6.2.3Kreditinstitutens ansvar för betaltjänster och kontanthantering behöver lagregleras.................. 6.3De kommunala välfärdstjänsterna står inför stora 6.4De kommunala välfärdstjänsterna i landsbygderna – överväganden och förslag..................................................... 6.4.1Det kommunala utjämningssystemet bör anpassas till ändrade förhållanden....................... 6.4.2Kommunernas förmåga att rekrytera personal En kulturpolitik för hela landet........................................... En lokaljournalistik i kris..................................................... Kulturen i landsbygderna – överväganden och förslag...... Kulturen behöver bli mer tillgänglig i Statens närvaro i landsbygderna ................................ 7.1Den statliga närvaron i landsbygderna – överväganden 7.1.1Moratorium för nedläggningarna av Arbetsförmedlingens lokala kontor..................... Polisen ska finnas på plats i varje kommun ......... Ny organisering av statlig lokal service ............... Statliga tjänster omlokaliseras från till FA-regioner i behov av statliga Styrning och organisering av landsbygdspolitiken ........ Hur staten bör styra och organisera landsbygdspolitiken – överväganden och förslag ............... 8.1.1Alla statliga utredningar får i uppdrag att beakta konsekvenser för landsbygdens 8.1.2Konsekvenserna för landsbygderna bör beskrivas i regeringens gemensamma beredning av propositioner och andra 8.1.3Regeringen bör tydliggöra vissa myndigheters och statliga bolags landsbygdspolitiska ansvar .... 200 Landsbygdsdelegationer inrättas i länen .............. En tydligare reglering av den statliga styrningen av landsbygdspolitiken ....................... Civilsamhället utvecklar landsbygderna...................... 9.1Civilsamhällets organisationer tar ansvar för lokal 9.2Civilsamhället bidrar till bättre beslut och 9.3Överväganden och förslag för att främja det civila samhället roll i landsbygdsutveckling .................................. 9.3.1Förslag om förstärkning, föryngring och förnyelse genom folkbildning............................... 9.3.2Förslag om stärkt dialog och samverkan mellan det civila samhället och offentlig sektor .. 219 9.3.3Förslag om statlig överenskommelse om kunskaper och arbetssätt för Konsekvenser av kommitténs förslag.......................... Både kostnader och intäkter för samhället.......................... Om konsekvenserna av offentliga åtgärder ......... Ett sammanhållet är en 10.1.3De samlade konsekvenserna av kommitténs 10.2 Övriga konsekvenser av förslagen....................................... 10.2.1Konsekvenser för den kommunala 10.2.2Konsekvenser för det brottsförebyggande 10.2.3Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ................................ 10.2.4 Konsekvenser för miljön ...................................... 10.2.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män .................................................... 10.2.6Konsekvenser för möjligheterna att nå de Reservation och särskilda yttranden ................................... Därför behövs en sammanhållen landsbygdspolitik Det finns både möjligheter och utmaningar i landsbygderna. I landsbygderna finns ett vitalt näringsliv med höga produktionsvärden som måste ges goda förutsättningar att möta framtida marknader. En del av detta näringsliv utgår från platsbundna resurser som är viktiga för som helhet. Bland annat är landsbygdernas natur- och kulturmiljöresurser viktiga för att ta in i en biobaserad och fossilfri ekonomi och för att göra till en utvecklad besöksnation. Därför är det viktigt med befolkade, aktiva och växande landsbygder. saknas en sammanhållen politik för landsbygderna som på ett tydligt sätt tar avstamp i de utmaningar och möjligheter som samhället står inför. En övergripande ambition för kommittén är att presentera en sådan sammanhållen politik för landsbygdernas utveckling . En politik som syftar till optimism och framtidstro i hela . Människor som verkar och bor i landsbygderna bidrar till vårt gemensamma samhällsbygge och har rätt till goda levnadsvillkor. Vår mest grundläggande utgångspunkt är att landsbygderna ska ges samma förutsättningar att utvecklas som andra delar av vårt land och ge dem som arbetar och bor i landsbygderna likvärdiga förutsättningar till ett gott liv. Utvecklingen i landsbygderna har gått i en riktning som står i strid med en sådan ambition. Resultatet har blivit att näringslivets potential inte har utnyttjats och att skillnaderna i tillgång till offentlig service mellan olika landsdelar har ökat. En fortsatt tudelning av vårt land kan inte accepteras varken av ekonomiska, sociala, miljömässiga eller demokratiska skäl. Landsbygderna erbjuder många av lösningarna när det gäller framtidens utmaningar, inte minst inom klimatpolitiken, men då måste det vara möjligt att verka och bo där. Medborgarna i vårt land ingår i olika typer av sociala och ekonomiska sammanhang. Många av dessa har de anslutit sig till frivilligt; det vi kallar det civila samhället. Andra sammanhang skapas genom att medborgarskapet innebär skyldigheter och rättigheter i förhållande till samhällets institutioner. Enligt vår mening är emellertid ett medborgarskap inte bara en formalitet, det är också ett uttryck för ett samhällskontrakt mellan medborgarna och det allmänna i form av stat, landsting och kommuner. Om det blir ett allt för stort gap mellan de förväntade rättigheterna och den faktiska verkligheten finns det en risk för att detta samhällskontrakt kommer att lösas upp. Detta kan få långtgående konsekvenser för förtroendet för samhället och demokratin. Vi menar att samhällskontraktet bör vidareutvecklas för att säkerställa att medborgarna och näringslivet i landsbygderna ges samma förutsättningar som i övriga delar av vårt land. För att åstadkomma detta lämnar 75 förslag som sammantaget lägger grunden för ett mer sammanhållet , där alla, oberoende av var man bor, ges grundläggande förutsättningar att leva ett gott liv. I vårt arbete med att utforma en sammanhållen politik för landsbygdernas utveckling har vi utgått från tre övergripande perspektiv: •Likvärdiga förutsättningar för medborgarna att arbeta, bo och leva i landsbygderna. •Öka landsbygdernas förmåga att ta till vara förutsättningarna för företagsamhet och sysselsättning på ett långsiktigt hållbart sätt. •Öka landsbygdernas möjligheter att bidra till en positiv utveckling av samhällsekonomin. Kommitténs förslag och mål för landsbygdens utveckling Kommittén lämnar i detta slutbetänkande ett stort antal förslag som ska bidra till en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Kommittén har också formulerat ett övergripande mål för landsbygdernas utveckling i ett trettioårsperspektiv: •En livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd. De mål och de förslag som vi redovisar i detta slutbetänkande utgår från de analyser och principiella ställningstaganden som kommittén gjorde i sitt delbetänkande På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar (SOU 2016:26). En näringspolitik för landsbygder Utgångspunkten för kommitténs näringspolitiska förslag är att det finns betydelsefulla produktionsvärden i landsbygderna som det är viktigt att ta till vara. I kommitténs analyser kan vi se att den ökande globaliseringen och specialiseringen ställer stora krav på näringslivets förmåga till förnyelse. Företagen måste kunna samspela med aktörer lokalt, nationellt och globalt. Aktörer som kan bidra med kunnande och pengar till produkt- och tjänsteutveckling. I synnerhet för solo- och småföretagare i glesa strukturer är det avgörande hur man utvecklar sina samarbeten på distans. Därmed blir våra förslag om goda digitala och fysiska kommunikationsmöjligheter viktiga. Detsamma gäller en god tillgång till efterfrågad arbetskraft. Målet för detta område bör enligt kommittén vara: •Landsbygdernas förutsättningar tas till vara för att skapa ett mångsidigt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv med god förmåga till förnyelse. Vi kan konstatera att det finns behov av ytterligare finansiellt kapital i framför allt de glesa och mycket glesa landsbygdsområdena. Kommittén lägger därför förslag som ska förstärka , Saminvest AB:s och uppdrag att verka för näringslivsutveckling i dessa landsbygder (2.3.1 och 2.3.2). Förmågan till förnyelse stärks av att viktiga kontakter knyts mellan forskning, annan expertis, rådgivare och producenter i ett tidigt skede av en innovation. Därför föreslår kommittén bland annat en utvidgning av nuvarande åtgärder med bland annat stöd till innovationsgrupper inom ramen för landsbygdsprogrammet (2.3.2). Det är viktigt att dessa stöd når fler företag och branscher i landsbygderna. Ökad export är av betydelse för att stärka näringslivets konkurrenskraft. Kommittén föreslår därför att aktörerna som verkar genom regionala exportcentra samt Visit får i uppdrag att genomföra riktade insatser till företag i landsbygderna (2.3.3). Det är särskilt viktigt att små företag, i synnerhet i glesa och mycket glesa landsbygder, får del av de insatser som exportcentra kan erbjuda. Kommittén konstaterar att det finns åtskillig lagstiftning och regeltillämpning som försvårar villkoren för de som driver platsbunden verksamhet i landsbygderna, liksom för verksamheter av säsongskaraktär. Problemen uppstår bland annat på grund av bristande kunskap om villkoren för företagande i landsbygderna. Därför är det viktigt att policyutformning och policytillämpning utgår från bättre kunskap om företagande i glesa områden. Det behövs kunskapsutveckling. Kommittén föreslår att det bland annat ska ske genom ett nyinrättat forskningscentrum (2.3.5). Paket för näringslivet i kommuner med extra stora utmaningar Kommittén konstaterar att nuvarande insatser i stödområde A behöver kompletteras. Det gäller i synnerhet de 23 kommuner som har extra stora utmaningar. De finns i arbetsmarknadsregioner med begränsat befolkningsunderlag på stora geografiska ytor. Deras näringsliv består av förhållandevis begränsat antal branscher och de har haft en problematisk befolkningsutveckling. Företagen i dessa kommuner har långa avstånd till leverantörer, kunder och begränsat utbud av arbetskraft. Därför föreslår kommittén ett paket med en kombination av landsbygdsgenerella och geografiskt riktade åtgärder som ska skapa synergieffekter och en positiv utvecklingsspiral (2.3.4). Paketet ska öka tillgången på arbetskraft och frigöra kapital för det lokala näringslivet. Detta bidrar till att produktionsvärden stannar och kan återinvesteras. Det i sin tur ska stärka produk- tionsförmågan hos näringsidkare i dessa regioner och leda till både nya och bevarade arbetstillfällen. Utöver våra landsbygdsgenerella åtgärder med bland annat utbildningscentra, omlokalisering av statliga jobb och utbyggd digital infrastruktur innehåller paketet en möjlig finansiering på som kan avsättas för riktade näringspolitiska och tillväxtfrämjande åtgärder i dessa kommuner. Det kan exempelvis handla om ytterligare nedsättning av arbetsgivar- och egenavgifter och avskrivning av studieskulder. Vi föreslår att regeringen utreder detta vidare. Digitalisering och transportinfrastruktur ska bidra till landsbygdernas utveckling Trots ambitiösa mål för bredbandsutbyggnaden kan kommittén konstatera att det är många hushåll, i huvudsak i de glesa landsbygderna, som saknar snabbt bredband. Behovet av investeringar inom samtliga transportslag överstiger de ekonomiska ramarna. För de investeringar som görs genomförs sällan kalkyler av investeringens regionala konsekvenser, trots att samma transportinvestering kan ha helt olika effekter beroende på var den genomförs. Vissa investeringar kan således orsaka negativa effekter för mer territoriella politikområden, som landsbygdspolitiken. Väl fungerande digital kommunikation och fungerande transportsystem underlättar boende i landsbygderna och är av största vikt för att landsbygderna ska kunna utvecklas. Bra kommunikationer är också nödvändiga för medborgarnas möjligheter att pendla till arbete och ta del av offentlig och kommersiell service. Kommittén har formulerat två mål för detta område: •Hela landet drar nytta av digitaliseringens möjligheter. •En infrastruktur som säkerställer person- och godstransporter till medborgarna och näringslivet i landsbygderna. För att se till att även landsbygderna får tillgång till en effektiv och säker digital kommunikation med hög överföringskapacitet lämnar kommittén ett antal förslag (3.1, 3.1.1, 3.1.2). Kommittén föreslår bland annat att regeringen beslutar om ett nytt mål för bredbandsutbyggnaden, där hela landet ska ha tillgång till digital infrastruktur med överföringskapacitet med minst /s . Kommittén föreslår att ges i uppdrag att utforma bredbandsstödet inom landsbygdsprogrammet 2021–2027 så att länsstyrelserna tillsammans med regionalt utvecklingsansvariga och kommuner kan upphandla bredband med hög överföringskapacitet. Vidare föreslår kommittén att regeringen omgående anslår 300 miljoner för att inleda innovationsupphandlingar för att fullborda bredbandsutbyggnaden. Kommittén lämnar också ett antal förslag som syftar till att förbättra person- och godstransporterna i landsbygderna. Bland annat föreslår kommittén att regeringen bedömer vilka konsekvenser en förändring av skatter, avgifter och avdrag inom det transportpolitiska området får för möjligheten att nå de landsbygdspolitiska målen (3.2.1). Kommittén föreslår också att regeringen tar initiativ till en översyn av reseavdraget i syfte att göra det avståndsbaserat (3.2.2). En kompetensförsörjning som säkerställer landsbygdernas behov av arbetskraft Kompetensförsörjningen i landsbygderna står inför stora utmaningar. Många unga flyttar från landsbygderna till högskole- och universitetsorter för att utbilda sig och återvänder allt för sällan. Både den privata och offentliga sektorn har också svårt att hitta personal med rätt utbildning. Det finns också en brist på personer med högre utbildning. Något som gör det svårt att attrahera kunskapsintensiva verksamheter till landsbygderna. Kompetens är en av grunderna för ekonomisk tillväxt och utveckling. Det gäller inte minst i landsbygderna. Tillgång till högre utbildning i närområdet är därför viktigt för landsbygdernas näringsliv och för den offentliga sektorn. Kommitténs mål för detta område är: •Utbildningssystemet säkerställer kompetensförsörjningen och ökar tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Kommittén lämnar flera förslag för att säkerställa landsbygdernas kompetensförsörjning. Ett antal av förslagen syftar till att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Det föreslås ske genom att utbildning som bedrivs vid universitet och högskolor ska kunna erbjudas lokalt i samverkan med kommuner i så kallade utbildningscentra för högre utbildning (4.3). Ett annat förslag syftar till att få fler med högre utbildning att flytta till eller stanna kvar i kommuner med extra stora utmaningar. Kommittén föreslår att regeringen utreder om det ska bli möjligt att minska studieskulderna för de som bor och arbetar i de 23 kommuner som kommittén föreslår ska bli föremål för särskilda satsningar (4.4). Samhällsplanering och bostadspolitik som ser till landsbygdernas behov Kommittén konstaterar att det finns en efterfrågan på bostäder i landsbygderna. Flertalet landsbygdskommuner har brist på bostäder, och då inte enbart i centralorten. Bostadsförsörjningen har en mycket stor betydelse för att landsbygderna ska kunna utvecklas. Ett attraktivt boende kan vara en förutsättning för att få efterfrågad arbetskraft att bosätta sig i landsbygderna. För att kommunerna ska kunna behålla unga och nyanlända och underlätta deras utbildning och inträde på arbetsmarknaden krävs bostäder. En ökad bosättning i landsbygderna breddar också underlaget för kommersiell och offentlig service. En översiktsplanering som omfattar landsbygderna utgör också en viktig grund för att landsbygderna ska kunna utnyttja sina förutsättningar för utveckling och boende. De mål som kommittén har formulerat för området är: •Bosättning i landsbygderna underlättas. •En samhällsplanering som underlättar landsbygdernas utveckling. För att få kommunerna att i ökad utsträckning använda den översiktliga planeringen som ett verktyg för att skapa goda förutsättningar för landsbygdernas utveckling föreslår kommittén att Bo- verket ges i uppdrag att utarbeta en vägledning för hur landsbygdernas värden och utvecklingsmöjligheter ska kunna redovisas inom ramen för den kommunala översiktsplaneringen (5.1). Kommittén lägger också ett antal förslag som syftar till att minska vissa begränsningar som finns för byggande och utveckling i landsbygderna. Förslagen avser riksintressen, strandskydd och valagstiftningen (5.1.1–5.1.3). För att öka det statliga engagemanget för byggandet av bostäder i landsbygderna föreslår kommittén att regeringen tar initiativ till att utreda om byggandet kan underlättas genom införandet av särskilda landsbygdslån för byggande av egna hem, hyresrätter, ägarlägenheter, kooperativa hyresrätter och bostadsrätter (5.2.1). En förbättrad tillgång till service, välfärd och kultur i landsbygderna Kommittén konstaterar att den kommersiella servicen i landsbygderna tenderar att försämras. Exempelvis minskar dagligvarubutikerna i alla typer av landsbygder, liksom tillgängligheten till betaltjänster och kontanthantering. Tillgängligheten till kommersiell service och välfärdstjänster är av avgörande betydelse för landsbygdernas utveckling. Saknas det förskolor och skolor, dagligvaruhandel, drivmedelsstationer, post- och apoteksservice med mera är det svårt att locka till sig nya medborgare och inte minst att driva företag. Även kulturen spelar en viktig roll för att skapa attraktiva livsmiljöer som kan bidra till landsbygdernas livskraft och utveckling. Den demografiska utvecklingen utgör den största utmaningen för välfärdstjänsterna. När antalet kommunmedlemmar minskar ställs kommunerna inför svårigheter att finansiera sin verksamhet och att rekrytera personal till densamma. De mål som kommittén har formulerat för detta område är: