sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — In- spelen och samtalen kretsade kring utmaningar, möjligheter och goda exempel, regionens roll i ett nationellt perspektiv, konkreta för- slag avseende övergripande strukturfrågor och de områden utred- ningen har haft i uppdrag att belysa. Utöver att vara en arena för inspel har dessa möten varit ett tillfälle för regional dialog kring utmaningar och möjliga lösningar, såväl kortsiktiga som mer långsiktiga, i samtliga län. Inbjudan att anordna regionala hearings fogas till betänkandet som bilaga 2. Utredningens uppdrag och arbete Parallellt med regionala hearings har utredningen hållit möten med en rad bransch- och intresseorganisationer, fackförbund, statliga bolag, myndigheter, departement och andra utredningar. Vi har även informerat om utredningen vid flera konferenser med innehåll inom ramen för utredningens uppdrag. Vi har deltagit i möten i regi av branschorganisationer och offentliga aktörer, exempelvis Visitas och Svensk Handels styrelser, SKL:s forum för regional kontakt och forum för regionalt tillväxtansvariga samt dialogforum för besöksnäringen. 1.2.4Workshopar och egna seminarier genomförde utredningen en workshop om forskning och utbildning tillsammans med forskare vid , , , , , , , och . genomförde utred- ningen en workshop om data och statistik tillsammans med repre- sentanter för SCB, , Tillväxtanalys, Svensk Turism, Transportföretagen, Visita, i Län /kommun, Region , Tourism in , , Etour och . arrangerade utred- ningen ett seminarium om naturturism med representanter för Riks- antikvarieämbetet, , , och . arrangerade utredningen ett seminarium om utveckling och innovation i besöksnäringen med representanter för , CEnsE vid Internationella Handelshög- skolan i , och Visita . Tre besök har ägt rum i , respektive . Vid besök i träffade utredningen företrädare för danska , Visit , Innovasjon och Nord- iska ministerrådet. Representanter för deltog. Vid besök i träffade utredningen representanter för Utredningens uppdrag och arbete turismkommitté, samt företrädare för stad och fransk turism och besöksnäring nationellt, regionalt och lokalt. Därutöver arrangerade OECD-ambassadör ett möte mellan utred- ningen och OECD-ambassadörerna från , och där dessa redogjorde för arbetet med turismpolicy i sina respektive länder. Under ett studiebesök i fick utredningen information om det turismpolitiska arbetet i landet och höll en rad möten med företrädare för hela det isländska aktörssystemet inom turism och besöksnäring. Representanter för deltog vid besöken i och i . I genomförandet av arbetet har utredningen tagit in konsultstöd från avseende kommunikation och processtöd. har genomfört utvärdering av arbete med myndighetssamverkan inom besöksnäring. har bidragit med analys av aktörssystemet. har bidragit med kartläggning av delnings- och plattformsekonomi. har, med stöd av , bidragit med underlag till kapitel 14 Regler, tillstånd och tillsyn. Två områden, som ligger utanför direktivens uppdrag och avgräns- ningar, har under utredningens gång lyfts som stora utmaningar. Det ena är säkerhetsfrågan som har ytterligare aktualiserats . I utredningen behandlas säkerhet övergripande som en del av social hållbarhet och lyfts specifikt i förslag inom området evenemang och stora möten. Men säkerhetsfrågan är bredare än så. Den innefattar att erbjuda säkra upplevelser och trygga platser till invånare, besökare och anställda. Det andra området är tillgång till finansiering som är en avgörande faktor för företagens förmåga att etablera sig och växa. Då utredningens tid och resurser inte gjort det möjligt att utreda säkerhet i besöksnäringen eller företagens tillgång till finan- siering rekommenderar vi regeringen att initiera en fortsatt kart- läggning av dessa områden genom det strategiarbete som föreslås i betänkandet. Utredningens uppdrag och arbete Betänkandet har 15 kapitel. Utredningens förslag ligger samlade i respektive kapitels inledning. Ett undantag är kapitel 3 där förslagen finns löpande i kapitlet. Bedömningar redovisas löpande i varje kapitel. Utredningens samtliga bedömningar ligger till grund för kapitel 3 En samlad politik som innehåller utredningens huvudförslag avseende politiskt mål, samverkan, organisering och strukturer. I kapitel 2 beskriver vi turism och besöksnäringen och de vanligaste och viktigaste begreppen och definitionerna. I kapitel 4 analyseras besöks- näringen som en del av samhällsbygget ur perspektiven hållbar utveck- ling samt interaktionen mellan städer och landsbygder. Kapitel 5–14 är fördjupade analyser av områden som pekas ut i direktiven. Betänkan- det avslutas med en samlad konskevensanalys i kapitel 15 med en tabell som beskriver uppskattad kostnad och ansvarig huvudman för de förslag som utredningen lägger. Därutöver har vart och ett av kapitel 4–14 en kortfattad konsekvensanalys samlad i slutet av respektive kapitel. – definitioner, begrepp och grundläggande data Den svenska besöksnäringen består av flera branscher. Turism- konsumtionen definieras och mäts som andelar av konsumtionen i dessa branscher. Turism definieras i sin tur som ”människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften” och turismkonsumtionen är då den konsumtion som görs i samband med att dessa aktiviteter genomförs.1 Utredningen beskriver i detta kapitel de nyckelbegrepp och defi- nitioner för turism och besöksnäring som används i utredningen, samt där det saknas definition, den tolkning som utredningen valt att göra. Vidare beskrivs turismkonsumtionen, och därefter besöks- näringens branscher i sin helhet enligt de SNI-koder som används som underlag i beräkningen av turismkonsumtionen. Kapitlet beskriver inte andra branschsegment, delar eller utsnitt av aktörssystemet för turism och besöksnäring. Vi är medvetna om att det finns en stor efterfrågan på den typen av information, vilket beskrivs i kapitel 8. Vissa uppgifter finns också i de delar av utred- ningen som berör olika frågeområden och segment inom besöks- näringen. Aktörssystemet beskrivs i kapitel 3. 1 (2016): Turismens begreppsnyckel, s. 6–7. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Alla uppgifter i detta stycke är hämtade ur skrift Turism: Människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften. Inhemsk turism: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett angivet land gör i det landet, antingen som del i en inhemsk resa eller som del i en utgående resa. Inkommande turism: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett annat land gör i ett angivet land i samband med en inkommande resa. Utgående turism: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett angivet land gör i ett annat land, antingen som del i en utgående resa eller som del i en inhemsk resa. Turism inom landet: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett angivet land samt besökare med hemvist i ett annat land gör i det angivna landet. Nationell turism: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett angivet land gör i det angivna landet eller i ett annat land. Internationell turism: De aktiviteter som besökare med hemvist i ett angivet land gör i något annat land samt de aktiviteter som besökare med hemvist i ett annat land gör i det angivna landet. Resenär (eng. traveller): En person som genomför en resa, oavsett resans längd, vistelsetid eller syfte. Besökare (eng. visitor): En resenär som genomför en resa där huvudresmålet ligger utanför resenärens vanliga omgivning. Den sammanhängande vistelsetiden är högst . Syftet med resan är affärer (arbetsresor), fritid eller andra personliga syften. 2 (2016): Turismens begreppsnyckel. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Inhemska besökare (eng. domestic visitors): Besökare som reser i det land där besökaren har sin hemvist. Internationella besökare (eng. international visitors): Besökare som reser i ett angivet land, annat än där besökaren har sin hemvist, eller besökare som har sin hemvist i ett angivet land och reser i ett annat land. Flerdagsbesökare (eng. tourist): I engelskan används begreppet tourist för flerdagsbesökare, vilket är en besökare som övernattar under sin resa. rekommenderar att begreppet turist på svenska ersätts med besökare då begreppet turist ofta tolkas som att endast omfatta resor i fritidssyfte och inte affärsmässiga och professionella syften.3 2.2.2Besöksnäring och andra begrepp Nedan redogör vi för andra begrepp som utredningen använder. Besöksnäring (eng. tourism and hospitality industry): Termen är inte formellt definierad. Vi arbetar utifrån följande synsätt: Besöksnäringen omfattar aktörer i de branscher som säljer tjänster till besökare – definierat genom de branscher som ingår i turismsatellit- kontoberäkningarna. Det betyder att alla aktörer som har någon del av en försäljning till kunder vars konsumtion definieras som turism- konsumtion, eller är en del av en sådan bransch där detta gäller, kan sägas tillhöra besöksnäringen. I vissa branscher är detta synsätt enkelt och komplikationsfritt, i andra inte lika självklart. Det beror i sin tur framför allt på hur stor andel av den totala konsumtionen som utgörs av turismkonsumtion. Begreppsmässigt är det dock viktigt att försöka vara konsekvent. Bransch, näring och näringsgren: Besöksnäringen är inte en bransch utan består av flera branscher. Begreppet ”näring” är svagare definierat än bransch. Bransch i sin tur är ofta kopplat till SNI-koder och olika former av branschkoder etc. I SCB:s statistik är ordet näringsgren synonymt med bransch. 3 A. a. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Besöksnäringens aktörssystem: Avser ett bredare sammanhang än enbart de aktörer som säljer tjänster inom turism, dvs. även aktörer med roller som avser exempelvis främjande eller tillsyn. Alternativt använder vi aktörernas självständiga aktörsbeskrivning som ”region”, ”myndighet” ”ideell förening”, ”regional turismorganisation” etc. Branschorganisationer: Medlemsstyrda organisationer som före- träder besöksnäringens företag och/eller branscher. Intresseorganisationer: Medlemsstyrda organisationer som kan företräda både besöksnäringens ideella aktörer och/eller företag. Ideella organisationer: Organisationer som enbart företräder aktörer och individer inom den ideella sektorn, eller som företräder ett särskilt frågeområde och drivs på ideell basis. Arbetsmarknadens parter: Avser bransch-/arbetsgivarorganisa- tioner som tecknar kollektivavtal samt deras fackliga motparter. 2.3Besöksnäring och turism i siffror 2.3.1Turismsatellitkonto mäter ekonomiska effekter Vad som är turismkonsumtion avgörs enligt definition av vem som konsumerar, snarare än vilket typ av tjänst eller vara som konsumeras eller vem som producerat och distribuerat tjänsten eller varan. Det betyder att en såld banan i kvarterskiosken är turismkonsumtion när den säljs till en person som kommer från en annan ort och just klivit av fjärrtåget, men inte när den säljs till personen efter i kön som är på promenad hem från jobbet. Likaså är åkturen med sightseeingbussen turismkonsumtion för den inresta besökaren, men inte för den lokala vännen i sätet bredvid. Den gängse näringsstatistiken mäter produktionen av varor och tjänster, och det finns därför av naturliga skäl inte någon möjlighet att ur denna avgöra vad som är turismkonsumtion. För att kunna mäta turismens effekt på ekonomi och sysselsättning används i stället så kallade satelliträkenskaper. Med hjälp av den metoden4 kan 4 Metoden, Account (TSA), har tagits fram av i nära samarbete med och branschorganisationer. Den är godkänd av FN och en form av internationell standard för att mäta turismens ekonomi. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data man göra separata beräkningar för turismkonsumtionen med utgångs- punkt i de befintliga nationalräkenskaperna. Enkelt uttryckt handlar satellitberäkningarna om att lyfta ut den del av produktionen som har sitt ursprung i turism från de olika branscherna och samla den på ett separat konto, ett så kallat satellit- konto. Satellitkontot blir ett samlingskonto för de ekonomiska aktiviteter i samhället som är turismrelaterade. Figur 2.1 illustrerar metoden. Rutorna/rektanglarna symboliserar här den totala produk- tionen i ett antal branscher. En viss andel av produktionen i varje bransch uppskattas ha genererats av turismkonsumtion. Dessa andelar motsvaras av den del av rutorna som är innanför ringen. Delarna innanför ringen bildar tillsammans turismsatellitkontot. Källa: SCB/. Satellitkontot uttrycker således värdet av svenska och utländska fritidsresenärers och affärsresenärers totala konsumtion av svenska varor och tjänster. Beräkningsunderlaget inhämtas bland annat genom intervjuer med besökare. De beräkningar som görs med hjälp av turismsatellitkontot är beroende av de underliggande bedöm- ningar som görs av hur stor del av olika näringsgrenar som bedöms Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Statistiken inrymmer därför ett inte obetydande mått av osäkerhet. I nästa avsnitt beskrivs turismens storlek, beräknad med hjälp av denna metod. uppskattades turismkonsumtionen i omsätta och sysselsätta cirka 170 000 per- soner.5 Värdet av de utländska besökarnas konsumtion utgjorde av den totala turismkonsumtionen. Resterande var således inhemsk konsumtion, vilken i sin tur delas in i och affärsresor. Fritidsresornas andel av den inhemska konsum- tionen uppskattades till , vilket motsvarade av den totala turismkonsumtionen. Figur 2.2 Turismkonsumtionens fördelning efter typ av besökare Källa: /SCB. De utländska besökarnas konsumtion i skapar ett export- värde. Det uppskattades till 2016, vilket mot- svarar av totala export. En notering i sam- 5 (2017): Fakta om svensk turism 2016. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data manhanget är att denna export genererar momsintäkter till staten, som uppgick till drygt 17 miljarder kronor.6 I statistik finns även uppskattningar av vilka produkter som besökarna spenderar pengar på. De varor och tjänster som de svenska fritidsresenärerna spenderade mest på var resor och transporter samt boende, varav utgifterna för fritidshus var de största. De svenska affärsresenärernas största turismutgifter var för boende. De utländska besökarna skiljer sig från de svenska genom att de spenderar mer på varuinköp (exklusive livsmedel) och utemåltider, såväl relativt andra produkter som relativt de svenska besökarna. Figur 2.3 Turismkonsumtionens fördelning på produkter Varuinköp (ej Livsmedel Källa: /SCB. Samtliga ovanstående siffror gäller 2016. För att beskriva utveck- lingen redogörs i Tabell 2.1 för den totala turismkonsum- tionen, utländska besökares andel av turismkonsumtionen och antalet sysselsatta med turism för –2016. Turismen har med mindre variationer uppskattats motsvara av BNP . 6 A. a. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data SOU 2017:95 Turismkonsumtion och sysselsatta med turism Nyckeltal för –2016, löpande priser (miljarder kronor) konsumtion (procent) Källa: /SCB. Preliminära data 2015 och 2016. Förädlingsvärde är det grundläggande begrepp som SCB använder vid klassificering av en enhet efter näringsgren. Förädlingsvärdet är skillnaden mellan produktion och förbrukning av insatsvaror och är ett aggregerat mått på varje ekonomisk enhets värdetillskott till bruttonationalprodukten (BNP).7 Det beskriver den värdeökning som producerats och skiljer sig därför från att beskriva företag med utgångspunkt i omsättningen. Exempelvis är förädlings- värdets andel av omsättningen vanligtvis mycket lägre inom handeln än i tillverkningsindustrin. Med hjälp av turismsatellitkontot finns möjlighet att uppskatta hur stort förädlingsvärdet är för turismen inom olika näringsgrenar. 7 SCB (2007): SNI 2007 Standard för svensk näringsgrensindelning 2007, s. 23. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Det sammanlagda förädlingsvärdet för den svenska turismen upp- skattades till . Förädlings- värdet var störst inom handeln. Samtliga branscher som ingår i turismsatellitkontot redovisas i Figur 2.4. Källa: /SCB. Som beskrivits ovan uppskattas turismen som en andel av föräd- lingsvärdet i näringsgrenarna. Det varierar stort mellan de olika branscherna hur stor del denna andel är av branschens totala föräd- lingsvärde och hur stort det totala förädlingsvärdet i branscherna är. I Figur 2.5 visas återigen förädlingsvärdet per näringsgren, men i dessa staplar finns även det övriga förädlingsvärdet i respektive bransch. Slutligen visar Figur 2.6 hur stor andel av förädlingsvärdet i respektive bransch som uppskattas vara turism. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Förädlingsvärde turism och totalt i branscherna Källa: /SCB. Figur 2.6 Turismens andel av förädlingsvärdet i respektive bransch Källa: /SCB. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data 2.3.4Sverige i en global kontext Det globala resandet uppgick till 1,24 miljarder ankomster, vilket var en ökning innan. Resandet till och inom alla världsdelar ökade, undantaget dit resandet sjönk . De snabbaste ökningstakterna noterades i och /med uppgångar på i vardera världsdelen. Detta enligt siffror från FN:s världsturismorganisation beräknas resandet uppgå till totalt 1,36 miljarder resor och 2030 ligger prognosen på 1,8 miljarder resor. I publikation Fakta om svensk turism redovisas inkommande turism genom inkvarteringsstatistiken, som mäter antalet övernattande besökare på kommersiella boendeanläggningar. ökade antalet utländska övernattningar , till totalt 15,6 miljoner övernattningar, enligt denna statistik. Störst ökning noterades för utomeuropeiska marknader, som stärktes , medan de nordiska övernattningarna minskade med 3,1 procent.9 Den största marknaden är följt av och . Den största utomeuropeiska marknaden är följt av . Inkvarteringsstatistiken har begränsningar, då den inte mäter boende inom delnings-/plattformsekonomierna, småskaliga boen- den, besök hos släkt och vänner och av naturliga skäl inte heller dagsbesök (se även kapitel 8). Turismkonsumtionen i skär över ett antal branscher/närings- grenar. I syfte att förstå hur dessa branscher ser ut i sin helhet, och för att ha möjlighet att göra konsekvensanalyser av utredningens förslag redovisar vi ett antal nyckeltal för respektive näringsgren. Inom varje bransch finns både stora och små företag. Typiskt sett finns det många små företag och några få stora företag, där de senare står för en betydande del av produktionen. Det gör att genomsnitts- siffror eller totalbelopp på exempelvis omsättning och antal anställda blir missvisande för att beskriva spridningen mellan de enskilda 8Tillväxtverket (2017): Fakta om svensk turism 2016, s. 29. a., s. 46. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Vi har därför valt att beskriva nyckeltalen uppdelat efter företagsstorlek. Beskrivningen av branscherna utgår från standarden för svensk näringsgrensindelning (SNI). Det är en statistisk standard som används för att klassificera produktionsenheter, exempelvis företag och arbetsställen, utifrån näringsgrenar/branscher. Urvalet och grupperingen av SNI-koder följer så nära som möjligt de SNI-koder som ingår i turismsatellitkontot.10 Data i tabellerna kommer från SCB:s näringslivsstatistik11 för samt utredningens bearbetningar av denna. Uppgifterna om företagen finns i denna statistik uppdelad efter företagsstorlek och det är därför vi valt att använda den till branschbeskrivningen. I företag innefattas aktiva aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och enskilda näringsidkare. Huvudkällan hämtas från och består av uppgifter som företag lämnar i samband med inkomstdeklarationen. Antal anställda avser medeltalet anställda omräknat till heltidspersoner i enlighet med vad som redovisas i företagens årsredovisning. Det skiljer sig därför från måttet ”syssel- satta personer”, som används i turismsatellitkontot. Källorna till antalet anställda är bland annat Konjunkturstatistik (KLP), register- baserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) och uppgifter från före- tagens årsredovisningar via UC. Det gör att resultaten kan skilja från sysselsättningsdata som är framtagen med hjälp av arbetskrafts- undersökningarna (). Förädlingsvärdet i tabellerna nedan/Företagens ekonomi (FEK) kommer från SCB:s undersökning Företagens ekonomi och skiljer sig något från den definition av förädlingsvärde som används i national- räkenskaperna. Principen är densamma, men siffrorna är inte direkt jämförbara med de förädlingsvärden som redovisas i turismsatellit- kontot.12 Med nettoomsättning avses intäkter från företagens huvud- 10Fritidshus och offentlig förvaltning ingår inte i SCB:s undersökning Företagens ekonomi och därför har vi bortsett från dem i branschbeskrivningen. 11Basfakta företag enligt Företagens ekonomi efter näringsgren SNI 2007, storleksklass, tabellinnehåll och år. 12Nationalräkenskaperna (NR) gör följande justeringar av FEK:ens produktions- och för- brukningsvärden. Produktionsjusteringar: bilförmån, egenproducerad programvara, egen- Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data sakliga rörelse för sålda varor och tjänster, exklusive punktskatter. Bruttoinvesteringar är årets anskaffningar av materiella anläggnings- tillgångar, såväl nyanskaffningar som förbättringsutgifter. Till varje bransch finns ett cirkeldiagram som beskriver hur stor andel av det totala förädlingsvärdet i branschen som uppskattas komma från turismkonsumtion. Cirkeldiagramen återger såldes samma information som finns i Figur 2.6. Syftet med att upprepa informationen här är att det ska vara lätt att få en överblick över hur stor del av branschen som uppskattas genereras av turismen. Obser- vera att måttet förädlingsvärde som används i cirkeldiagrammen kommer från nationalräkenskaperna och är annorlunda definierat än det förädlingsvärde som visas i tabellerna. Vidare gäller cirkeldiagram- men och informationen 2015. Näringsgrenarna inom handeln omfattar parti- och detaljhandels- försäljning av alla slags varor samt tjänster i samband med försäljning av en vara. Med detaljhandel menas försäljning till enskildas eller hus- hålls personliga bruk och konsumtion, medan partihandel typiskt sett är grossistföretag som säljer till yrkesmässiga kunder. Föräd- lingsvärde och omsättning är större för partihandeln än detalj- handeln, som antalet företag och anställda är störst för detaljhandeln. producerad FoU samt svart produktion. Förbrukningsjusteringar: försäkringsavgifter, avgift för finansiell leasing, övriga produktionsskatter, svart förbrukning samt övriga slutavstäm- nings- och bedömningskorrigeringar. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Figur 2.7 Andel turism av handelns totala förädlingsvärde Källa: /SCB. SNI 45–47 handelsföretagen hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för av det samlade för- ädlingsvärdet i branschen. De 179 företag som hade 250 anställda eller fler stod för av det totala antalet anställda. Verksamheten i restaurangbranschen omfattar servering av mat och dryck i traditionella restauranger, mat för avhämtning eller perma- nenta eller tillfälliga stånd med eller utan sittplatser. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Figur 2.8 Andel turism av restaurangbranschens totala förädlingsvärde Källa: /SCB. Restaurang-, catering- och barverksamhet av restaurangföretagen hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för av det samlade för- ädlingsvärdet i branschen. De 15 företag som hade 250 anställda eller fler stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Hotell- och logiföretagen omfattar inkvartering för besökare och andra resenärer.