sou · H5B342 · 2017-05-29 00:00:00 — Total kostnad för klimatanpassning: 164.2 mnkr Skadekostnad utan klimatanpassning: 1,3 mdkr Typ av klimatanpassning: Översvämning från hav samt kusterosion Skyddsnivå: 100-årshändelse Kommentar: är en högriskkommun för kusterosion vilket lett till att staden byggt ut längs med långa sträckor av kusten. För skydd mot förhöjd havsnivå har nya byggts och befintliga byggts ut. Utredning om förstärkning av kajer har genom förts för olika alternativa lösningar. SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … BILAGA 3 – Kostnadsbedömningar ras och skred av Geografiska informationsbyrån Datakällor och metod ..................................................................... Syftet med detta PM är att redovisa exempel på underlag och beräk ningar för att göra bedömningar av kostnader för att förebygga skred. Resultaten delas upp på kommun och län. Några grundläggande problem finns när man vill göra prognoser för hur dessa kostnader kommer att utveckla sig ; •Det finns skäl att tro att fler skred kommer att inträffa i samband med framtida klimatförändringar, men det är mycket svårt att prognosticera omfattningen av detta •Underlagen som beskriver kostnader för att stabilisera eller på annat sätt åtgärda skredfarliga markområden är inte heltäckande och omfattar sannolikt inte alla kostnader •Utan dialog med enskilda kommuner går det inte att veta hur stor del av skredriskområdena som redan åtgärdats Det som följer i detta PM ska betraktas som räkneexempel base rade på befintliga indata, och inte som prognoser av framtida kost nader för skred. Kostnaderna för klimatanpassning … Datakällor som använts för räkneexemplen är följande; •Ansökningar om stadsbidrag för förebyggande åtgärder av natur olyckor (MSB) 1997–2015. Endast de ansökningar som gäller ras och skred har använts. Ansökningarna är uppdelade och kom mun. •Uppgifter om sammanlagda kostnader för stabilitetsförbättrande åtgärder enligt älvutredningen som genomförts av SGI. Denna berör 6 kommuner i och redovisar kost nader för åtgärder och underhåll i dagens och framtida klimat. •Aktsamhetsområden framtagna av SGU. Dessa beskriver om råden som p.g.a. jordarter och höjdförhållanden har vissa förut sättningar för skred eller stabilitetsproblem. •Regional översikt av skredbenägenhet framtagen av SGU i fyra klasser. Denna beskriver skredbenägna jordarter på en mycket översiktlig nivå. •Tätorter från Lantmäteriets digitala översiktskarta. För jämförelse har två metoder använts för räkneexemplen. Kommunerna delades in i grupper med avseende på den regionala översikt av skredbenägenhet som gjorts av SGU. älv-kommu nerna särbehandlades och placerades i en särskild kategori. Baserat på ansökningar om stadsbidrag har en årlig kostnad räknats fram genom att beräkna medelvärdet av ansökt belopp under . Detta omfattar endast de kommuner som sökt stadsbidrag . Kostnaderna per kommun och år redovisas i tabell 1. Kostnader per län och år visas i tabell 2. För att jämföra med kost naderna som tagits fram ur GÄU, har kostnader för de berörda kommunerna fördelats ut med procentsatser som visas i tabell 3. Fördelningen gjordes efter en bedömning av och , SGU. Kostnaderna för åtgärder och underhåll i Kostnaderna för klimatanpassning … kommunerna har fördelats ut . Kostnader i en framtida klimat situation är dagens kostnader uppräknade . Kostnaderna för klimatanpassning … Tabell 1 Årlig kostnad för förebyggande åtgärder baserat på ansökningar om stadsbidrag samt uppgifter från GÄU uppdelat på kommun. Alla siffor är i MSB (TSEK) kommuner (TSEK) klimatfaktor (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … MSB (TSEK) kommuner (TSEK) klimatfaktor (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 MSB (TSEK) kommuner (TSEK) klimatfaktor (TSEK) 30 Åtgärder i gällde gäller i första hand erosion vid stränder och ska eventuellt räknas bort. SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … Årlig kostnad för förebyggande åtgärder baserat på ansökningar om stadsbidrag samt uppgifter från GÄU uppdelat på kommun. Alla siffor är i MSB (TSEK) Fördelning av kostnader för åtgärder 31 Gäller åtgärder för att motverka stranderosion i och kan eventuellt räknas bort. Kostnaderna för klimatanpassning … I denna metod är utgångspunkten att skred och behov av stabilitets förbättrande åtgärder kan behövas i all kommuner där vissa natur givna förutsättningar finns. Här används för att fördela ut kostnader på kommunerna. Metoden bygger på antagandet att arealen aktsamhetsområden inom tätorternas närhet () är proportionell med kostnaderna för stabilitetsförbätt rande åtgärder. Kommunerna delas in i grupper beroende på vilken kategori av skredbenägenhet och kostnad per kategori beräknas. Denna kostnad baserar sig på ansökta stadsbidrag (MSB). Men i detta fall beräknas en schablonkostnad per kategori och hektar aktsam hetsområde. Denna kostnad fördelas sedan ut till samtliga kommuner med som har naturgivna förutsättningar. Därför stämmer inte kost naderna kommunvis med exemplet som gjordes enligt Metod 1. Kom muner som har lägre kostnader är 50 TSEK är borttagna. SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … Kostnader per kommun och år baserade på aktsamhetsområden och ansökningar om stadsbidrag på MSB stadsbidrag + stadsbidrag (TSEK) i (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 på MSB stadsbidrag + stadsbidrag (TSEK) i (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … på MSB stadsbidrag + stadsbidrag (TSEK) i (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 på MSB stadsbidrag + stadsbidrag (TSEK) i (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … på MSB stadsbidrag + stadsbidrag (TSEK) i (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 Kostnader per län och år baserade på aktsamhetsområden och ansökningar om stadsbidrag Detta exempel bygger på samma princip som Metod 2 men med den skillnaden att kostnaderna från GÄU används som tak. Dessa tilläm pas för de sex kommuner som ligger vid . Sedan trappas kostnaderna stegvis ner på samma sätt som i metod 2. De fördela des sedan ut på kommunerna med hänsyn till aktsamhetsområden. För jämförelse redovisas kostnader för åtgärder under 20 respek tive . SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … Kostnader per kommun och år baserade på aktsamhetsområden och uppgifter från GÄU klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) SOU 2017:42 Kostnaderna för klimatanpassning … klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) Kostnaderna för klimatanpassning … SOU 2017:42 Kostnader per län och år baserade på aktsamhetsområden och uppgifter från GÄU klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) klimat (TSEK) Räkneexemplen som baseras på de olika metoderna ger ett mycket stort utfallsrum som naturligtvis måste snävas in om man ska gå vidare för att göra en realistisk bedömning av kostnader för stabilitetsför bättrande åtgärder. Det närmaste verkliga kostnader man kommer är i detta fall sannolikt de ansökningar om stadsbidrag som gjorts av kommunerna även om dessa data kan vara behäftade med en rad fel källor som t.ex.; Kostnaderna för klimatanpassning … •Det är inte säkert att det sökta beloppet motsvarar de slutliga kost naderna •Vi har inte kontroll över om man har sökt för sam ma objekt Det är troligt, eller åtminstone möjligt att ansökningarna om stads bidrag är en underskattning av de verkliga kostnaderna, när t.ex. sta bilitetshöjande åtgärder genomförs i samband med förtätning eller omvandling av redan bebyggda områden. Kostnaderna som redovisas i GÄU ligger på en avsevärt högre nivå än de som redovisas i ansökningar om stadsbidrag. Om dessa kostnader skulle extrapoleras till att gälla alla områden med potentiell skredproblematik blir kostnaderna mycket omfattande (Metod 3). I GÄU anges inte på hur lång sikt man tänker genomföra åtgärder och i detta fall jämför vi 20 och . Räkneexemplet som redovisas enligt Metod 3 särbehandlar älv-kommunerna men trappar ner kostnaderna i kommuner med lägre skredbenägenhetsklasser. Sifforna som redovisas enligt Metod 3 måste ändå betraktas som mycket tentativa. Det finns naturligtvis många sätt att redovisa statistiken, en möj lighet är förstås att begränsa kommunurvalet. Exempelvis skulle en ansats kunna vara att bara redovisa kommuner där något skred in träffat, eller kommuner som sökt stadsbidrag. För att kunna gå vidare mot en realistisk kostnadsuppskattning bör expertis med kännedom om lokala och regionala förhållanden konsulteras. En första genomgång skulle kunna innefatta att ge igenom kommuner där skredrisken är liten eller obefintlig för att sortera bort dessa. Därefter bör man gå igenom och göra bedöm ningar per län och kommun. MSB:s översiktliga stabilitetskarter ingar och geoteknisk information som redovisas i geoteknisk sek torsportal kan vara lämpliga startpunkter. 7Utredningens slutsatser, överväganden och förslag I detta kapitel ska utredningens slutsatser, överväganden och förslag presenteras. För dagvatten kommer övervägandena och förslagen att anges i kapitel 8. Finansieringsförslag kommer att redovisas i kapitel 9. Utredningens uppdrag är mycket brett. Det omfattar enligt direk tivet klimatanpassning av all mark och alla klimateffekter. Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisade i sitt betänkande, in för klimatförändringarna – hot och möjligheter, SOU 2007:60, i kapitel 4 hur klimatförändringar kommer att beröra sex olika huvud områden, som i sin tur har 4–6 undergrupper. Dessa var kommuni kation (väg, järnväg, sjöfart osv,), tekniska försörjningssystem (elsystem, fjärrvärme osv. ), bebyggelse och byggnader (bl.a. över svämning, ras, skred och erosion samt dagvatten), areella näringar och turism (skogsbruket, jordbruket, fiske, turism osv. ), naturmiljön och miljömålen samt människors hälsa. Sammantaget handlar det därmed om ca 25 olika områden. Uppdelningen är den som används i praktiken när man diskuterar klimatanpassning i och får därmed beskrivas som gängse. Mitt huvuduppdrag är att klarlägga ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och andra för all mark och alla klimateffekter. Som närmre framgår av avsnitt 2.1 är ansvarsfördelningen beroende på vilken mark som avses, lagstiftningen är inte samma för exem pelvis bebyggelse jämfört exempelvis med jordbruk eller skogsbruk. Innebörden är att ämnet är tvärsektoriellt och omfattar en stor del av hela samhället. På grund av detta har jag som framgått av av snitt 2.1 avgränsat uppdraget till det område som Klimat- och sår Utredningens slutsatser, överväganden och förslag barhetsutredningen benämnde bebyggelse och byggnader. För en del av bebyggelsen gäller särregler som särskild lagstiftning, som exem pelvis för väg och järnväg. Jag har därför som även det framgår av 2.1 avgränsat min ansvarsanalys från sådana anläggningar som omfattas av särreglering, som vägar, järnväg, kärnkraftverk och vindkraft. Bebyggelse ska som huvudregel planläggas genom detaljplan eller områdesbestämmelser. Detaljplan krävs om det handlar om ny sam manhållen bebyggelse eller bebyggelse som ska förändras eller be varas i ett sammanhang, jämför 4 kap. PBL. Vid min analys nedan om ansvarsfördelning har jag utgått från bebyggelse som planlagts i detaljplan. (Områdesbestämmelser förekommer mer sällan och är därför i praktiken mindre relevant). Vad som gäller utanför detalj planerat område får analyseras i ett annat sammanhang, slutsatserna om ansvaret för områden som inte är detaljplanerade skulle ha andra juridiska utgångspunkter och därmed kan slutsatserna variera. Skälet till just denna avgränsning är att här är ansvarsfördelning en mellan stat och kommun och fastighetsägare särskilt angelägen, eftersom det handlar om en övergripande fördelning. Inom andra områden, som exempelvis järnväg är ansvarsfördelningen mindre svår, för järnvägen ansvarar i huvudsak staten. Uppdraget avser vidare alla klimateffekter, men här har jag avgränsat uppdraget till översväm ning, ras, skred och erosion. Skälet är att dessa klimateffekter kan orsaka stora skador på be byggelse. Som framgått lyfte även Klimat- och sårbarhetsutredning en fram dessa effekter för bebyggelse. Det ska dock noteras att det även finns andra klimateffekter som kan ge skador på bebyggelse, exempelvis ger ökade temperaturer och ökad luftfuktighet under hållsproblem på grund av risk för fukt och mögel. Vidare påverkar be byggelsens utformning människors hälsa vid värmeböljor. Jag menar att det är mycket viktigt att de områden och de klimateffekter som inte behandlas av mig utreds i särskild ordning, särskilt med hänsyn till att olika områden påverkar varandra. Exempelvis har såväl Jord bruksverket som framhållit att det är särskilt angeläget att motsvarande arbete sker för skogen och jordbruket, se bilaga 3. Ansvarsfördelningen har analyserats i kapitel 4. I avsnitt 7.2 kom mer jag att sammanfatta denna analys. Denna ansvarsfördelning kom mer sedan att ligga till grund för mina förslag. Av direktivet framgår att jag även ska analysera eventuella hinder och begränsningar i lagstiftningen för att anpassa pågående och pla Utredningens slutsatser, överväganden och förslag nerad markanvändning och bebyggd miljö till ett förändrat klimat och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som analy serna föranleder. Det saknas i direktivet en problemanalys om vilka hinder som kan vara relevanta och vilka problem det skulle lösa. Att undanröja lagstiftningshinder utan att kunna utgå från konkreta problem är omöjligt. Utredningen har därför som metod valt, se avsnitt 2.2, att ha ett mängd sammanträden med ett stort antal olika kommuner, länsstyrelser, myndigheter och organisationer i syfte att kartlägga de problem som hinder i lagstiftningen kan skapa. En be gränsning har varit att inte heller myndigheter och kommuner i stort – med några undantag – påbörjat arbetet med att klarlägga vilka problem lagstiftningen innebär för klimatanpassningsarbetet. Utredningen har analyserat de möjliga lagstiftningshinder som lyfts fram eller som jag annars kunnat fånga upp. Jag har gjort om fattande analyser av dessa möjliga problem i 4.2.5. och 4.2.6. För en del hinder blev slutsatsen att det inte är ett juridiskt problem utan snarare ett politiskt problem eller ett informationsproblem. För andra problem drog jag slutsatsen att redan gällande lagstiftning medger att kommunerna agerar, men att det kan handla om att det saknas kunskap om hur den gällande lagstiftningen kan användas. Jag har valt att enbart redovisa dessa komplexa och omfattande juridiska analyser i kapitel 4. Framöver kommer därför i detta kapitel enbart de problem som jag lägger konkreta ändringsförslag om att beröras. De lagstiftningshinder som skulle kunna komma ifråga skulle i första hand finnas i PBL, men även flera andra lagar skulle kunna vara relevanta. En svårighet har varit att PBL är en omfattande lag som reglerar och balanserar en mängd olika motsatta intressen. Större förändringar i PBL skulle behöva avvägas utifrån dessa olika intressen. Eftersom min utgångspunkt är klimatanpassning saknar jag denna överblick. Därtill kommer att mina förslag måste följa PBL:s syste matik. Mitt angreppssätt har blivit att mina förslag i möjligaste mån ska begränsas till att enbart avse klimatanpassning, att de så långt som det är görligt ska utgå från min avgränsning av uppdraget, men att de måste följa PBL:s grundläggande systematik. När det gäller klimatanpassning av bebyggelse kan detta arbete från ett övergripande perspektiv i huvudsak endast utföras av kom munerna, eftersom det är de som har planmonopolet. Kommunerna har i olika grad påbörjat arbetet med att kartlägga vilka skador klimat effekter kan ge. Som framgår närmre av de redovisade undersök Utredningens slutsatser, överväganden och förslag ningarna i 3.6 har enbart en del av kommunerna gjort någon form av klimatanpassningsplan. Vad dessa planer kan innehålla varierar, oftast är det enbart en analys om framtida klimateffekter utifrån läns styrelsernas regionala planer. Bedömningen är också att endast en liten del av kommunerna även kartlagt behovet av åtgärder. Efter som det arbetet är grundläggande kommer jag i första hand att foku sera på att underlätta detta arbete genom lagstiftningsförslag. Mina överväganden och förslag om detta kommer vi att presentera i 7.3. Utredningens uppdrag avser ansvarsfördelning mellan stat, kom mun och andra, men under arbetets gång med att beskriva statens ansvar har det blivit tydligt att det saknas en övergripande nationell strategi. Jag kommer att i 7.4.2 föreslå hur en sådan kan utredas och vilka frågor den bör omfatta. Jag menar vidare att den nuvarande myndighetsstrukturen saknar sammanhållning. Jag kommer därför att i 7.4.3 överväga en förändrad struktur och föreslå förändringar för området bebyggelse. Därutöver menar jag att frågan om nybyggnation på riskfylld mark enligt äldre detaljplaner är en fråga som utredningen bör överväga i 7.5 Det handlar om att risken för översvämning, ras, skred och erosion borde övervägas inte bara vid planläggning utan även vid bygglovs ansökan. Här skulle även kommunens skadeståndsansvar påverkas, risken för preskription skulle minska. Ett alternativ är att överväga krav om att ompröva äldre, men fortfarande gällande detaljplaner. Till det kommer sedan i kapitel 8 lämnas förslag utifrån ett dag vattenperspektiv och överväganden om finansiering lämnas i kapitel 9. 7.2.1Utredningens slutsats – en sammanfattning: Ansvaret för att klimatanpassa ny och befintlig bebyggelse fördelas mellan stat, kommun och fastighetsägare. Kommunerna har ansvaret för att ny bebyggelse i detaljplan lokaliseras till lämplig mark utifrån risken för olyckor som ras, skred eller översvämning och erosion. De gällande reglerna om skadeståndsansvar innebär att det i prak tiken är svårt för fastighetsägaren att utkräva detta ansvar. Kom munerna saknar juridiskt ansvar för att klimatanpassa befintlig be byggelse. Utredningens slutsatser, överväganden och förslag Statens ansvar för ny och befintlig bebyggelse är vagt, det finns någon form av övergripande ansvar, men det saknas möjlighet för fastighetsägare att utkräva detta ansvar. En effekt av statens och kommunernas begränsade ansvar blir att fastighetsägaren får bära det ansvar som inte kommunen eller staten har. Fastighetsägarens ansvar följer av äganderätten. Fastighetsägaren har som huvudregel ingen skyldighet att klimatanpassa sin egendom, i stället innebär ansvaret att ta konsekvenserna, att stå risken för skador. förs fastighetsägarens kostnader till stor del över på försäkringskollektivet, men det finns en risk för att fastighets ägare inte på samma sätt som kommer att kunna försäkra sig för skador på grund av klimateffekter. Den gällande ansvarsfördelningen är enligt min uppfattning orim lig, eftersom den innebär att fastighetsägare kan komma att drabbas hårt. Det är inte möjligt att på ett övergripande sätt förändra ansvars fördelningen i efterhand, i vart fall inte i denna utredning. Skälet är som kommer att framgå närmre framöver att det även kräver att finansieringsfrågan är klarlagd. I stället kommer jag att lämna olika förslag som minskar riskerna, underlättar klimatanpassningen och som i viss mån förändrar ansvarsfördelningen. Utredningens övergripande uppdrag är att klargöra hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa pågående och planerad mark användning och bebyggd miljö till ett gradvis förändrat klimat. I de delar där ansvarsfördelningen är otydlig eller inte ändamålsenlig ska utredaren föreslå förbättringar. Skälet till att klarlägga ansvarsför delningen brukar anges till att den är oklar och att denna oklarhet skulle kunna vara en förklaring till att alltför få åtgärder vidtagits sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen överlämnande sitt betän kande 2007. Med den avgränsning jag gjort faller landstingen utanför, eftersom de inte uppbär ett särskilt ansvar för skador på ny och befintlig be byggelse. När jag analyserar statens, kommunens och fastighetsägarens ansvar är det viktigt att notera att även stat eller kommun kan vara Utredningens slutsatser, överväganden och förslag Analysen tar dock inte ställning till vem som äger fastigheterna. Jag analyserar det ansvar stat eller kommun kan ha utan att vara fastighetsägare. I den mån staten eller kommunen äger fastigheter gäller det som anförs för fastighetsägare även för dem. Jag har när jag analyserat ansvar utgått från ett juridiskt ansvar. Med ett juridiskt ansvar menar jag ett ansvar som är möjligt att ut kräva, att det är möjligt att vidta åtgärder mot den som inte upp fyller sina skyldigheter. Det kan exempelvis vara skadestånd eller andra sanktioner. har kommun eller stat möjlighet att agera, men om det är ”frivilligt” och inte sanktionerat utgör det enligt min mening inte ett juridiskt ansvar. Att lägga en sådan betydelse i ett juridiskt ansvar får anses vara traditionellt. Som en jämförelse kan lagrådets yttrande över ett klimatpolitiskt ramverk för tjäna, (lagrådsremiss ). Här disku terar lagrådet bl.a. innebörden av rättsligt ansvar. Lagrådet menar att det inte föreligger ett rättsligt ansvar för regeringen om lagen inte innehåller några sanktioner eller andra rättsverkningar för det fall regeringen underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt lagen. I min analys kommer jag vidare inte bara beakta om det finns en for mell möjlighet att utkräva ett ansvar utan även om det är praktiskt möjligt. Kommunerna har som framgår närmre av 4.2 ett ansvar enligt PBL för att ny bebyggelse lokaliseras till mark som är lämplig med hänsyn till risken för olyckor, översvämning och erosion. Det finns en utredningsskyldighet för kommunen att klarlägga om marken är lämplig. Kommunerna ska inhämta underlag för att uppfylla detta ansvar. Om kommunerna tillåter bebyggelse på olämplig mark eller underlåter att inhämta kunskap och det därefter sker skador på grund av översvämning, ras/skred eller erosion kan kommunen bli skadeståndsskyldig mot fastighetsägaren. Därmed har kommunen formellt sätt ett juridiskt ansvar för ny bebyggelse. är i praktiken en förutsättning för skadestånd att fastig hetsägaren kan bevisa att kommunen varit vårdslös. I praktiken låter en del kommuner bli att fullt ut utreda markens lämplighet utifrån risken för olyckor, översvämning eller erosion, i vart fall i ett lång siktigt perspektiv med hänsyn till förväntade klimatförändringar. Det förekommer även byggnation på mark som utretts och som senare visat sig vara olämplig. Det finns flera förklaringar till det. är det i hög grad oklart vilket tidsperspektiv kommunerna ska arbeta Utredningens slutsatser, överväganden och förslag efter och hur skaderisken ska bedömas. Bara en del av kommunerna har tagit ställning till vilka risker, exempelvis vattennivåer, som är acceptabla. Det har vidare saknats praxis eller tillräckliga rikt linjer från länsstyrelserna eller regeringen. (När det gäller praxis för översvämning fattade regeringen två beslut som ger vissa indikationer, men det är ännu oklart vilka generella slutsatser rättsfallen man kan dra av dem, jämför 4.2.1.). Dessa osäkra faktorer innebär sammantaget att det bör vara förenat med svårigheter att bevisa att kommunen varit vårdslös. Det ansvar kommunen bär för ny bebyggelse är att planläggning en av bebyggelsen sker till lämplig mark. Det juridiska ansvaret är därmed kopplat till detaljplanen och den relevanta myndighetsutöv ningen som kan ge ett skadeståndsansvar sker när planen antas.