sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Liksom kan det vara fråga om såväl ekonomiskt som allmänt skadestånd. Det föreslås att det i bestämmelsen klargörs att hänsyn ska tas till innehavarens uteblivna vinst och den obehöriga vinst som den som har begått intrånget har gjort. Liksom enligt den nuvarande lagen ska skade- ståndet kunna jämkas. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Ett nytt och viktigt inslag i den föreslagna lagen gäller skyddet för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden. Utred- ningen föreslår en ändring i offentlighets- och sekretesslagen med innebörden att absolut sekretess ska gälla för uppgifter om företags- hemligheter. Sekretessen föreslås gälla utan begränsning , dock inte efter det att det har blivit rättsligt avgjort att uppgiften i fråga inte utgör en företagshemlighet. Företagshemligheter hanteras inte sällan av Kronofogdemyndig- heten och i samband med förfaranden som har nära koppling till domstolsförfaranden angående talan om angrepp på företagshemligheter. Utredningen föreslår att sekretess för företags- hemligheter vid dessa myndigheter ska gälla utan begränsning på samma sätt som för företagshemligheter i domstolsförfaranden. Skadeståndsansvar ska kunna drabba den som uppsåtligen eller av oaktsamhet röjer eller utnyttjar en företagshemlighet som han eller hon inser eller bör inse har röjts i strid mot offentlighets- och sekre- tesslagen eller mot ett förordnande eller ett förbehåll som har med- delats med stöd av den lagen. Vitesförbud och andra åtgärder mot angrepp Enligt den föreslagna lagen ska en domstol kunna vid vite förbjuda någon som angripit en företagshemlighet att fortsätta angreppet. Bestämmelsen ska gälla inte bara utnyttjande och röjande utan även anskaffande av en företagshemlighet. Även ett pågående anskaffande kan nämligen behöva förbjudas i vissa fall, exempelvis när någon kontinuerligt samlar in hemliga uppgifter. En nyhet är att vitesför- bud ska kunna meddelas vid försök eller förberedelse till angrepp, även om förfarandet inte är brottsligt. Förbud och andra åtgärder ska kunna beslutas även om den som utfört angreppet saknade uppsåt eller inte var oaktsam. Huruvida den som angripit en företagshemlighet hade uppsåt eller var oaktsam kan däremot få betydelse vid bedömningen av om åtgärder och förbud är skäliga och proportionerliga. Utredningen föreslår en ny bestämmelse om att det ska vara möjligt för en domstol att besluta att ekonomisk ersättning ska betalas ut till den skadelidande parten i stället för att exempelvis ställa upp förbud för en angripare som har erhållit företagshemlig- heten i god tro. Förutsättningarna för ett beslut om sådan ersättning är att de berörda åtgärderna annars skulle leda till oproportionerligt stor skada och att den ekonomiska ersättningen till den skadelidande parten framstår som rimlig. Ersättningen får inte överstiga summan av de royaltyer eller avgifter som skulle ha debiterats om personen hade fått tillstånd att utnyttja företagshemligheten. Liksom ska en domstol kunna besluta att föremål eller handlingar som innefattar företagshemligheten ska överlämnas till innehavaren, förstöras, ändras eller utsättas för annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk. Ett beslut ska även kunna innebära att föremålet ska återkallas från marknaden. Beslut om åtgärder ska kunna meddelas även vid försök eller förberedelse till angrepp. Även fortsättningsvis ska åtgärder endast kunna beslutas efter vad som är skäligt. Den som röjt information så att den är företagshemlig ska enligt EU-direktivet kunna förbjudas vid vite att utnyttja informationen. De svenska bestämmelserna behöver kom- pletteras med en regel om ett sådant förbud. Interimistiska beslut om åtgärder Det ska inte krävas att talan har väckts för ett beslut om interimis- tiska vitesförbud eller säkerhetsåtgärder, utan det ska vara tillräck- ligt att talan därefter väcks inom den frist om en månad som gäller enligt . Även försök och förberedelser till angrepp föreslås kunna leda till interimistiska förbud och andra säkerhetsåtgärder. Det föreslås att den nya lagen ska innehålla en bestämmelse om att domstol får besluta att den som har begått eller medverkat till ett angrepp på företagshemligheter ska bekosta lämpliga åtgärder för att sprida information om domen. Detta föreslås också gälla i fråga om försök eller förberedelse till angrepp. proposes a new law on trade secrets, to replace the current Act (1990:409) on the protection of trade secrets (lagen [1990:409] om skydd för företagshemligheter, hereinafter FHL). The background for the proposal is that changes in the Swedish legislation are necessary to implement an EU directive on the protection of trade secrets. also proposes – independently from the EU Directive – a provision on criminal liability for individuals who attack a trade secret to which they have had lawful access due to employment or other similar basis. The Remit and its background 8 2016 the EU adopted a Directive (EU) 2016/943 on the protection of undisclosed know-how and business information (trade secrets) against their unlawful acquisition, use and disclosure (hereinafter the EU Directive). The purpose of the EU Directive is to harmonise Member States' protection in civil law against unlawful acquisition, use and disclosure of trade secrets. The EU Directive does not prevent Member States from providing for stronger protection of trade secrets than the directive requires, provided that certain Articles of the EU Directive is complied with. Member States shall have implemented the EU Directive latest by 9 2018. The EU Directive does not contain any penal provisions. The current Swedish criminal law concerning attacks on trade secrets does not prohibit someone with lawful access to a trade secret from disclosing or using the information. A previous committee concerning the strengthening of protection of trade secrets (SOU 2008:63) proposed that criminal liability should be introduced regarding such cases. A referral based on the committee’s proposal has, after some criticism from (Lagrådet), not been made into law. has been instructed to consider the legislative changes necessary to implement the EU Directive and to consider how a criminal liability can be constructed for an employee who unlawfully uses or discloses a trade secret that he or she has had access to due to the employment. ’s proposals in outline The current protection of trade secrets in Swedish law is mainly found in the 1990’s act on the protection of trade secrets. To a large extent this law responds to the requirements of the EU directive, and does also contain penal provisions relating to attacks on trade secrets. Although the Committee thus to a great degree have been able to depart from the rules provided in FHL and let the essence of these remain unchanged, the Committee has nevertheless suggested such a number of changes and supplements, which together justify a proposal for a new law on trade secrets. In order to implement the EU Directive's requirements on the protection of trade secrets during and after court proceedings, the Committee has furthermore proposed changes in the Public Access to Information and Secrecy Act (offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], hereinafter OSL), and also, inter alia, changes in the Code of Judicial Procedure (, hereinafter RB). The definition of a trade secret proposes that the definition of a trade secret in Swedish law is changed so that it more closely follows the definition of the EU Directive. The current requirement in Swedish law that the disclosure of the information must be likely to cause competitive damage shall be maintained. The current requirement in Swedish law that the information must concern the holder’s business activities should however be removed. The law shall explicitly state that also assemblages of information may constitute trade secrets. further proposes that it is made clear in law that infor- mation about what constitutes a crime or other serious irregularities can never legally constitute a trade secret and further that the law shall clearly state that workers' personal experience and skills do not constitute trade secrets. Legal and illegal acquisition, use and disclosure of trade secrets The meaning of “attack” proposes that the law should use the term “attack” for actions today referred to as acquisition, use or disclosure of trade secrets. In addition, the term attack shall also include import, export and storage of infringing goods with the purpose of exploiting these. An attack in the meaning of the law shall not require intent or negligence. It will instead suffice that it occurred without the rightful holder’s consent. The law concerns unlawful attacks It should still be stated that protection under the law only applies to unlawful attacks on trade secrets and that it is not considered unlawful for someone to attack a trade secret to make public, or reveal before an authority or other competent institution, anything that could reasonably be believed to be a crime, punishable by imprisonment, or that can otherwise be believed to be a serious irregularity. An attack shall in some cases be able to be lawful even if it does not concern irregularities adhering to the business of the holder of the attacked trade secret. The current provisions on industrial espionage (företagsspioneri) shall be kept, with the modification that the minimum penalty for grave cases of industrial espionage should be increased to six month imprisonment. As currently is the case, anyone who acquires a trade secret from someone who has committed industrial espionage shall be liable for unlawful handling of a trade secret (olovlig befatting med företagshemlighet). proposes new provisions on penalties for unauthorised use of a trade secret or unauthorised disclosure of a trade secret (olovligt utnyttjande av företagshemlighet och olovligt röjande av företagshemlighet). The rules apply to use or disclosure of a trade secret by a person who had lawful access to the trade secret as a result of that person’s participation in the trade secret holder’s business due to employment or other similar basis. Criminal liability should not apply if the attack can be deemed justifiable, even if it does not qualify as lawful. An example of this could be when an employee exposes his employer’s false marketing by disclosing trade secrets. An attack should also not be penalised if it in any other way can be deemed less serious. Criminal liability shall not apply for unlawful use or disclosure that occurs later than two years from when the participation in the trade secret holder’s business (i.e. normally the employment), has ceased. Attempts of and preparations for unlawful use or disclosure shall be punishable. A person who acquires a trade secret from a person guilty of unauthorised disclosure of a trade secret under the new provision shall also be guilty of unlawful handling with a trade secret. Justifiable or otherwise less serious deeds shall not be penalised. A two year limitation period shall apply also in these cases. Unauthorised use or disclosure under the proposed provision shall be punishable by a fine or imprisonment not exceeding two years. offences shall be punishable by imprisonment for between six months and six years. In assessing whether the offence is grave, particular attention shall be payed to whether the act has been of a particularly dangerous nature, concerned significant value or resulted in considerably noticeable damage. Anyone who is found guilty of a crime according to the new law shall compensate for damages caused. As according to the current law anyone who uses or discloses a trade secret that that person has taken part of in business negotiations, shall be liable for damages. According to the current law, an employee who intentionally or through negligence uses or discloses a trade secret held by the employer, of which the employee has taken part in his or her employment and under such conditions that the employee knew or should have realised that he or she was not allowed to disclose it, must compensate for the damage caused by the disclosure. proposes that this provision shall remain essentially unchanged. Liability for damages shall, as is currently the case, apply for anyone who attacks a trade secret as a subsequent attacker. The provision regarding such liability is proposed to state that it will not be possible to escape liability on the ground that the trade secret was obtained from someone who acted in good faith. A new provision is proposed on liability for damages for anyone who negligently acquires a trade secret. Another new provision is proposed creating liability for damages for anyone who attacks a trade secret that a party or a party’s representative has been given access to due to a court decision. The new law shall, as the current one, contain a provision on calculation of damages. As is currently the case, pecuniary as well as non-material damages shall be possible. It is proposed that the provision makes clear that regard shall be taken to the unlawful profit gained by the attacker. As is currently the case damages shall be able to be adjusted. Preservation of confidentiality of trade secrets in the course of legal proceedings A new and important addition in the proposed law concerns the protection of trade secrets during and after court proceedings. proposes a change in the OSL to establish absolute confidentiality for trade secrets during court proceedings. Such confidentiality is proposed to apply without limitation in time, although not after it has been finally decided that the information in question does not constitute a trade secret. Trade secrets are often handled by the and the in conjunction with legal proceedings closely linked to court proceedings concerning infringements on trade secrets. proposes that the provisions on classification of trade secrets that apply for these authorities should apply without limitation in time, in the same way as for judicial confidentiality of trade secrets during court proceedings. Liability for damages shall apply for anyone who intentionally or negligently discloses or uses a trade secret he or she realises or should realise has been disclosed in violation of OSL or a confidentiality order that has been issued under OSL. Prohibitions and corrective measures According to the proposed law a court shall be able to prohibit an attacker to continue the attack under penalty of a fine. The provision shall apply not only in case of usage or disclosure, but also in case of acquisition of a trade secret, since it can also be necessary to prohibit an ongoing acquisition, for example when someone continuously secret information. A novelty in the proposal is that prohibition under penalty of a fine shall be possible in cases of attempts of or preparations for an attack, even if the conduct is not criminal. Prohibitions and other measures shall be possible even if the attacker lacked of intent or negligence. Whether the attacker acted with intent or negligence can however have significance in the assessment of whether prohibitions and other measures in the individual case can be deemed reasonable and proportionate. proposes a new provision making it possible for a court to decide that economic compensation is payed to the injured party instead of, for example, prohibition on continued usage, in cases when the attacker has acquired the trade secret in good faith. Such a decision shall require that other measures would lead to a dis- proportionately great damage and that the economic compensation to the injured party appears reasonable. The compensation cannot exceed the amount of royalties or fees which would have been due, had the attacker requested authorisation to use the trade secret in question. As is the case today, a court shall be able to decide that objects or documents that contain the trade secret shall be given up to the holder, be destroyed, changed or be subject to other measures aimed at preventing misuse. The court shall also be able to decide that an infringing object is withdrawn from the market. Such decisions shall be possible also in cases of attempts of or preparations for an attack. Measures must, as today, be decided according to what is reasonable. According to the EU Directive it shall be possible to prohibit a person who has disclosed a trade secret to the effect that the information is no longer secret, to use the information for a certain period of time, under penalty of a fine. The Swedish legislation needs to be supplemented with a provision making such a prohibition Provisional and precautionary measures Provisional and precautionary measures shall be possible also when an action for a final judgement has not been brought. It shall suffice that such an action is brought within the limitation period of one month set in RB. It is proposed that also attempts of or preparations for an attack shall be able to lead to provisional prohibitions and other precautionary measures. Publication of judicial decisions It is proposed that the new law shall contain a provision stating that the court shall be allowed to decide that a person who has committed or participated in an attack on trade secrets shall pay for the appropriate measures to disseminate information about the judg- ment. This shall also apply in cases of attempts of or preparations for an attack. lag (2018:0000) om företagshemligheter Härigenom föreskrivs1 följande. Vad som avses med företagshemlighet 1 § Med företagshemlighet avses i denna lag information 1.som varken såsom helhet eller i den form dess beståndsdelar ordnats och satts samman är allmänt känd hos eller lättillgänglig för personer som normalt har tillgång till information av det aktuella slaget, 2.som dess innehavare med hänsyn till omständigheterna har vidtagit rimliga åtgärder för att hemlighålla, och 3.vars röjande är ägnat att medföra skada i konkurrenshänseende för innehavaren. Med information avses både sådana uppgifter som har dokumen- terats i någon form, inbegripet sammanställningar, ritningar, modeller och andra liknande tekniska förebilder, och enskilda personers känne- dom om ett visst förhållande, även om det inte har dokumenterats på något särskilt sätt. Information om ett förhållande som utgör brott eller annat allvar- ligt missförhållande är inte en företagshemlighet. Inte heller utgör en arbetstagares erfarenhet och färdigheter som erhållits vid normal yrkesutövning en företagshemlighet. 1 Jfr och Rådets direktiv (EU) 2016/943 av om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs, EUT L 157, , celex 32016L0943. Vad som avses med angrepp 2 § Med angrepp på företagshemligheter avses anskaffande, ut- nyttjande eller röjande av företagshemlighet utan innehavarens sam- tycke. Med angrepp avses även import, export eller lagring av intrångsgörande varor i syfte att utnyttja dem och som sker utan samtycke av den som innehar företagshemligheten. Med intrångsgörande varor avses varor vilkas formgivning, egen- skaper, funktion, tillverkning eller marknadsföring gynnas avsevärt av angrepp på företagshemligheter. Lagen gäller obehöriga angrepp 3 § Lagen gäller endast obehöriga angrepp på företagshemligheter. Som ett obehörigt angrepp anses aldrig att någon angriper en företagshemlighet för att offentliggöra eller inför en myndighet eller annat behörigt organ avslöja något som skäligen kan misstänkas utgöra brott med fängelse i straffskalan, eller som kan anses utgöra annat allvarligt missförhållande. 4 § Den som olovligen bereder sig tillgång till en företagshemlighet ska dömas för företagsspioneri till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. För försök eller förberedelse till företagsspioneri ska det dömas till ansvar enligt 23 kap. . 5 § Den som olovligen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon har fått del av genom att delta i en näringsidkares rörelse till följd av anställning eller uppdrag eller på annan liknande grund ska dömas för olovligt utnyttjande av företagshemlighet eller olovligt röjande av företagshemlighet till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beak- tas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. Det ska inte dömas till ansvar om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter var försvarlig, eller om gärningen annars var mindre allvarlig. Det ska inte heller dömas till ansvar om personen har begått gärningen senare än efter det att hans eller hennes deltagande i näringsidkarens rörelse upphört. För försök eller förberedelse till olovligt utnyttjande av företags- hemlighet eller olovligt röjande av företagshemlighet ska det dömas till ansvar enligt 23 kap. . 6 § Den som anskaffar en företagshemlighet med vetskap om att den som tillhandahåller hemligheten eller någon före honom eller henne har berett sig tillgång till denna genom en gärning som avses i 4 § ska dömas för olovlig befattning med företagshemlighet till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Detsamma gäller den som anskaffar en företagshemlighet med vetskap om att hemligheten tillhandahålls, eller har till- handahållits, genom en sådan gärning som avses i 5 §. Om gärningen i första stycket andra meningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter var försvarlig, eller om gärningen annars var mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. Det ska inte heller dömas till ansvar för en gärning om röjandet som avses i 5 § har skett senare än efter det att deltagandet i näringsidkarens rörelse upphörde. 7 § Det ska inte dömas till ansvar enligt 4, 5 eller 6 § om gärningen är belagd med strängare straff i . Skadestånd på grund av brott 8 § Den som gör sig skyldig till brott enligt 4, 5 eller 6 § ska ersätta den skada som uppkommer genom brottet eller genom att företags- hemligheten utnyttjas eller röjs. Den som av oaktsamhet gör sig skyldig till sådant förfarande som avses i 4 §, ska ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet. Skadestånd i samband med affärsförbindelse 9 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon i förtroende har fått del av i samband med en affärsförbindelse ska ersätta den skada som upp- kommer genom förfarandet. 10 § En arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han eller hon har fått del av i sin anställning under sådana förhållanden att han eller hon insåg eller borde ha insett att företagshemligheten inte fick avslöjas ska ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet. Har förfarandet ägt rum sedan anställningen upphört, tillämpas första stycket endast om det finns synnerliga skäl. Skadestånd vid angrepp på företagshemlighet som tidigare angripits 11 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet angriper en företags- hemlighet som, enligt vad han eller hon inser eller borde ha insett, har angripits av någon annan ska ersätta den skada som upp- kommer genom förfarandet. Detsamma gäller om någon uppsåtligen eller av oaktsamhet angriper en företagshemlighet som, enligt vad han eller hon inser eller bör inse, har röjts i strid med offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller i strid med förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av den lagen. Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte följa för den som bryter mot förbud enligt denna paragraf.