sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — mått är på ett tydligare sätt än Socialstyrel- sens grundat i individers preferenser och är därför sannolikt en mer korrekt bedömning av samhällsinvånarnas värdering av ett statistiskt (kvalitetsjusterat) levnadsår. Fortsättningsvis redovisas beräkningar med såväl 0,5 miljoner som per (kvalitetsjusterat) levnadsår, men utredningens bedömning är att det högre värdet är en bättre indikator på det samhällsekonomiska värdet än det lägre. Diskontering och värdeförändring över tid En minskning av tillförseln av kadmium till ger en minskad exponering för kadmium via födan, vilket i sin tur antas leda till färre fall av negativa kadmiumrelaterade hälsoeffekter. Kostnaden för att åstadkomma minskad tillförsel sker initialt medan nyttan uppkom- mer kontinuerligt under överskådlig framtid. Vid beräkningen av nuvärdet av dessa framtida nyttor används en samhällsekonomisk diskonteringsränta. Teoretiskt är den samhälls- ekonomiska diskonteringsräntan en funktion av ren tidspreferens, katastrofrisk, förväntad årlig tillväxt av konsumtion per capita, samt elasticiteten för marginalnyttan av konsumtion. Det finns ingen övergripande fastställd diskonteringsränta inom konsekvensbedömningar av regelgivning i . För investeringar inom transportsektorn rekommenderar den senaste versionen av ASEK en årlig real samhällsekonomisk diskonteringsränta på 3,5 pro- cent. Detta är i nivå med de samhällsekonomiska diskonterings- 19Hultkrantz, L., , M., (2012) The value of a statistical life in : A review of the empirical literature. Health Policy Volume 108, Issues 2–3, , Pages 302–310. 20Givet en diskonteringsränta på och en genomsnittlig förväntad kvarvarande livslängd på de som drabbas av dödsolyckor i trafiken . Genomsnittlig förväntad kvar- varande livslängd har estimerats utifrån uppgifter om ålder (i genomsnitt) och kön (män, kvinnor) bland de som dog i trafikskador (Trafikanalys, Vägtrafikskador 2016, officiella statistik, Statistik 2017:2), samt SCB:s uppgifter om förväntad återstående livslängd efter kön och ålder (SCB 2017 Återstående medellivslängd efter kön och ålder. Prognosår 2017–2110, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/ befolkningsframskrivningar/befolkningsframskrivningar/ Hämtad ). räntor som används i andra jämförbara länder, till exempel , , och Storbritannien.21 Det är dock väsentligt högre än den nuvarande reala räntan på statsobligationer (som är nära noll) som historiskt har använts som en approximation för den sam- hällsekonomiska diskonteringsräntan. En annan aspekt av nyttan av minskad tillförsel av kadmium till är att värdet per hälsoeffekt kan antas förändras . Detta beror främst på ett antagande om stigande produktion och konsumtion per capita. Samhällets värdering av förlorade (kvalitets- justerade) levnadsår kan förväntas stiga med ökade inkomster.22 Enligt den senaste förväntas BNP per capita stiga till 2060.23 I denna analys görs beräkningarna utifrån följande antaganden: –diskonteringsräntan sätts till , och –värdet per levnadsår stiger i linje med förväntad BNP per capita, . Parallellt redovisas alternativa beräkningar med ett antagande om att ingen ökning av värdet sker . Beräknade kostnader för frakturer och mortalitet Ett flertal epidemiologiska studier24 har påvisat ett samband mellan kadmiumexponering (oftast mätt som kadmium i urin) och ökad risk för frakturer. I studier av et al. (2012)25 och et al. 21ECHA (2008) Guidance on Socio-Economic Analysis – Restrictions 2008 Guidance for the implementation of REACH. 22Även de indirekta kostnaderna per hälsoeffekt kan antas stiga . Med stigande arbets- produktivitet blir också värdet av varje förlorad arbetstimme på grund av sjukskrivning högre. Indirekta kostnader utgör dock en marginell del av kostnaderna för de hälsoeffekter som analyseras här. Slutresultatet berörs därför inte i någon större utsträckning av vilka antaganden som görs avseende indirekta kostnaders förändring . Därför har vi i beräkningarna bortsett från detta. 23Sveriges ekonomi – scenarier fram , Bilaga 1 till . (SOU 2015:106). 24För en översikt av den vetenskapliga litteraturen på området, se till exempel det förslag på restriktioner mot användandet av kadmium i konstnärsfärger som lämnades in av Kemikalie- inspektionen till EU:s kemikaliemyndighet (ECHA) 2013. ( 25Engström, A., , , , M., , B., , A., , A. (2012) Associations between dietary cadmium exposure and bone density and risk of osteoporosis and frac- tures among women. 2012 ;50(6):1 372–8. (2011)26 har kadmiumexponeringen via födan uppskattats och rela- terats till frakturrisken. Baserat på dessa studier har den etiologiska fraktionen – andelen av frakturerna i befolkningen som kan härledas till förhöjt intag av kadmium – för kvinnor (12,) respektive män (6,) kvantifierats. Dessa uppskattade etiologiska frak- tioner, som bygger på antagandet om ett kausalsamband, har i två rapporter från Kemikalieinspektionen27 använts för att estimera antalet frakturer – och de medföljande samhällsekonomiska kostna- derna – som beror av förhöjt kadmiumintag. Av de drygt 100 000 ben- frakturer som inträffar i så kan uppskattningsvis drygt 11 000 relateras till en följd av befolkningens kadmiumintag via födan (tabell 3). Liksom i de två rapporterna från Kemikalieinspektionen antas att antalet frakturer som sker som en följd av kadmiumintag via födan ökar proportionerligt med förändringar i intaget. Varje kilo kad- mium som tillförs åkermarken ökar kadmiumintaget via födan med 26Thomas, LD., , , B., , A., , A. (2011) Dietary cadmium ex- posure and fracture incidence among men: a population-based prospective cohort study. 2011 Jul;26(7):1601–8. 27Kemikalieinspektionen (2012) Samhällsekonomisk kostnad för frakturer orsakade av kad- miumintag via maten, Kemikalieinspektionens PM 12/12, och det förslag på restriktioner mot användandet av kadmium i konstnärsfärger som lämnades in av Kemikalieinspektionen till EU:s kemikaliemyndighet (ECHA) 2013. I Kemikalieinspektionens PM 12/12 uppskattas den årliga kostnaden för frakturer relaterade till förhöjt kadmiumintag via födan till . Denna uppskattning används inte i de beräkningar som gör här, däremot används delvis samma antaganden om kvantitativa samband mellan kadmiumintag och frakturincidens. 28Hernlund et al. (2013) Osteoporosis in Union: management, epidemi- ology and economic burden. Arch Osteoporos (2013) 8:136. 29Antal frakturer gånger de etiologiska fraktionerna för kvinnor (12,) respektive män (6,). 30Bäcken, revben, överarm, skenben, vadben, nyckelben, skulderblad, bröstben och lårben. cirka 0,4 miljondelar.31 Vid full infasning av hälsoeffekten32 uppskattas varje ytterligare kilo kadmium som tillförs åkermarken leda till 0,0046 frakturer (tabell 4).33 Dessa frakturer ger upphov till direkta och indirekta kostnader. Kostnaderna per frakturfall varierar med typ av fraktur (tabell 5). Till exempel kostar en underarmsfraktur endast (penningvärde), medan en höftfraktur leder till direkta och indirekta kostnader på mer än . Endast en marginell del av dessa kostnader är indirekta. Vid full infasning av hälsoeffekten beräknas de årliga kostnaderna per kilo kadmium som tillförts åkermarken vara (tabell 6). 31Se avsnitt ’Påverkan på kadmiumintaget via födan’. 32Se avsnitt ’Infasningsperiod till uppnådd full hälsoeffekt’. 33Beräknas som (8941+2492)*0,4/1 000 000 = 0,0046. Denna årliga effekt antas uppnås vid full infasning, det vill saga efter 30 eller . Under de första 30 respektive 50 åren antas den årliga effekten stiga linjärt från 0 för att vid full infasning nå 0,0046 fall per kg kadmium i förändrad tillförsel. 34(a) , , , N., , O. et al. (2006) Costs and quality of life associated with osteoporosis-related fractures in . Osteoporos Int 17: 63, (b) Hernlund et al. Frakturer leder även till immateriella kostnader i form av förlorade kvalitetsjusterade levnadsår (QALYs). Enligt Hernlund et al. (2013)35 leder alla frakturer i (2010) till en förlust av 36 000 QALYs, eller 0,34 QALYs per fall. –nedsatt livskvalitet som en följd av frakturer som skedde under referensåret (2010), –nedsatt livskvalitet under referensåret till en följd av frakturer som skedde , samt –dödsfall till följd av frakturer som skedde under referensåret. Förlorade QALYs på grund av frakturer som skedde har dock inte räknats med. De årliga förlusterna av QALYs (vid full infasning av hälsoeffek- ten) per kilo kadmium som tillförs åkermarken beräknas till 0,0015 (tabell 7). I monetära termer är den samhällsekonomiska kostnaden av dessa förlorade QALYs 891 respektive , vid ett värde per QALY på 0,5 respektive . 35 Hernlund et al. (2013). Nuvärdet av de samhällsekonomiska kostnaderna relaterade till frak- turer efter det att ett kilo kadmium tillförs åkermarken är uppskattningsvis 18 000–om infas- ningsperioden till full hälsoeffekt antas vara (tabell 8). Om infasningsperioden i stället antas vara beräknas kostnaderna vara cirka 12 000–per kilo. Om tidshorisonten förlängs till så är nuvärdet 24 000– per kilo kadmium vid en infasningsperiod och 18 000–per kilo vid en infasningsperiod (tabell 9). De immateriella kostnaderna utgör 54–av de totala kost- naderna. Kadmium har associerats med en rad olika sjukdomar – däribland cancer och hjärt-/kärlsjukdomar – som kan ha dödlig utgång.36 I en meta-analys av epidemiologiska studier av associationen mel- lan kadmiumhalten i urin och mortalitet (dödlighet)37 påvisas signifi- kanta effekter (konfidensintervall) för mortalitet av alla orsaker (’all-cause mortality’), samt för mortalitet som en följd av hjärt-/kärlsjukdomar. För dödlighet i cancer påvisades en positiv, men icke-signifikant, association. I studien kvantifieras ett linjärt dos-responssamband mellan kad- miumhalten i urin och dödlighet av alla orsaker. En höjning av halten kadmium i urin med per gram kreatinin uppskattas ge en ökning av mortaliteten med 17 procent.38,39 En minskning av kad- miumhalten i urin uppskattas ge en sänkning i mortaliteten i samma 36För en översikt, se , Barregard et al. (2014). 37Larsson, S., , A. (2016) Urinary cadmium and mortality from all causes, cancer and cardiovascular disease in the general population: systematic review and meta-analysis of cohort studies. , Volume 45, Issue 3, 1 2016, p. 782–791. 38Dos-responssambandet baseras på resultaten i tre studier. Om även en fjärde studie – som gjorts i ett område med omfattande föroreningar av kadmium – inkluderas är motsvarande ökning (minskning) av mortaliteten . Eftersom de uppmätta kadmiumhalterna i urin i denna fjärde studie är väsentligt högre än vad som påvisats i undersökningar i så väljer vi att använda det dos-responssamband som inte innefattar denna studie. 39De tre studier som ingår i kvantifieringen av dos-responssambandet har alla tagit hänsyn till den felkälla som rökning innebär i studier av hälsoeffekter av kadmiumexponering. Detta samband antas vara kausalt och används i beräk- ningarna nedan. Ovan uppskattades att varje mikrogram kadmiumintag via födan per person och dag leder till en ökning av halten i urin med 0,018 mik- rogram per gram kreatinin.40 Genom att kombinera de två antagandena ovan får vi att en ök- ning (minskning) av intaget av kadmium via födan med per person och dag ökar (minskar) den årliga mortaliteten i befolk- ningen med (*0,018=) . Detta antas gälla vid full infasning av hälsoeffekten.41 Givet att varje kilo kadmium som tillförs åkermarken uppskattas öka intaget av kadmium via födan med uppskattningsvis 5,6*per person och dag42 så leder varje kilo kadmium till en ökning av den årliga mortaliteten i befolkningen med 1,7*10-8 (vid full infasning av hälsoeffekten). I de vidare beräkningarna antas att de som drabbas av dödliga sjukdomar till följd av kadmiumintag via födan är minst . Ett ytterligare antagande är att de som dör annars skulle ha uppnått den genomsnittligt förväntade livslängden. SCB:s prognos över återstående medellivslängd efter kön och ålder år 201743 har använts. Exempelvis antas att en kvinna som dör till följd av en sjukdom orsakad av intag av kadmium via födan annars skulle ha levt . SCB anger ingen prognos över för- väntad medellivslängd för personer , dessa har därför inte inkluderats. dog 69 000 personer i åldersgruppen 50–i . Givet de antaganden som anges ovan ökar (minskar) antalet döda med 209 fall om intaget av kadmium via födan ökar (minskar) med per person och dag, medan varje kilo kadmium som tillförs åkermarken uppskattas leda till drygt en tusendels ytterligare dödsfall (tabell 10). Antalet förlorade (vunna) levnadsår upp- skattas vara 2 363 vid en ökning (minskning) av intaget av kadmium 40Se avsnitt ’Sambandet mellan kadmiumintag via föda och kadmiumhalt i urin’. 41Se avsnitt ’Infasningsperiod till uppnådd full hälsoeffekt’. 42Se avsnitt ’Påverkan på kadmiumintaget via födan’. 43SCB 2017 Återstående medellivslängd efter kön och ålder. Prognosår 2017–2110, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningsframskrivningar/ befolkningsframskrivningar/ Hämtad . via födan med per person och dag, och 0,0133 per kilo kadmium som tillförs åkermarken. Vid full infasning av de förväntade hälsoeffekterna är det samhälls- ekonomiska värdet av de förlorade levnadsåren per kilo kadmium som tillförs åkermarken är 6 665 respektive (0,5 respektive per levnadsår). Nuvärdet av de samhällsekonomiska kostnaderna relaterade till förhöjd mortalitet efter det att ett kilo kad- mium tillförs åkermarken är uppskattningsvis 87 000–om infasningsperioden till full hälsoeffekt antas vara (ta- bell 11). Om infasningsperioden i stället antas vara beräknas kostnaderna vara 58 000–per kilo kadmium. Om tidshorisonten förlängs till så är nuvärdet 115 000– per kilo kadmium vid en infasningsperiod och 86 000–per kilo vid en infasningsperiod (tabell 12). Sammanlagda kostnader för frakturer och mortalitet Nuvärdet av de samhällsekonomiska kostnaderna till följd av frakturer och förhöjd mortalitet efter att ett kilo kad- mium tillförs är uppskattningsvis 71 000–per kilo kadmium (tabell 13). Om tidshorisonten förlängs till så är nuvärdet uppskattnings- vis 105 000–per kilo kadmium som tillförs i (tabell 14). Vi har ovan argumenterat för att de högre estimaten för samhälls- ekonomiskt värde per (kvalitetsjusterat) levnadsår (1,3 miljoner kro- nor) och värdeökningen för dessa (1,). Om dessa estimat används så är nuvärdet 285 000– per kilo kadmium som tillförs . Vid en tidshorisont blir nuvärdet 553 000–per kilo kadmium som tillförs . Det är värt att notera att det är en liten överlappning mellan kost- nader för frakturer och mortalitet, då frakturkostnaderna till viss del innefattar mortalitet. Förlorade levnadsår på grund av frakturer ut- gör av de estimerade QALY-förlusterna av frakturer i Sverige.44 Överlappningen är 127–per kilo kadmium (beroende på antaganden om infasningstid, värde per levnadsår, samt värdeökning ). Den överskattning som överlappningen leder till är därmed i sammanhanget liten. per kilogram kadmium som tillförs I tabell 15 redovisas det antal frakturer, förtida dödsfall respektive förlorade levnadsår som ett kilo kadmium beräknas ge upphov till inom den följande 50- respektive . 44 Se tabell 45 och 46 i Hernlund et al. (2013). Hälsoeffekter som inte inkluderats i beräkningarna Utöver förhöjd risk för frakturer och förhöjd mortalitet så finns det stöd för kadmiumexponering ökar risken för en rad andra negativa hälsoeffekter45, däribland hjärt-/kärlsjukdomar46, olika cancertyper47 och njurskador. Jämförelse med andra studier Utredningen har identifierat två tidigare studier som har uppskattat de samhällsekonomiska kostnaderna av tillförsel av kadmium till respektive utsläpp av kadmium till luft. Dessa redovisas kort här för att ge en jämförelse med utredningens uppskattningar: 45För översikter av hälsoeffekter till följd av kadmiumexponering, se t.ex. , Barregard et al. (2014) och Kemikalieinspektionens förslag på restriktioner mot användandet av kadmium i konstnärsfärger (2013), 0116d3757e83 46Se t.ex. Barregard L, Sallsten G, , Borné Y, , Hedblad B. (2016) Blood Cadmium Levels and Incident Cardiovascular Events during Follow-up in a Population-Based Cohort of Swedish Adults: The Diet and Cancer Study. Environ Health Perspect. 124(5):594-600. 47Se t.ex. , B (2012) Dietary Cadmium Exposure and the Risk of Hormone-Related Cancers, , . –Pizzol et al. (2014)48 värderar de samhällsekonomiska kostnaderna av frakturer och njurskador som uppstår till följd av tillförsel av kadmium till till 300–(3 000–156 000 kro- nor)49 per kilo kadmium. Detta kan jämföras med de frakturrela- terade kostnader som anges i tabell 8 och 9, 12 000–per kilo kadmium. –Nedellec & Rabl (2016)50: () per kilo utsläpp till luft, varav () för mortali- tet. Övriga kostnader härrör från frakturer och icke-dödliga cancerfall. De mortalitetsrelaterade uppskattningarna av kostnad per kilo tillförsel till som anges i tabell 11–12 är 58 000– . Det bör dock noteras att kostnader per kilo ut- släpp till luft inte är direkt jämförbara med kostnader per kilo till- försel till . Utredningen har inte gjort någon grundlig analys av dessa studier eller försökt bedöma varför resultaten avviker från utredningens uppskattningar. Utifrån resultaten i denna bilaga kan en skattesats i storleksord- ningen 70 000–per kilo kadmium som tillförs åker- marken motiveras. De övre delarna (280 000–680 000) av detta spann är enligt utredningens bedömning mer välgrundade än de lägre. Detta kan jämföras med den tidigare skatten på kadmium i mineral- gödsel som var på per kilo kadmium. Eftersom de samhällsekonomiska kostnaderna relaterade till ett antal ytterligare potentiella hälsoeffekter inte har beräknats i denna analys så är det möjligt att ännu högre skattenivåer kan motiveras. 48Pizzol, M., Smart, J., et al. External costs of cadmium emissions to soil: a drawback of phos- phorus fertilizers (2014) 84, , p. 475–483. 49Vid en växelkurs på per euro. Ingen omräkning har gjorts till prisnivå. 50Nedellec, V., Rabl, A. (2016) Costs of Health Damage from Atmospheric Emissions of Toxic Metals. Part 1: Methods and Results Risk Anal. 2016 Nov;36(11):2081–2095. Nedellec, V., Rabl, A. (2016) Costs of Health Damage from Atmospheric Emissions of Toxic Metals Part 3: Analysis for Arsenic and Cadmium. 1 Hämtad från , /webdav/files/SJV/Amnesomraden/Statistik,%20fakta/Vegetabiliep roduktion/JO15/JO15SM1501/JO15SM1501_kartor.htm. 2 Kartad hämtad från SCB (2017) Jordbruksmarkens användning 2017, officiella statistik JO 10 , . 3 Uppgifter från produktblad från Nordkalk, SMA och Nordzucker. (1) Restkalk från sockerbruk; (2) Restkalk från övrig industri; (3) Strukturkalk finns i utbudet; (4) Varia- tion i haltuppgift beror på inblandning av dolomit i vissa av produkterna. 4 Mark- grödoinventering vid och miljö, SLU. www-jordbruksmark.slu.se/AkerWebb/MgiPub/Index.jsp?PageType=0&PageID=0, hämtad . Nedan presenteras en bild över flöden av kadmium till och från svensk . De kvantitativa uppgifterna är ungefärliga och underlag till dem finns i avsnitt 5.3, 5.4 och 5.5. För de olika gödselmedlen anges – förutom uppskattningen av kadmiuminnehållet i de produkter som tillförs åkermarken – även hur många ton fosfor (P) som tillförs samt den genom- snittliga kadmiumhalten (Cd/P) i termer av gram kadmium per ton fosfor. –Den gråa rutan indikerar den systemavgränsning som utredningen har gjort för att avgöra vilka tillförselkällor som står för ett netto- tillskott till jordbrukssystemet. –Röda pilar indikerar tillförsel till . –Blåa pilar indikerar utflöden från –Gröna pilar indikerar gödselmedel. –Orangea pilar indikerar flöden grödor. Figur 1 Kadmiumflöden till och från svensk , kg/år Sammanställning av prisuppgifter med mera för kemiska växtskyddsmedel Som ett underlag till analysen av hur olika skatteutformningar på- verkar olika grupper av växtskyddsmedel har uppgifter om pris på 152 kemiska växtskyddsmedel samlats in. Prisuppgifterna baseras på uppgifter från återförsäljare av växtskyddsmedel samt på uppgifter från , t.ex. års version av bekämpningsrekommendationer för kemisk ogräsbekämpning1 re- spektive svampar och insekter2. Prisuppgifterna avser prisnivån under vår och . Uppgifter om högsta tillåtna hektardoser per produkt har inhäm- tats från Kemikalieinspektionens bekämpningsmedelsregister3. I de fall ett växtskyddsmedel inte haft användningsvillkor som uttryckts i hektardoser har utredningen räknat om användningsvillkoret till hek- tardos. I vissa fall har det gjorts med hjälp av Mattilsynets riktlinjer för en sådan omräkning.4 Sammanställningen täcker in alla verksamma ämnen som användes i större kvantitet än inom jordbruk och frukt- och trädgårds- odling år 20155. Dessutom omfattas alla verksamma ämnen som sam- ma år enligt Kemikalieinspektionens riskindexdatabas användes i mer än 50 000 standardhektardoser. Sammanställningen innehåller alla kandidatämnen för substitution som fanns på den svenska marknaden 1Jordbruksverket (2017) Kemisk ogräsbekämpning 2017. webbutiken.jordbruksverket.se/sv/artiklar/be20.html 2Jordbruksverket (2017) Bekämpningsrekommendationer. Svampar och Insekter 2017. webbutiken.jordbruksverket.se/sv/artiklar/be17.html 3webapps.kemi.se/BkmRegistret/Kemi.Spider.Web.External/ 4www.mattilsynet.no/language/english/plants/plant_protection_products/retningslinje_for _fastsettelse_av_normert_arealdose_nad_korrigert_2013.19284/binary/Retningslinje%20for %20fastsettelse%20av%20normert%20arealdose%20(NAD),%20korrigert%202013 5Kemikalieinspektionen (2016) Försålda mängder kemiska bekämpningsmedel 2015, /global/statistik/bekampningsmedel/forsalda_bkm_2015.pdf , utom ett (esfenvalerat). Sammantaget bedömer vi att av såväl den använda mängden verksamma ämnen som av det totala antalet standardhektardoser täcks in genom de produkter som ingår i sammanställningen. I tabellen nedan listas de produkter som ingår i sammanställningen. Tabellen anger också vilka av dessa produkter som innehåller kandi- datämnen för substitution, baserat på de verksamma ämnen som var klassificerade som kandidatämnen för substitution . En produkt på listan (Sluxx HP) innehåller endast verksamma äm- nen som klassificerats som verksamma ämnen med låg risk. Ytter- ligare fyra av produkterna innehåller endast verksamma ämnen som finns med på ett utkast till den icke-bindande lista över ämnen som uppfyller de uppdaterade kriterierna för lågriskämnen som kommis- sionen håller på att ta fram (se avsnitt 6.5.3). Dessa verksamma ämnen kan således sägas vara potentiella lågriskämnen. Utredningen antar att dessa ämnen kommer att finnas kvar även på den slutliga versionen av den icke-bindande listan och har i de beräk- ningar som redovisas i avsnitt 6.4 och 9.6 kategoriserat dem som låg- riskämnen. 6 (1) Produkter med kandidatämnen; (2) Högsta tillåtna dos i kg eller liter per hektar; (3) Nu- varande pris i kr per kg eller liter produkt; (4) Nuvarande pris i kr per högsta tillåtna hektar- dos; (5) Beräknad förändring av pris i utredningens skatteförslag (För produkter som inne- håller potentiella lågriskämnen anges här den prisförändring som sker om dessa beskattas som kategorin övriga produkter). Olika skatteutformningars påverkan på kostnaden för bekämpningsstrategier för höstvete, höstraps och potatis I denna bilaga presenteras olika bekämpningsstrategier och hur kost- naderna (kronor per hektar) för dessa påverkas av de olika skatteut- formningar som presenteras i avsnitt 9.6. Bekämpningsstrategierna kommer från bekämpningsrekommendationer1, kompletterat med uppgifter från rådgivare vid Växtskyddscentralen i . Vidare presenteras hur den inbördes kostnadsmässiga rangord- ningen (billigast=1, näst billigast=2, och så vidare) mellan strategier som – fullt ut eller delvis – kan substituera varandra påverkas. Behand- lingar som innehåller kandidatämnen för substitution är gulmarkerade. Doser anges i kilo eller liter per hektar. I tabell 1 redovisas hur kostnaderna för 20 olika kemiska behandlingar av ogräs vid odling av höstvete påverkas av olika skatteutformningar.