sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Statsbidraget för gymnasial lärlings- utbildning är omfattande och har haft en låg nyttjandegrad varför det bedöms som sannolikt att det inte heller under kom- mande år kommer att nyttjas fullt ut. 13.4Konsekvenser för den enskilda läraren och förskolläraren Förslaget om att lärare som undervisar i yrkesämnen också ska omfattas av krav på legitimation och behörighet kommer att påverka den enskilde läraren. Avsikten med de skärpta behörighetsreglerna är att andelen obehöriga lärare i yrkesämnen ska minska. betyda att de personer som underisar i yrkesämnen men som saknar pedagogisk högskoleexamen behöver vidareutbilda sig och att en ny yrkeslärare inte kan anställas tillsvidare om hon eller han saknar legitimation. Den yrkeslärare som deltar i behörighets- givande utbildning ska dock kunna anställas för än den generella regeln . Lärare i yrkesämnen som saknar legitimation kommer inte självständigt kunna besluta om betyg efter utgången av . Detta kan innebära ett ökat administrativt arbete för de som får besluta om betyg. Förslagen i övrigt innebär i de flesta fall möjligheter för den en- skilde läraren, förskolläraren eller fritidspedagogen att få legitimation eller ytterligare behörighet utifrån befintlig utbildning eller yrkes- erfarenhet. Den som har påbörjat en utbildning till fritidspedagog eller motsvarande ska kunna ansöka om att få en examen för ut- bildningen enligt förordning (2011:689) om vissa behörighetsgiv- ande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Ansökningar om legitimation och kompletterande behörigheter är avgiftsbelagda. Avgiften ska motsvara full kostnadstäckning. Kostnaden kommer att belasta den enskilde. Enligt förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare är avgiften för ansökan om legitimation, och för ansökan om komplettering av legitimation. De fri- tidspedagoger som innan har avlagt en sådan examen som med förslagen blir behörighetsgivande är undantagna från krav- et på avgift t.o.m. . Förslaget om att en lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § skollagen trots det kan bedriva undervisning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär kan resultera i att en behörig lärare i ämnet kan få förändrade arbetsuppgifter om huvudmannen anställer person med specialistkunskaper. Den legitimerade och behöriga läraren får också ett ansvar att planera undervisningen och besluta om betyg till- sammans med personen med specialistkompetens vilket kan leda till att de administrativa arbetsuppgifterna ökar. Förslagen förväntas bidra till att fler nya lärare och förskollärare får genomföra en introduktionsperiod liksom att fler erfarna lärare och förskollärare får fungera som mentorer. Förslaget förväntas också bidra till att introduktionsperioden får genomföras tidigare i anställ- ningen än . Förslaget bedöms leda till att fler nyexaminerade lärare och förskollärare än ges bättre möjligheter att utveckla undervisningens kvalitet och att känna sig trygga i sin yrkesroll. En introduktionsperiod som planeras utan att tid avsätts för genom- förandet påverkar dock, både den nya läraren eller förskollärarens liksom mentorns, arbetsbelastning negativt. Det är därför av största vikt att huvudmannen, i samband med att planen för perioden bestäms, också ser över lärarnas eller förskollärarnas totala arbets- belastning. Förslaget om att ändra benämningen för förskolecheferna förväntas innebära att yrkets attraktivitet stärks . Förslaget om att skolledningen för förskolan får en obligatorisk befattningsutbildning kommer att innebära att förskolechefen får bättre förutsättningar att leda och samordna det pedagogiska arbetet. Den tid som förskolechefen deltar i utbildning i stället för att vara i verksamheten kommer dock att påverka den enskilde förskolechef- ens och förskollärarens vardagssituation. Det är därför av stor vikt att förskolechefens totala arbetsbelastning ses över under utbild- ningstiden. 13.5Konsekvenser för barn och elever Skolans arbete ska ta sin utgångspunkt i i syfte att stärka respekten, skyddet och främjandet av barns mänskliga rättig- heter. Samtliga förslag syftar till att förstärka kvaliteten i under- visningen i skolan vilket bidrar positivt till barns och elevers situa- tion och utvecklingsmöjligheter. De förslag som innebär att t.ex. läraren eller förskolläraren behöver delta i fortbildningsinsatser med- för dock att det enskilda barnet eller elevens situation tillfälligt kan påverkas när ordinarie lärare, förskollärare eller förskolechef inte finns i verksamheten. Utredningen menar dock att de positiva kon- sekvenserna av förslagen överväger också ur ett barnperspektiv. Desto snabbare en lärare eller förskollärare når en högre grad av yrkesskicklighet och en större trygghet i yrkesrollen desto snab- bare kan en högre kvalitet i undervisningen förväntas. Detsamma gäller för en rektor och förskolechef. En introduktionsperiod av hög kvalitet liksom en genomförd befattningsutbildning bedöms därmed bidra till att fler barn och elever ges goda möjligheter att utvecklas och nå kunskapsmålen. Särskilt om konsekvenser för barn och elever med funktionsnedsättning Det är av yttersta vikt att alla elever har tillgång till kvalificerade och kompetenta lärare med legitimation och behörighet. Elever med funktionsnedsättningar behöver dessutom ha tillgång till kom- petens utöver den som lärare får i den ordinarie lärarutbildningen. De ändrade behörighetsregler som föreslås för grundsärskola, specialskola, gymnasiesärskola samt särskild utbildning för vuxna, liksom de förändringar som föreslås vad gäller särskilt stöd bedöms kunna justera ett antal otydligheter i gällande reglering och öka flexibiliteten i fråga om för vilken undervisning en lärare med fördjupad specialpedagogisk kompetens kan användas utan att undervisningens kvalitet bedöms försvagas. Förslagen innebär ock- så en möjlighet att kunna ta tillvara den personal som har lång erfarenhet av att bedriva undervisning inom det specialpedagogiska fältet vilket är särskilt viktigt när det råder en omfattande brist på behöriga lärare. När inte det huvudsakliga sättet att kvalitetssäkra undervisningen, dvs. genom att ställa krav på legitimation och be- hörighet, i praktiken inte är möjligt att använda menar utredningen att obehöriga men erfarna lärare har bättre möjligheter att skapa förutsättningar för och barnens och elevernas lärande än obehöriga och oerfarna. av de anställda i fritidshemmet med en fritids- pedagogexamen var kvinnor 2016. Möjligheten att få en legitima- tion baserad på en fritidspedagogexamen utan krav på studier i ett undervisningsämne påverkar därmed främst kvinnor. Likaså är fler- talet modermålslärare, cirka två tredjedelar, kvinnor varför även den föreslagna fortbildningsinsatsen huvudsakligen bedöms påver- kar kvinnor. vet vi att kvinnor generellt sett oftare än män har en pedagogisk högskoleexamen och legitimation varför det i detta fall är mer svårbedömt. Andelen lärare i yrkesämnen med en pedagogisk högskoleut- bildning är lägre i flera mansdominerade yrkesämnesområden än flertalet kvinnodominerade. Detta betyder att fler män än kvinnor kommer att behöva delta i behörighetsgivande utbildning för att klara kravet på legitimation och behörighet att undervisa. De yrkes- områden där manliga lärare är i majoritet är också de områden där eleverna främst utgörs av pojkar. Generellt sett har pojkar sämre skolresultat än flickor. Insatser för att höja undervisningens kvalitet i dessa delar förväntas bidra till att resultaten kan förbätt- ras. Av alla förskolechefer är män och kvinnor.4 Utredningens förslag både vad gäller att ändra benäm- ningen av förskolechef till rektor men även avseende den obligato- riska befattningsutbildningen, resulterar i att ge ett kvinnodomi- nerat yrke som förskolechef en högre attraktivitet men även bättre förutsättningar för att genomföra uppdraget som skolledare för förskolan. Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Modersmålsundervisning av hög kvalitet är av många skäl viktigt för elever med utländsk bakgrund. Undervisning i sfi med hög kvalitet är av stor betydelse för att vuxna med ett annat modersmål ska kunna lära sig grundläggande vardagssvenska. Satsningar för att öka 4 (2017). PM – Barn och personal i förskolan . kvaliteten i undervisningen i modersmål samt sfi förväntas därför bidra till ökade möjligheter att de integrationspolitiska målen kan nås. Satsningar för att stärka kvaliteten i undervisningen generellt bedöms vara positivt för barn och elever med utländsk bakgrund vilka i genomsnitt lägre skolresultat än elever med svensk bakgrund. Lärare och förskollärare med en utländsk behörighetsgivande utbildning omfattas av samma regelverk som de med en svensk lärarutbildning vilket bedöms vara positivt, precis som för övriga lärare, för deras möjlighet att genomföra en undervisning av hög kvalitet samt vilja och möjlighet att stanna i yrket. Konsekvenser för medlemskap i unionen Enligt rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, s. 43) finns en skyldighet för medlemsstaterna att in- föra bestämmelser för att förhindra missbruk genom användandet av på varandra följande visstidsanställningskontrakt eller visstidsanställ- ningsförhållanden. I departementspromemorian Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven (Ds 2001:6) görs bedömningen att skollagens regler om möjlighet att tidsbegränsa avtal om anställning av obehöriga lärare (2 kap. 21 § skollagen) är en objektiv grund för förnyad visstidsanställning och att skollagen därför inte behöver ändras med anledning av visstidsdirektivet (s. 63 f.). Arbetsdomstol- en har i mål AD 2013 nr 42 accepterat denna bedömning. Utred- ningen bedömer att skälen till förslagen om möjlighet till förlängd visstidsanställning när den obehöriga yrkesläraren eller läraren som undervisar inom vuxenutbildning i svenska som andra- språk deltar i utbildning utgör en objektiv grund för förnyad viss- tidsanställning och att förslaget inte strider mot visstidsdirektivet. Lärar- och förskolläraryrkena är reglerade yrken och omfattas därmed av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (och rådets direktiv /36/EG av om erkän- nande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU). Enligt direktivet är den mottag- ande medlemsstaten skyldig att bedöma de kvalifikationer som med- borgaren har förvärvat i en annan medlemsstat och erkänna dessa om de motsvarar de kvalifikationer som gäller i den mottagande med- lemsstaten. Utredningens förslag innebär att en lärare i yrkesämnen med utländsk examen alltid kommer att behöva legitimation och behörighet för att anställas och bedriva undervisning utan tids- begränsning. Samma krav kommer att ställas på den med svensk utbildning. Förslagen innebär även att lärare med en utländsk exa- men kommer att få möjlighet att genomföra en introduktionsperiod. Introduktionsperioden utgör dock ingen sådan kvalifikation som krävs för behörighet att utöva yrket i varför inte förslaget får några konsekvenser i detta avseende. Detta gäller även förslaget om obligatorisk befattningsutbildning för förskolechefer då förslaget avser ett krav på fortbildning eller vidareutbildning hos en person som har anställts och inte ett krav för tillträde till yrket. Utredningen bedömer att förslagen inte medför några sådana kon- sekvenser inom något annat område som avses i 15 § kommitté- förordningen än det ovanstående. lag om ändring i skollagen (2010:800) 21 § I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller för- skollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervisning 1.enligt 18 § får anställas för högst i sänder, 2.inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i 22 b § får anställas för högst , 3.enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 22 c § får anställas för högst . I fall som avses i första stycket 2 får anställningstiden förlängas till högst , om det finns särskilda skäl. I de fall som avses i första stycket 3 får anställningstiden förlängas till högst om det finns särskilda skäl. I paragrafen finns bestämmelser om tidsbegränsning av en lärares anställning när den inte uppfyller kraven på legitimation i 2 kap. 13 § skollagen. Paragrafen överensstämmer i sin helhet med tidigare lydelse förutom att första stycket 3 har tillkommit. Bestämmelsen ska läsas tillsammans med 2 kap. 22 c § skollagen samt förordning om anställning vid viss utbildning i svenska som andraspråk. En lärare som ska bedriva undervisning i vuxenut- bildning i svenska för invandrare ska få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och behörighet. Detta gäller om läraren deltar i utbildning som motsvarar högskole- utbildning på grundnivå eller avancerad nivå i svenska som andra- språk. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses exempelvis att den stude- rande inte kunnat genomföra högskoleutbildningen i svenska som andra språk inom utsatt tid med anledning av en lång sjukfrånvaro eller föräldraledighet. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.4. 22 a § En huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en intro- duktionsperiod om inte läraren eller förskolläraren har genomfört en sådan introduktionsperiod. Huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra introduktionsperioden inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet. Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som anställs för att med stöd av 17 eller 18 §§ eller föreskrifter som meddelas med stöd av 13 § tredje stycket bedriva viss undervisning utan att vara behörig enligt 13 § första stycket. Om läraren eller förskolläraren inom samma anställ- ning avlägger en behörighetsgivande examen ska dock huvudmannen se till att läraren eller förskolläraren genomför en sådan introduktionsperiod som avses i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om introduktionsperioden och om ytterligare undantag från första stycket. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen. Paragrafen reglerar den introduktionsperiod som en nyanställd lärare och för- skollärare ska erhålla i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas. Ändringen i första stycket innebär en justering av bestäm- melsen för att tydliggöra att det är vid en lärares eller förskollärares första anställning som introduktionsperioden ska genomföras för lärare eller förskollärare med behörighetsgivande examen. Ändringen i andra stycket är också en justering av bestämmelsen genom att samtliga lärare och förskollärare med en behörighets- givande examen som är nya i det svenska skolväsendet får genom- föra en introduktionsperiod. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. 22 c § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, med undantag från 13 §, meddela föreskrifter om tidsbegränsade anställningar av personer som ska bedriva undervisning i vuxenutbildning i svenska för invandrare och som genomför en utbildning som mot- svarar högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå i svenska som andraspråk. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I paragrafen bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att, med undantag från huvudregeln i 13 § att en lärare ska vara legitimerad och behörig för viss undervisning för att få bedriva undervisningen om dessa personer genomför en utbildning i svenska som andraspråk som motsvarar högskoleutbild- ning på grundnivå eller avancerad nivå. Bestämmelsen ska läsas tillsammans 21 § andra stycket 3 och fjärde stycket samt med förordning om anställning vid viss utbildning i svenska som andraspråk. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.4. lag om ändring i skollagen (2010:800) 9 § Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen ut- vecklas. Rektorn ska benämnas på detta sätt. Benämningen ska förbehållas den som har en anställning som rektor. En ställföreträdare får utses för en rektor. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen. I paragrafen finns bestämmelser om den som har ledningsansvaret för förskola och skola. Ändringen innebär att titeln förskolechef ersätts med rektor. Därigenom benämns ledningen för förskolan på samma sätt som rektor för övriga skolformer. I övrigt har inte det juridiska an- svaret för en förskole- eller skolenhet ändrats. Endast i sådana fall där det riskerar att bli otydligt vid vilken förskole- eller skolenhet som rektor är ansvarig för ska det anges om ansvaret avser en rektor vid en förskoleenhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. 10 § Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsätt- ningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn får uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen. I paragrafen finns bestämmelser om rektorns beslutanderätt och möjlighet att delegera sin beslutanderätt. Ändringen består i att titeln förskolechef har ersatts med rektor men innebär i övrigt inte att det juridiska ansvaret för en förskole- eller en skolenhet har ändrats. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. 11 § Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfaren- het har pedagogisk insikt. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen. Ändringen består i att titeln förskolechef har ersatts med rektor. Behörighets- kravet för att inneha ledningsansvaret för en förskole- eller skolen- het har dock inte ändrats. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.1.4. 12 § Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befattnings- utbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbild- ningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen eller, när det gäller sådan befattningsutbildning som rektorer vid förskoleenheter ska gå efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som –tidigare gått befattningsutbildning eller en äldre statlig rektorsutbildning, –genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller –är verksamma som rektorer vid en förskoleenhet eller är verksamma som rektorer i övriga skolformer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen men har kompletterats med en reglering om befattningsutbildning för rek- torer verksamma vid en förskoleenhet. Första stycket tredje meningen reglerar sådan befattningsutbildning som rektorer ansvariga för en förskolenehet ska genomföra. I likhet med vad som gäller för övriga rektorer avseende när befattningsutbildning ska påbörjas och av- slutas, ska en befattningsutbildning som rektor vid en förskoleen- het påbörjas efter det att den har tillträtt sin tjänst och vara genomförd från tillträdesdagen. Andra stycket reglerar när en rektor inte behöver genomgå en utbildning enligt första stycket. Ändringen innebär att en rektor som deltagit i en sådan utbildning som utformats för rektorer vid förskoleenheter dock måste genomgå den längre befattningsutbild- ningen om den blir rektor vid en skolenhet. Enligt tillägget i tredje stycket omfattas inte rektorer som anställts av obligatoriet i första stycket tredje meningen. Med utbildning i tredje stycket avses både den befattningsutbildning som riktar sig gentemot rektor i förskolan som skolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 12.2.4. 15 § En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervis- ning som han eller hon bedriver. Detsamma gäller en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som bedriver undervisning i fall som avses i 17 § och 18 § andra stycket 1 och 2. I paragrafen finns bestämmelser om ansvaret för undervisningen. Av paragrafen framgår att legitimerade lärare och förskollärare samt vissa andra lärare har ett individuellt ansvar för den under- visning de bedriver. Av andra stycket framgår vilka andra lärare än de som har legiti- mation som har individuellt ansvar för undervisningen. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen förutom att hänvis- ningen till 18 § andra stycket 2 har tagits bort och får till följd att lärare som saknar legitimation och behörighet för att bedriva under- visning i ett yrkesämne inte får ansvara för undervisningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. 17 § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1.annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning om de har a)en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen, och b)kompetens att undervisa på det främmande språket, och 1.1undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Paragrafen motsvarar i huvudsak den tidigare lydelsen men den tidigare punkten 2, om att en lärare som inte uppfyller kraven enligt 13 § trots det får bedriva undervisning i fritidshem om han eller hon har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande, har tagits bort. En fritidspedagogexamen eller motsvarande ska hädanefter vara be- hörighetsgivande för lärarlegitimation. Någon anledning till att fort- satt undanta denna grupp från krav på legitimation finns därför inte. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3. 17 a § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva under- visning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen i gymnasieskolan som ger dess spetskaraktär. En sådan lärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisning, och 2.ha uppvisat hög konstnärlig skicklighet inom det estetiska område utbild- ningen avser. I paragrafen finns bestämmelser som kompletterar 13 § i fråga om vilka som ska användas för undervisning. Med undervisning inom den del av den riksrekryterande este- tiska spetsutbildningen som ger dess spetskaraktär avses den del av undervisningen som kräver sådana ämneskunskaper som ligger utöver vad en student kan erhålla inom en ämneslärarutbildning inom de estetiska ämnena bild, dans, musik eller teater. För att upprätthålla en spetsnivå krävs sådana specialiserade kunskaper inom det estetiska ämnesområdet av den undervisande läraren än vad en lärarlegitimation och behörighet ger. Av andra meningen första punkten framgår att lärare som ska be- driva undervisning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger dess spetskaraktär ska vara lämplig att bedriva undervisningen. För att kunna rekrytera en sådan lärare krävs att huvudmannen gjort en bedömning avseende personens förmåga att fullgöra den undervisning som läraren anställs för och som van- ligen fullgörs av legitimerad och behörig lärare. Bedömningen görs utifrån kraven i styrdokumenten samt elevernas individuella behov av undervisning.