sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Huruvida uppgifter som har tillförts ett mål eller ärende är relevanta för prövningen av detta saknar betydelse (Kammarrättens i dom i mål 3053-1997). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Huvudregeln i 10 kap. 3 § OSL är att sekretess inte inskränker partens rätt till insyn i utredningen. Dock får handlingar eller annat material inte lämnas ut, i den utsträckning det av hänsyn till något allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagda uppgifter i materialet inte röjs. Det krävs därför tungt vägande skäl för att domstolen ska vägra att lämna ut sekretessbelagd handling eller material till part.15 Som framgår av första stycket tredje meningen ska i sådana fall myndigheten på annat sätt lämna parten upplysning om vad materialet innehåller i den utsträckning det behövs för att parten ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det intresse som sekretessen ska skydda. I sistnämnda bestämmelse görs således – med viss avvikelse från det synsätt som annars ligger till grund för OSL – skillnad mellan å ena sidan utlämnande av en handling eller annat redan befintligt material och å andra sidan upplysning om innehållet i materialet. Denna skill- nad har till syfte att klargöra partsinsynens överordnade karaktär (jfr prop. 1971:30 s. 431).16 Av andra styckets första mening framgår att sekretess aldrig hindrar en part i ett mål eller ärende från att få tillgång till en dom eller ett beslut i målet eller ärendet. Uppgifter i en dom eller ett beslut kan således vara sekretessbelagda i förhållande till tredje man, men aldrig i förhållande till en part. Bestämmelsen kan medföra att det behövs särskilda överväganden om utformningen av en dom eller ett beslut när det finns uppgifter som inte bör komma till mot- partens kännedom. Enligt andra styckets andra mening innebär sekretess inte någon begränsning i en parts rätt enligt RB att få del av alla omständigheter som läggs till grund för avgörande av mål eller ärende. Av följer – direkt eller indirekt – att en part alltid har rätt att ta del av alla omständigheter som domstolen grundar sitt av- görande på. Detta innebär dock inte att han eller hon har rätt att få ut en handling varav omständigheterna framgår. Beträffande formen för partsinsynen och hur den ska förverkligas i det enskilda fallet finns ett visst utrymme för allmänna lämplighetsöverväganden (se bl.a. NJA 2008 s. 883). Någon motsvarande absolut rätt att få del av 15Jfr , , kommentaren till 43 § FPL, Zeteo och RÅ 1994 ref. 79. 16Lenberg, m.fl., kommentaren till 10 kap. 3 § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden omständigheter som ligger till grund för en dom eller ett beslut i ett mål eller ärende som har handlags enligt förvaltningslagen eller FPL finns inte. Bestämmelserna om rätt till partsinsyn i dels ett ärende om myndighetsutövning mot en enskild (16 § FL), dels ett mål i en förvaltningsdomstol (43 § FPL) gäller nämligen enligt nämnda bestämmelser med de begräsningar som följer av 10 kap. 3 § OSL. Andra styckets andra mening har genom en ändring som trädde i kraft justerats med anledning av ändringar i RB, som i sin tur har införts med anledning av och rådets direktiv /13/EU om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden. Ändringarna i RB innebär att en anhållen person numera har en något större rätt till insyn än vad som gällde tidigare. För en häktad person innebär ändringarna i RB att den rätt till insyn som den häktade har ansetts ha enligt grunderna för RB och enligt artikel 5 i nu kommer till direkt uttryck i RB (se 23 kap. 18 § och 24 kap. 9 a § RB och prop. 2013/14:157 s. 20 f.) De ändringar som gjorts i 10 kap. 3 § andra stycket andra meningen OSL syftar enligt förarbetena till att tydliggöra att det inte bara är slutliga avgöranden i mål eller ärenden som omfattas av den kollisionsnormen utan även beslut under förundersökning och rättegång (prop. 2013/14:157 s. 26). Bestämmelsen i andra stycket andra meningen hänvisar inte till ärendelagen. I den lagens 22 § regleras som nämnts partens rätt att få del av uppgifter i sådana ärenden som lagen gäller utan någon sådan hänvisning till OSL som finns i 16 § FL och 43 § FPL. I lagkom- mentaren till 10 kap. 3 § OSL har anförts att förhållandet mellan 22 § ärendelagen och sekretessbestämmelserna i därför är oklart.17 Mot detta kan sägas att det inte behöver råda någon tvekan om att begränsningarna av rätt till partsinsyn enligt 10 kap. 3 § OSL gäller oavsett vad partsinsynsrätten grundar sig i, bortsett från vad som särskilt stadgas om partinsynsrätt med grund i RB. Hänvisningarna i 16 § FL och 43 § FPL kan på så vis anses överflödiga. Av 10 kap. 4 a § första stycket OSL framgår vidare att sekretess inte hindrar att en tilltalad i ett mål, som slutligt har avgjorts, tar del av uppgifter i den förundersökning som har föregått avgörandet eller av annan uppgift som har tillförts målet och som har haft betydelse för beslutet i åtalsfrågan eller för avgörandet av målet i sak. 17 Lenberg m.fl., kommentaren till 10 kap. 3 § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden sak gäller för uppgifter som inte har haft någon sådan betydelse, om det inte av hänsyn till ett allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att den sekretessbelagda uppgiften inte röjs, och det står klart att det intresset har företräde framför den enskildes intresse av att ta del av uppgiften. Enligt andra stycket hindrar sekretess inte heller, under motsvarande förutsättningar som anges i första stycket, att den som har godkänt ett strafföreläggande eller ett föreläggande av en ordningsbot tar del av uppgifter i en sådan brottsutredning som har utförts enligt bestämmelserna i 23 kap. och som har föregått föreläggandet. Sekretess vid domstol angående företagshemligheter FHL innehåller inga regler om hur företagshemligheter kan skyddas i samband med rättegång. I stället gäller för dessa uppgifter allmänna regler i bl.a. RB, FPL och OSL. Tystnadsplikt rörande det allmännas företagshemligheter är lagfäst enligt 19 kap. 1 § OSL.18 Sekretessen enligt 19 kap. 1 § OSL tillämpas dock inte hos en domstol i dess rättsskipande eller rätts- vårdande verksamhet (43 kap. 3 § OSL). Tystnadsplikten rörande privata näringsidkares företagshemligheter är inte lagfäst utan bygger i stort sett på avtal.19 För såväl det allmännas som enskildas företags- hemligheter gäller således huvudregeln om offentlighet under dom- stolsförfarandet. 36 kap. 2 § OSL Den centrala bestämmelsen rörande sekretess för företagshemlig- heter under domstolsförfaranden återfinns i 36 kap. 2 § första stycket första meningen OSL. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess hos domstol […] för uppgift om en myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den som 1819 kap. 1 § OSL stadgar att sekretess rörande myndigheters affärsverksamhet gäller för uppgift om myndighetens affärs- eller driftsförhållanden, om det kan antas att någon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad om uppgiften röjs. I förarbetena till FHL och i litteraturen har förutsatts att bestämmelsen omfattar företagshemligheter (jfr Fahlbeck s. 62 f.). 19Fahlbeck s. 74 ff. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden uppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Innebörden av rekvisiten ”affärs- eller driftförhållanden” liksom ”avsevärd skada” i förhållande till företagshemligheter har varit föremål för dis- kussion.20 Att uppgifter om ”affärs- eller driftförhållanden” i och för sig omfattar företagshemligheter torde stå klart. Kravet på ”avsevärd skada” har av Lagrådet uppfattats som att sekretess gäller för före- tagshemlighet ”av någon betydelse”.21 Lagkommentaren till 36 kap. 2 § OSL återger vad som sägs i förarbetena och anger att bestämmel- sen ”i regel” bör bli tillämplig ”i fall där en företagshemlighet annars skulle röjas”, men att ”[s]ådana uppgifter om affärs- eller drift- förhållanden som affärsidkare gärna vill hålla för sig själva men vilkas röjande inte kan antas få några nämnvärda ekonomiska konsekven- ser” däremot inte omfattas av sekretess.22 Det kan konstateras, bl.a. mot bakgrund av att det inte sällan kan vara svårt att bedöma skadan av ett angrepp på företagshemligheter utifrån enbart ekonomiska faktorer23, att ordalydelsen i 36 kap 2 § första stycket första meningen OSL är ägnad att sätta i fråga om alla företagshemligheter enligt FHL omfattas av bestämmelsen.24 Som utredningen tidigare pekat på finns också en risk att företags- hemligheter såsom begreppet ska förstås enligt EU-direktivet även går utanför vad som ryms inom rekvisitet affärs- eller driftsförhållan- den i en näringsidkares rörelse (se avsnitt 5.4.3). 20Se Fahlbeck s. 257 med där gjorda hänvisningar. 21LU30 s. 109. 22 Lenberg m.fl., kommentaren till 36 kap. 2 § OSL, Zeteo , prop. 1979/80:2 Del A s. 248 f. 23Se avsnitt 7.1.6. 24Skiljedomsutredningens slutbetänkande Näringslivets tvistlösning (SOU 1995:65) anmärker bl.a. att för det fall skadeståndsregeln i FHL blir tillämplig mot en skiljeman som röjer företagshemligheter ”ger den […]ett starkare skydd än reglerna om sekretess i dom- stol, eftersom [36 kap. 2 § första stycket första meningen OSL] som en förutsättning för sekretess föreskriver att risken för skada skall vara avsevärd” (s. 186). Thyselius, som menar att begreppet ”affärs- eller driftförhållanden” anses ha en vidare innebörd än begreppet ”företagshemlighet” i 1 § FHL och att det därmed rymmer affärshemligheter av mer allmänt slag, gör i ett visst sammanhang gällande att om en uppgift bedöms utgöra en företags- hemlighet är den skyddsvärd också enligt OSL (Thyselius, s. 34). Avsaknad av närmare stöd för denna uppfattning har påpekats av Fahlbeck (Fahlbeck, s. 257). Thyselius konstaterar emellertid (något motsägelsefullt) i samma artikel att de skilda skaderekvisiten i FHL och OSL (SekrL) angående företagshemligheter kan leda till att domstolen inte anser infor- mationen skyddsvärd i sekretesshänseende, men kan anse den skyddsvärd enligt FHL (Thyselius, a.s.). Diskrepansen mellan definitionen av affärs- och driftsförhållanden som ska omfattas enligt 36 kap. 2 § första stycket första meningen OSL, i förhållande till FHL och definitionen av affärshemligheter i direktivförslaget har även påpekats av i dess remissvar angående direktivförslaget (R-2013/2111). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Skaderekvisitet är rakt, vilket innebär presumtion för offentlighet. Beviskravet för avsevärd skada är dock lågt, ”kan antas”. Sekretess enligt bestämmelsen gäller i både tvistemål och brottmål. Enligt för- arbetena ska dock sekretess inte gälla till förmån för tilltalad eller misstänkt.25 En tilltalad eller misstänkt kan alltså enligt vad för- arbetena uttalar inte begära stängda dörrar enbart på den grunden att dennes företagshemligheter kommer att förebringas.26 I andra meningen finns en särskild regel för uppgift om en myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden i mål eller ärenden enligt vissa paragrafer i konkurrenslagen (2008:599). I dessa fall gäller samma sekretess hos domstolen som hos Konkurrens- verket, dvs. med ett vanligt rakt skaderekvisit (se 30 kap. 1 och 3 §§ OSL). Det har ansetts att behovet av sekretess är särskilt stort i detta sammanhang eftersom det ofta är fråga om prövning av grund- läggande förutsättningar för hela företagets verksamhet; strategiska bedömningar, marknadsandelar, konkurrenssituation m.m.27 I 36 kap. 2 § andra stycket stadgas ett undantag innebärande att första stycket inte ska tillämpas om någon annan sekretessbestäm- melse till skydd för samma intresse är tillämplig på uppgiften och innebär att sekretess inte ska gälla.28 Av 36 kap. 2 § tredje stycket framgår att det råder en presumtion för sekretess för uppgift som avses i första stycket och som lämnas vid ett förhör enligt 26 eller 50 § lagen (1999:116) om skilje- förfarande, om part begär det. Presumtionen för sekretess bryts om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada. Anledningen till att strängare sekretess med omvänt skaderekvisit gäller för dessa uppgifter, är att de inte ska utgöra underlag för något rättens avgörande och att det som annars bär upp 1979/80 :2 s. 249. 26Henrik , Offentlighet och sekretess i rättegång. Principen om förhandlingsoffentlighet, 2001, s. 140. 1997/98:130 s. 59 f. 28Det förekommer att det av en särskild bestämmelse i OSL följer att i en viss typ av ärenden ska sekretess inte gälla hos domstol till skydd för något nu aktuellt intresse. Exempel härpå finns i 27 kap. 1 och 2 §§ OSL om sekretess i skatteärenden. Enligt nämnda paragraf gäller som huvudregel ingen sekretess för en skattedomstols beslut i där angivna ärenden, även om i beslutet skulle ingå uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden. En sådan specialreglering tar alltså över den generella regeln i förevarande paragraf. Det- samma gäller även undantaget från sekretessen enligt 31 kap. 22 a § OSL angående mål om varu- eller näringskännetecken. Enligt bestämmelsen, som trädde i kraft (SFS 2010:1890, prop. 2009/10:225 s. 380–386), gäller att uppgifter som har betydelse för bedöm- ningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning inte omfattas av sekretess. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden intresset av insyn i domstolarnas verksamhet således i stor utsträck- ning saknas i dessa fall.29 Sekretess enligt lagrummet för uppgifter i allmänna handlingar gäller i högst . Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter (meddelarfrihet) gäller enligt 13 kap. 1 § OSL. Sekretess i skadeståndsmål för uppgift som förekommer i process vid den enhetliga patentdomstolen Enligt den ännu inte ikraftträdda bestämmelsen i 36 kap. 2 a § OSL30 gäller sekretess hos domstol i mål om ett sådant skadeståndskrav som avses i 11 kap. 93 b § patentlagen (1967:837) för uppgift om affärs- eller driftförhållanden som förekommer i processen vid den enhetliga patentdomstolen, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. I den följande framställningen behandlas bestämmelsen i 36 kap. 2 a § som gällande lag. Skälen till det okvalificerade raka skaderekvisitet i bestämmelsen är i huvudsak desamma som nämnts ovan angående 36 kap. 2 § första stycket andra meningen avseende vissa mål enligt konkurrenslagen.31 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter (meddelarfrihet) gäller även här. Sekretess i mål eller ärende om varu- eller näringskännetecken32 Enligt 31 kap. 22 a § OSL gäller sekretess i ett mål eller ärende om varu- eller näringskännetecken för uppgift om en myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om en part har begärt detta och det kan antas att den som uppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Sekretess gäller dock inte för uppgift som har bety- delse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning. 29Lenberg m.fl., kommentaren till 36 kap. 2 § OSL, Zeteo . 2015/16:124 s. 17 f. 32Texten under denna rubrik är till största delen hämtad från Lenberg m.fl., kommentaren till 31 kap. 22 a § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Bestämmelsen trädde i kraft . Bestämmelsen gäller för alla slags mål eller ärenden om varu- eller näringskännetecken som handläggs vid myndigheter, t.ex. eller , eller vid domstolar. Innan denna bestämmelse infördes fanns det inte några särskilda bestämmelser om sekretess när det gäller varukännetecken eller näringskännetecken. Det innebar att det inte fanns någon möjlighet för exempelvis PRV eller att besluta om sekretess för uppgifter i ett ärende om registrering av ett varumärke eller en firma. Om ett sådant ärende överklagades till domstol blev däremot den generella bestämmelsen om domstolssekretess i 36 kap. 2 § första stycket OSL tillämplig. (SOU 2001:26) ansåg att denna ordning var inkonsekvent och att den innebar en risk för att tyngdpunkten i t.ex. ärenden om registrering av varumärken där uppgifter om sökandens affärs- eller driftförhållanden utgör en del av utredningen förskjuts från PRV till dess överinstanser. Reger- ingen gjorde bedömningen att regleringen i fråga om vilka uppgifter som omfattas av sekretess bör vara enhetlig. I mål eller ärenden om varukännetecken eller näringskännetecken kan det finnas uppgifter om affärs- eller driftförhållanden. Ett exem- pel är när en näringsidkare har ansökt om registrering av ett varu- märke som saknar ursprunglig särskiljningsförmåga, dvs. i sig inte kan särskilja näringsidkarens varor eller tjänster från dem som andra näringsidkare tillhandahåller. Ett sådant varumärke kan registreras om det genom användning har förvärvat särskiljningsförmåga (se prop. 2009/10:225 s. 157 f). För att visa att varumärket har förvärvat särskiljningsförmåga kan det bli nödvändigt för sökanden att ge in utredning om detta till PRV, exempelvis en marknadsundersökning. Ett annat exempel är om innehavaren av ett registrerat varumärke eller en registrerad firma anser att varumärket eller firman har ett utökat skydd (jfr prop. 2009/10:225 s. Även i ett sådant fall kan innehavaren behöva ge in en marknadsundersökning eller liknande för att visa att förutsättningarna för att varumärket eller firman ska anses ha ett utökat skydd är uppfyllda. I den typen av undersökningar kan uppgifter framkomma som rör sökandens affärs- eller driftförhållanden men som inte är av direkt relevans för prövningen av den aktuella ansökan. Det kan exempelvis vara upp- gifter i en marknadsundersökning som omfattar även andra känne- tecken än de som målet eller ärendet rör. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden När det gäller vilka uppgifter som kan omfattas av sekretess, upp- gift om en myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållan- den, motsvarar det vad som gäller enligt bestämmelsen om dom- stolssekretess i 36 kap. 2 § OSL, se ovan. En viktig begränsning jämfört med bestämmelsen om domstols- sekretess enligt 36 kap. 2 § OSL är att uppgifter som har betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning inte omfattas av sekretess. Detta undantag redogörs närmare för i avsnitt 10.3.9. Frågan om sekretess aktualiseras bara på yrkande av part. Det kan vara svårt för PRV att självmant bedöma om det finns någon uppgift i ärendet som omfattas av sekretess, särskilt med hänsyn till den stora mängd ärenden som verket handlägger. Detsamma gäller beträffande de myndigheter som handhar firmaregistrering. I sekre- tessbestämmelsen som rör ärenden om registrering av mönster i 31 kap. 22 § OSL är det endast sökanden som kan begära att sekre- tess ska gälla. När det gäller sekretess i frågor som rör varu- och näringskännetecken är dock tillämpningsområdet inte begränsat till registreringsärenden. Därför används ordet ”part” i stället för ”sökande”. När det gäller handläggning i domstol av mål eller ärenden om varu- eller näringskännetecken innebär 31 kap. 22 a § att sekretess kommer att gälla i färre fall . I de fall en part inte begär att sekretess ska gälla eller när det är fråga om en uppgift som har betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning, innebär 31 kap. 22 a § att sekretess inte gäller och därmed gäller inte heller sekretess enligt 36 kap. 2 § första stycket (se bestämmelsen i sistnämnda paragrafs andra stycke). Ett exempel på en uppgift som har betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning är hur känt det aktuella känne- tecknet är. I den motsatta situationen, dvs. att en uppgift i ett mål eller ärende vid domstol omfattas av sekretess enligt 31 kap. 22 a §, torde sekretess gälla även enligt den generella sekretessbestämmelsen i 36 kap. 2 § första stycket. I ett sådant fall aktualiseras inte undan- tagsbestämmelsen i sistnämnda paragrafs andra stycke. När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga ska enligt 7 kap. 3 § den eller de bestämmelser som innebär att uppgiften är sekretess- belagd i det enskilda fallet ha företräde. Både 31 kap. 22 a § och Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden 36 kap. 2 § blir alltså tillämpliga på uppgiften i målet eller ärendet hos domstolen i denna situation. Sekretesstiden för uppgifter i allmänna handlingar är högst . Det är som anges i 36 kap. 2 § OSL. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter gäller (jfr 31 kap. 26 § OSL). Om det kan antas att det vid en förhandling33 kommer att läggas fram uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess enligt 36 kap. 2 § OSL, får rätten besluta att förhandlingen i den del som rör upp- giften ska hållas inom stängda dörrar (5 kap. 1 § andra stycket RB, 16 § FPL). Beslutet om stängda dörrar är sålunda något som rätten ensam förfogar över. I och med bestämmelsen kan allmänheten uteslutas från förhandlingen, men i princip inte parterna (se avsnittet om partsinsyn ovan). Om en sekretessbelagd uppgift läggs fram vid domstolsför- handling som hålls inom stängda dörrar, är sekretessbestämmelsen tillämplig även under den fortsatta handläggningen om inte dom- stolen bestämmer något annat (43 kap. 5 § OSL). Att sekretessen består på detta sätt innebär att domstolsanställda blir bundna av sekretess. Även personer knutna till någon annan myndighet och som har deltagit i förhandlingen kan vara bundna av sekretess som gäller hos den myndigheten. Även advokater har tystnadsplikt för det som förekommit inom stängda dörrar när god advokatsed kräver det (8 kap. 4 § RB). Ett beslut om stängda dörrar får inte överklagas särskilt (49 kap. 3 § andra stycket och 5 § samt 54 kap. 5 § RB, se vidare avsnitt 10.2.6). 33 Som förhandling är att anse inte endast huvudförhandling eller muntlig förberedelse utan även t.ex. upptagande av bevis utom huvudförhandling eller till framtida säkerhet, syn på stället samt förhandling i häktningsfråga. Offentligheten omfattar inte en sådan föredragning inför domstol som kan behövas för ett avgörande på handlingarna. Offentlighetsprincipen måste tillämpas även i det fallet att domstolen håller ett sammanträde där någon eller några deltar genom en ljudöverföring eller en ljud- och bildöverföring (se 5 kap. 10 § RB). Offentligheten gäller dock i sådant fall knappast någon annan lokal än den där domstolen befinner sig. Ett samtal som domstolen har med endast en av flera parter måste till sin karaktär vara sådant att det inte faller in under begreppet sammanträde eller förhandling (se Fitger m.fl., kommentaren till 5 kap. 1 § RB [Zeteo ]). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden I anslutning till frågan om vad av företagshemligheter som kan hållas hemligt under en förhandling genom regler om sekretess, kan här även nämnas möjligheten för ett vittne enligt 36 kap. 6 § RB att helt avstå från att avge en utsaga, om utsagan skulle avslöja en yrkeshemlighet.34 Samma rätt föreligger också för part (vid förhör under sanningsförsäkran)35 samt för parts- och domstolssakkunnig.36 Enligt vad Processlagberedningen uttalade (se NJA II 1943 s. 472) omfattar yrkeshemlighet fabrikationssätt, anordning, affärsförhållande eller annat som kan anses såsom något för ett visst affärsföretag egendomligt och beträffande vilket innehavaren har ett skäligt anspråk att det inte uppenbaras. Beredningen hänvisade i det sammanhanget till lagen (1931:152) med vissa bestämmelser om illojal konkurrens, som har ersatts av FHL. Den i FHL intagna definitionen på begreppet företagshemlighet torde enligt bl.a. kommentaren till 36 kap. 6 § RB i allt väsentligt överensstämma med begreppet yrkeshemlighet enligt lag.