sou · H5B364 · 2017-06-29 00:00:00 — Författningskommentaren kan förstås som att tillägget skulle vara motiverat av SMB-direktivet, vilket rimligen inte kan ha varit avsik- ten. Anledningen är att SMB-direktivet enbart ställer krav på att det ska göras en miljöbedömning av vissa planer och program, om genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. SMB-direktivet innehåller inga krav på att vissa åtgärder måste föregås av planläggning. Däremot innehåller MKB-direktivet krav på att vissa verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas, oavsett om verksamheten eller åtgärden är föremål för planläggning eller inte. Kravet på detaljplan avser situationen när ska pröva om en ansökan om bygglov eller förhandsbesked behöver före- gås av planläggning eller inte. Som nämnts tidigare finns ingen möj- lighet att göra en miljöbedömning inom ramen för bygglovsproces- 14 SEA-direktivet är förkortningen av det engelska namnet på SMB-direktivet. Våra överväganden om kravet på detaljplan sen, vilket det däremot finns inom ramen för detaljplaneprocessen. För att svensk rätt ska uppfylla kraven i MKB-direktivet är det såle- des nödvändigt att detaljplanekravet säkerställer att en miljöbedöm- ning sker, för de åtgärder som omfattas av bilaga 2 till MKB-direk- tivet och som genomförs genom PBL. Mot bakgrund av denna redogörelse uppfattar vi det som att bestämmelsen infördes i syfte att genomföra MKB-direktivet, trots hänvisningen till SMB-direktivet i författningskommentaren. 4.6.2Kriterierna för vad som utgör en betydande miljöpåverkan bör preciseras på förordningsnivå Förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter i vilka fall en åtgärd ska antas medföra en betydande miljöpåverkan, på grund av att området är ianspråktaget eller kan tas i anspråk för vissa ändamål som anges i MKB-direktivet. När prövar om en detaljplan behövs till följd av att någon avser att ta i anspråk ett område för en sådan åtgärd, ska vid sin bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan tillämpa vissa kriterier som anges i bilaga 2 till förordningen om miljökon- sekvensbeskrivningar. Regeringen ska även få meddela föreskrifter om att vissa slag av de åtgärder som det nu är fråga om, ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringen bör bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan De projekt som omfattas av bilaga 2 till MKB-direktivet – däribland de projekt som i svensk rätt genomförs genom bestämmelser i – ska behovsbedömas i förhållande till de relevanta kriterier som anges i direktivets bilaga 3, som vi har redovisat i avsnitt 4.2. Dessa kriterier återfinns i bilaga 2 till förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar, MKBF. Som nämnts i avsnitt 4.2 är dessa kriterier inte direkt tillämpliga vid den bedömning som sker enligt PBL för att avgöra om det behövs en detaljplan eller inte. Våra överväganden om kravet på detaljplan Däremot finns en näraliggande bestämmelse i PBF som ska tillämpas när kommunen bedömer om en detaljplan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller inte. Denna bedömning får betydelse för vilket innehåll som planbeskrivningen ska ha när det gäller redo- visningen av miljökonsekvenserna. Bestämmelsen anger att kom- munen ska tillämpa kriterierna i bilaga 2 till MKBF vid sin bedöm- ning av om en detaljplan medför en betydande miljöpåverkan, om planen medger att planområdet får tas i anspråk för en sådan verk- samhet eller åtgärd som avses i 4 kap. 34 § andra stycket PBL (2 kap. 5 § PBF). I avsnitt 4.6.1 har vi föreslagit att kravet på detaljplan uttryck- ligen ska omfatta åtgärder som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att området är ianspråktaget eller kan tas i anspråk för vissa ändamål som anges i MKB-direktivet. Förslaget behöver kompletteras med en bestäm- melse som tydliggör vad som avses med betydande miljöpåverkan i detta sammanhang. Det innebär att det behövs en bestämmelse med innebörden att ska tillämpa kriterierna i bilaga 2 till MKBF vid sin bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, när nämnden prövar behovet av en detaljplan. Eftersom motsvarande bestämmelser finns på förordningsnivå bör även den nya bestämmelsen införas på denna nivå, och då lämpligen genom att en hänvisning införs i PBF till kriterierna i bilaga 2 i MKBF. Regeringen har meddelat bestämmelserna i 2 kap. 5 § PBF med stöd av ett bemyndigande i 16 kap. 1 § 2 PBL. Detta bemyndigande anger att regeringen får meddela föreskrifter om när genomföran- det av en detaljplan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av en sådan användning som avses i 4 kap. 34 § andra stycket PBL. Förslaget att detaljplanekravet även ska omfatta lov- pliktiga åtgärder, som kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan på grund av att området är ianspråktaget eller kan tas i anspråk för de ändamål som följer av MKB-direktivet, medför att bemyndi- gandet behöver utvidgas. Vi föreslår att bemyndigandet i 16 kap. 1 § PBL ska utvidgas så att det även omfattar en möjlighet för regeringen att meddela före- skrifter om när en åtgärd som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 PBL kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att om- rådet är ianspråktaget eller kan tas i anspråk för de ändamål som Våra överväganden om kravet på detaljplan avses i den bestämmelsen. Den nya bestämmelsen bör lämpligen pla- ceras i 2 kap. PBF. Detta kapitel har rubriken och områdes- bestämmelser och innehåller . Vi menar att denna placering är lämplig, även om bestämmelsen främst kommer att tillämpas av i ärenden om lov. Att det handlar om ärenden om lov skulle i och för sig kunna tala för att bestämmelsen kan placeras i 6 kap. PBF, som har . Det nära släktskapet med 2 kap. 5 § PBF, samt att detaljplanekravet är placerat i 4 kap. PBL, talar dock för att den nya bestämmelsen bör placeras i 2 kap. PBF. Vi har även övervägt om de nya föreskrifterna är sådana att de omfattas av regeringens normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § re- geringsformen. Detta skulle medföra att det kunde vara lämpligt att införa en upplysningsbestämmelse i 4 kap. 2 § PBL för att göra det lättare för läsaren att hitta kriterierna för hur uttrycket en betydan- de miljöpåverkan ska förstås. I propositionen Miljöbedömningar (prop. 2016/17:200) har regeringen föreslagit en sådan upplysnings- bestämmelse i anslutning till 6 kap. 6 § andra stycket och 24 § andra stycket . Som redan nämnts finns ett bemyndigande i 16 kap. 1 § PBL för regeringen att meddela föreskrifter om när en detaljplan på grund av sådan användning som avses i 4 kap. 34 § andra stycket kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Lagrådet hade vid bestämmelsens tillkomst inga synpunkter på att den utformades som ett bemyndigande. Syftet med detta bemyndigande var snarlikt syftet med de nya föreskrifter i PBF som föreslås. Med anledning av detta ser vi inte att de nya föreskrifterna skulle omfattas av reger- ingens normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Vidare skulle det strida mot systematiken i PBL – där denna typ av upplys- ningsbestämmelse inte förekommer i övrigt – att införa en upplys- ningsbestämmelse på det sätt som föreslås i propositionen om miljö- bedömningar. Upplysningsvis föreslås i den departementspromemoria som ligger till grund för propositionen Miljöbedömningar (Ds 2016:25) att bestämmelserna i ska ersättas av en ny miljöbedömnings- förordning. Om så blir fallet, kommer hänvisningen i föreslagna 2 kap. 5 a § PBF att behöva justeras så att den bestämmelsen i stället hänvisar till den nya förordningen. Våra överväganden om kravet på detaljplan Regeringen bör även få meddela föreskrifter om att vissa åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan MKB-direktivet föreskriver att medlemsstaterna ska bestämma om de projekt som anges i direktivets bilaga 2 ska bli föremål för en miljöbedömning genom en granskning från fall till fall eller genom gränsvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaten (arti- kel 4.2). När det gäller detaljplaner har valt att göra en gransk- ning från fall till fall, i syfte att avgöra om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Utredningen bedömer att behovsbedömningen i normalfallet bör kunna hanteras relativt enkelt av . MKB-direktivet tar sikte på relativt omfattande verksamheter och åtgärder, medan de åtgärder som prövar inom ramen för ett bygglov normalt är av begränsad omfattning. Det gör att det i normalfallet inte bör råda någon tvekan om att den åtgärd som byggnads- nämnden har att pröva inte kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. är de kriterier som ska ligga till grund för behovsbedömningen omfattande (vi återkommer till dessa kriterier i avsnitt 4.6.4). I vissa fall kan tänkas få anledning att vara utförligare i sin beskrivning av hur nämnden har kommit fram till slutsatsen att den sökta åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Som redan nämnts innehåller MKB-direktivet en möjlighet att – i stället för en granskning från fall till fall – bestämma gränsvärden eller kriterier för när en åtgärd aldrig ska antas medföra en betydan- de miljöpåverkan. På motsvarande sätt ger direktivet en möjlighet att bestämma gränsvärden eller kriterier för när en åtgärd under alla omständigheter ska genomgå en miljöbedömning. Vi bedömer att det skulle kunna underlätta byggnadsnämnder- nas arbete om regelverket innehöll gränsvärden eller kriterier för sådana åtgärder som aldrig kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. För sådana åtgärder skulle helt kunna låta bli behovsbedömningen och därmed kunna avstå från att redo- visa hur nämnden har kommit fram till slutsatsen att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. finns bestämmelser i 2 § MKBF som anger att vissa verksamheter och åtgärder – som omfattas av bestämmelserna i – inte omfattas av skyldigheten att upprätta en miljökonsekvensbeskriv- Våra överväganden om kravet på detaljplan Vi anser att regeringen bör kunna införa motsvarande be- stämmelser i PBF. Det har inte varit möjligt för oss att inom ramen för utrednings- tiden föreslå hur gränsvärden eller kriterier skulle kunna utformas för sådana åtgärder som aldrig kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Däremot anser vi att det är lämpligt att regeringen ges möjlighet att meddela föreskrifter om att vissa slag av åtgärder – som avses i den föreslagna bestämmelsen 4 kap. 2 § första stycket 5 PBL – ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan vid bedömning av om det krävs en detaljplan eller inte. Vi anser att det är lämpligt att införa ett sådant bemyndigande för regeringen redan inom ramen för det lagstiftningsärende som detta betänkande kan tänkas utmynna i. Hur gränsvärden eller kriterier kan utformas får beredas i annan ordning. Mot denna bakgrund föreslår vi ett nytt bemyndigande som ger regeringen möjlighet att meddela föreskrifter att vissa slag av åt- gärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Bestämmelsen finns i 16 kap. 1 § PBL. 4.6.3Behovsbedömningen förutsätter inget krav på särskilt samråd med berörda myndigheter Bedömning: Behovsbedömningen innebär inget krav på särskilt samråd med berörda myndigheter och bör inte heller göra det. Processen för att bedöma om en åtgärd kan antas medföra en bety- dande miljöpåverkan ser olika ut i MKB-direktivet respektive SMB- direktivet. Skillnaderna består både i att bedömningen ska ske i för- hållande till olika kriterier, men även hur bedömningen ska gå till. finns krav på att kommunen ska ge den eller de länsstyrel- ser, kommuner och andra myndigheter som berörs av en detaljplan tillfälle att yttra sig, vid bedömningen av om genomförandet av en plan ska antas medföra en betydande miljöpåverkan (6 § jämförd med 4 § andra stycket MKBF). Detta krav hänger samman med kraven i artikel 3.6 i SMB-direktivet, som anger att ett samråd ska äga rum med de myndigheter som avses i artikel 6.3 när det görs en undersökning av om en miljöbedömning krävs. Av artikel 6.3 fram- Våra överväganden om kravet på detaljplan går att medlemsstaterna ska utse de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av den miljöpåver- kan som följer av genomförandet av planer och program. Motsvarande krav saknas i MKB-direktivet15. I situationen när ska bedöma om en ansökan om lov eller förhands- besked förutsätter planläggning finns det således inget krav i EU- rätten på att nämndens ställningstagande ska föregås av ett samråd med andra kommuner eller myndigheter. Vi gör bedömningen att det inte bör införas några ytterligare krav på att ska samråda med övriga myndigheter, ut- över de krav som redan gäller enligt 9 kap. 25 § PBL. Anledningen till detta är att kommer att behöva göra denna behovsbedömning i ett stort antal fall, där det i många fall kommer att handla om åtgärder som är av sådant slag att någon betydande miljöpåverkan normalt inte kommer att kunna komma i fråga. prövning av om det krävs en detaljplan eller inte träffar alla ansökningar om lov och förhandsbesked som avser sådana områden som inte redan är planlagda. Det kan antas att bygg- nadsnämnderna hanterar cirka 100 000 bygglovsärenden varje år16. Såvitt känt finns det ingen statistik som visar hur många av dessa ärenden som avser åtgärder utanför områden med detaljplan, men graden kan antas variera beroende på vilken kommun det är fråga om. Sammantaget handlar det emellertid om tiotusentals ärenden där detaljplanekravet prövas . Enligt vår erfarenhet handlar fler- talet av dessa ärenden om åtgärder som i sammanhanget är av begrän- sad omfattning, t.ex. byggande av garage och carportar, där det vanligtvis är uteslutet att den sökta åtgärden skulle kunna antas med- föra en betydande miljöpåverkan. Att införa krav på ytterligare samråd för att bedöma om genom- förandet av dessa åtgärder kan antas leda till en betydande miljöpå- verkan skulle leda till en omfattande administration hos byggnads- nämnderna. Mot bakgrund av karaktären i dessa ärenden skulle miljö- 15Av sista meningen i preambel 29 till ändringsdirektivet framgår uttryckligen att det inte finns något krav på formellt samråd i behovsbedömningsfasen. 16De kommuner som har bidragit med statistik till uppföljning av PBL anger att antalet ansökningar om lov uppgick till 85 502. Med en svarsfrekvens på kan antalet lovansökningar totalt beräknas till cirka 100 000, förutsatt att de kommuner som inte svarat utgör ett representativt urval. Våra överväganden om kravet på detaljplan nyttan av en sådan ordning sannolikt vara begränsad och inte stå i proportion till det merarbete som kravet skulle medföra. 4.6.4Byggnadsnämndens bedömning av miljöpåverkan ska framgå av beslutet om lov eller förhandsbesked Förslag: bedömning i frågan om betydande miljöpåverkan ska framgå av beslutet om lov eller förhandsbesked. Som redan nämnts anser vi att det är en brist i genomförandet av MKB-direktivet att kravet enligt direktivet på att vissa projekt ska behovsbedömas inte införts vid en prövning mot kravet på detalj- plan i 4 kap. 2 § PBL. Vi föreslår därför i avsnitt 4.6.2 dels ett nytt bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om i vilka fall en åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, dels en ny bestämmelse i PBF som i sin tur hänvisar till bestämmelser i där det anges vilka kriterier som ska ta hänsyn till i sin bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Dessa kriterier motsvarar de urvalskrite- rier som ska tillämpas vid behovsbedömningen enligt bilaga 3 till MKB-direktivet. Kriterierna redovisas i tabell 4.2. Enligt MKB-direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att resul- tatet av de ansvariga myndigheternas behovsbedömningar görs till- gängliga för allmänheten (artikel 4.4). För att genomföra direktivet även i denna del föreslår vi att bestämmelser införs som innebär att skälen för att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljö- påverkan ska framgå av beslutet om förhandsbesked eller bygglov. I beslutet ska alltså ange skälen till sin be- dömning att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. Det innebär att ska motivera sin bedömning i förhållande till de kriterier som anges i tabell 4.2. Om- fattningen av skälen behöver anpassas i förhållande till förutsätt- ningarna i det enskilda fallet, utifrån åtgärdens –karakteristiska egenskaper (punkten 1), –lokalisering (punkten 2), och –de potentiella effekternas karakteristiska egenskaper (punkten 3). Våra överväganden om kravet på detaljplan Om den sökta åtgärden är av begränsad omfattning, har ringa eller ingen omgivningspåverkan och ska lokaliseras till ett redan bebyggt område, bör skälen kunna hållas kortfattade. I andra fall kan det fin- nas behov av att utvecklar skälen för sin bedöm- ning i förhållande till kriterierna i tabell 4.2. Redovisningskravet bör endast gälla för åtgärder som ska vidtas utanför detaljplanelagda områden, eftersom behovet av planlägg- Våra överväganden om kravet på detaljplan ning bara prövas i sådana fall. Vidare bör kravet endast gälla åtgär- der som ska vidtas inom ett område som är ianspråktaget eller som genom den sökta åtgärden kan tas i anspråk för sådana verksam- heter och åtgärder som avses i 4 kap. 2 § första stycket 5 PBL, dvs. för ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat pro- jekt för sammanhållen bebyggelse m.m. Bestämmelserna finns i 9 kap. 39 och 40 §§ PBL. 4.6.5Ett byggnadsverks inverkan på omgivningen bör bedömas i förhållande till hela åtgärden Förslag: Ett byggnadsverks inverkan på omgivningen bör bedö- mas i förhållande till hela byggnadsverket och inte bara till dess användning. Vi har i avsnitt 4.3 anfört att varken gällande rätt eller förslaget att begränsa kravet på detaljplan i propositionen En enklare planpro- cess (prop. 2013/14:126) är förenligt med kraven i MKB-direktivet, bl.a. eftersom ett byggnadsverks inverkan på omgivningen behöver bedömas i förhållande till hela åtgärden och inte bara till använd- ningen av byggnadsverket. Nedan utvecklar vi våra överväganden och förslag i detta avseende. Detaljplanekravet omfattar bl.a. nya byggnadsverk, om byggnadsverket kräver bygglov och byggnadsverkets användning får betydande inverkan på omgivningen (4 kap. 2 § första stycket 3 a PBL). Enligt andra stycket krävs det ingen detaljplan om bygg- nadsverket kan prövas i samband med en prövning av ansökan om bygglov eller förhandsbesked och användningen av byggnadsverket inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. När det gäller uttrycket betydande inverkan på omgivningen upp- kommer frågan hur detta uttryck förhåller sig till uttrycket betyd- ande miljöpåverkan. Som exempel på en enstaka byggnad som kan ha betydande inverkan på omgivningen nämner departementschefen i samband med tillkomsten av ÄPBL större byggnader för t.ex. handel, industri eller service, där det kan vara fråga om störningar av olika slag från verksamheten som sådan eller sekundära effekter i form av trafikalstring eller säkerhetsrisker (prop. 1985/86:1 s. 553). Våra överväganden om kravet på detaljplan Under förarbetena till nuvarande PBL diskuterades förhållandet mellan dessa uttryck med anledning av att i be- tänkandet Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) föreslagit att uttrycket ”betydande inverkan på omgivningen” bor- de ersättas med ”betydande miljöpåverkan”. Regeringen anförde bl.a. följande i frågan (prop. 2009/10:170 Del 1 s. 195). Regeringen delar bedömning att de nuvarande be- stämmelserna om krav på detaljplan inte är helt entydiga i detta avse- ende. finns det inte tillräckligt underlag för att helt ersätta kravet på detaljplan vid en betydande inverkan på omgivningen med ett krav på detaljplan endast vid en betydande miljöpåverkan. Utöver miljöpåverkan får uttrycket ”betydande inverkan på omgivningen” även anses omfatta betydande inverkan på landskapsbilden eller på den arkitektoniska stadsmiljön eller på förutsättningarna för trafiken eller på förutsättningarna för friluftslivet. Uttrycket en ”betydande inverkan på omgivningen” får således anses omfatta mer än uttrycket ”en betydande miljöpåverkan”. Bestämmelserna bör dock förtydligas så att det framgår att kravet på detaljplan aldrig kan ersättas av en prövning i ett ärende om bygglov eller förhandsbesked om byggnadsverket kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Ett förtydligande av bestämmelserna i detta avseende innebär inte en skärpning av kravet på detaljplan, utan ger tvärtom en uttrycklig möjlighet att på ett enklare sätt pröva enstaka byggnadsverk direkt i samband med bygglovsprövningen, så länge planen inte medför en betydande miljöpåverkan. Därmed ges stöd för en rationell hantering av bygglovsprövningen och en tydlig samordning med bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar. Regeringens uttalande får förstås som att innebörden av uttrycket ”betydande inverkan på omgivningen” i vissa avseenden samman- faller med innebörden av uttrycket ”betydande miljöpåverkan”. Därutöver anser regeringen att uttrycket även omfattar ytterligare aspekter. Enligt vår uppfattning begränsas räckvidden av detaljplanekravet emellertid av att hänsyn till byggnadsverkets inverkan på omgiv- ningen endast ska tas till byggnadsverkets användning. Även om det inte uttryckligen framgår av förarbetena får uttrycket ”byggnads- verkets användning” förstås som att den inverkan på omgivningen, som kan utlösa ett krav på detaljplan, enbart ska beaktas i den del som byggnadsverkets inverkan på omgivningen hänför sig till använd- ningen av byggnadsverket. Därmed exkluderas den inverkan på om- givningen som kan uppkomma i samband med uppförandet. Exem- pelvis får användningen av ett bostadshus normalt anses medföra en Våra överväganden om kravet på detaljplan relativt begränsad inverkan på omgivningen. Om byggnaden förläggs i ett känsligt naturområde kan uppförandet av byggnaden emellertid få en betydande inverkan på omgivningen till följd av att omistliga naturvärden försvinner. Uttrycket ”betydande miljöpåverkan” begränsar sig inte enbart till byggnadsverkets användning, utan omfattar byggnadsverkets samlade miljöpåverkan. Att ett byggnadsverks användning kan få en betydan- de inverkan på miljön torde därmed inte fullt ut täcka innebörden av uttrycket ”kan antas få en betydande miljöpåverkan”, på det sätt som det används i . Vår erfarenhet är att den nuvarande bestämmelsen tillämpas så att all inverkan på omgivningen beaktas för att bedöma om det finns ett behov av detaljplan, dvs. inte bara sådan inverkan på omgivningen som hänger samman med användningen av byggnadsverket. Inte hel- ler regeringen synes ha avsett att räckvidden ska begränsas till bygg- nadsverkets användning – aspekter som inverkan på landskapsbilden eller på den arkitektoniska stadsmiljön bör normalt inte kunna hän- föras till byggnadsverkets användning utan är kopplad till byggnads- verkets samlade inverkan på omgivningen. betydande inverkan på omgivningen Inkluderar bl.a. påverkan på − som inte kan kopplas till byggnadsverkets − den arkitektoniska stadsmiljön användning, t.ex. från anläggningsfasen − förutsättningarna för trafiken − på naturmiljön i området m.m. − förutsättningarna för friluftslivet Vi anser att det är en brist att den uttryckliga ordalydelsen i 4 kap. 2 § första stycket 3 a PBL inte fångar upp byggnadsverkets samlade inverkan på omgivningen. Bestämmelsen bör därför justeras så att Våra överväganden om kravet på detaljplan den inverkan på omgivningen som ska beaktas inte begränsas till byggnadsverkets användning, utan utsträcks till att omfatta ”bygg- nadsverket” i dess helhet. Därmed inkluderas även den inverkan på natur- och kulturvärden på platsen som kan komma att ske i samband med att området tas i anspråk för byggnadsverket och sådan inverkan på omgivningen som kan komma att uppstå .