sou · H5B366 · 2017-08-31 00:00:00 — Enligt 2 kap. 4 § fjärde stycket patientsäkerhetslagen får regeringen meddela föreskrifter om vilken myndighet som får ha direktåtkomst till uppgifterna i registren. Av 8 kap. 7 § patientsäkerhetsförord- ningen framgår att får ha direktåtkomst till registren för vissa ändamål. har vidare enligt 8 kap. 9 § patient- Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter säkerhetsförordningen rätt att ta del av uppgifterna i registren genom direktåtkomst. Bestämmelser om hur och under vilka förutsättningar elektro- niskt utlämnande av behandlade personuppgifter får ske finns, som anges i avsnitt 9.16.2, inte i dataskyddsförordningen. I enlighet med vad utredningen anger i det avsnittet behöver inte bestämmelserna om direktåtkomst ändras med anledning av dataskyddsförordningen. Dataskyddsförordningen hindrar inte att föreskrifter meddelas på detta område och inte heller att föreskriftsrätten delegeras. Bemyn- digandet behöver därmed inte heller ändras. Utredningens bedömning: Bestämmelserna som reglerar upp- giftsskyldighet i patientsäkerhetslagen och patientsäkerhets- förordningen kan behållas. Bestämmelser om skyldighet att lämna ut uppgifter finns i 6 kap. 15 § patientsäkerhetslagen samt 8 kap. 8 och 10 §§ patientsäker- hetsförordningen. Det finns även andra bestämmelser om under- rättelser och information som ska lämnas. Som anges i avsnitt 9.21 är det utredningens bedömning att be- stämmelser om uppgiftsskyldighet är lika tillåtna enligt dataskydds- förordningen som enligt dataskyddsdirektivet. Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet påverkas således inte av dataskyddsförordningen. Vid fullgörandet av uppgiftsskyldigheten måste dock den person- uppgiftsansvarige iaktta den reglering om dataskydd som finns i bl.a. dataskyddsförordningen. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter 12.7Lagen (2009:366) om handel med läkemedel och förordningen (2009:659) om handel med läkemedel Lagen om handel med läkemedel och den tillhörande förordningen om handel med läkemedel innehåller bestämmelser om bl.a. detalj- handel med läkemedel till konsumenter och partihandel med läke- medel. Lagstiftningen innehåller även vissa bestämmelser om behand- ling av personuppgifter, nämligen bestämmelser om elektroniskt system för direktåtkomst, uppgiftsskyldighet, skyldighet att lämna uppgifter elektroniskt och skyldighet att föra register. I detta av- snitt analyseras om de bestämmelser som berör behandling av person- uppgifter behöver ändras med anledning av dataskyddsförordningen. 12.7.2Elektroniskt system för direktåtkomst Utredningens bedömning: Bestämmelsen med krav på ett elek- troniskt system som möjliggör direktåtkomst i 2 kap. 6 § 6 lagen om handel med läkemedel kan behållas. I 2 kap. 6 § lagen om handel med läkemedel anges vilka krav som ställs på en verksamhet som bedriver detaljhandel med läkemedel till konsumenter. Bland annat anges i punkt 6 att den som har till- stånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument ska ha ett elektroniskt system som gör det möjligt att få direktåtkomst till uppgifter hos . Bestämmelsen hänger samman med bestämmelsen om direktåtkomst i 11 § första stycket lagen (1996:1156) om receptregister. Apoteksdatalagen (2009:367) är enligt 1 § den lagen tillämplig vid behandling av personuppgifter vid öppenvårdsapotekens detalj- handel med läkemedel. Med öppenvårdsapotek avses enligt 3 § apoteksdatalagen en inrättning för detaljhandel med läkemedel som bedrivs med tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen om handel med läke- medel. Behandlingen av personuppgifter i det elektroniska system som möjliggör direktåtkomst omfattas alltså av apoteksdatalagens tillämpningsområde. Sådan behandling omfattas av de ändamål som Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter anges i 8 § apoteksdatalagen. Som anges i avsnitt 10.5.6 sker be- handlingen av personuppgifter i den verksamheten med stöd av de rättsliga grunderna i artikel 6.1 c eller e i dataskyddsförordningen (rättslig förpliktelse eller arbetsuppgift av allmänt intresse). Det finns, som anges i avsnitt 9.16.2, inte några bestämmelser om hur eller under vilka förutsättningar elektroniskt utlämnande av behandlade personuppgifter får ske i dataskyddsförordningen. Den nu aktuella bestämmelsen utgör en sådan precisering som är tillåten i nationell rätt enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen. Bestämmelsen om direktåtkomst kan därmed, i enlighet med vad utredningen kommit fram till i det avsnittet, behållas. Genom direktåtkomsten får öppenvårdsapoteken del av känsliga personuppgifter som rör hälsa och skulle kunna behandla dem vid- are. Utredningen har i avsnitt 10.5.7 gjort bedömningen att behand- ling av känsliga personuppgifter i den verksamhet som apoteks- datalagen omfattar kan ske med stöd av undantaget för hälso- och sjukvård i artikel 9.2 h i dataskyddsförordningen. Utredningens bedömning: Bestämmelsen om avgifter i 8 kap. 2 a § första stycket 2 lagen om handel med läkemedel kan och bör behållas. Detsamma gäller bestämmelsen i 8 kap. 2 a § andra och tredje styckena, såvitt avser avgift för kontroll av det elektro- niska systemet för direktåtkomst samt 3 a § andra stycket för- ordningen om handel med läkemedel. får 8 kap. 2 a § första stycket 2 lagen om han- del med läkemedel ta ut en avgift för att kontrollera det elektro- niska system för direktåtkomst till uppgifter hos myndigheten som en tillståndshavare ska ha enligt 2 kap. 6 § 6. Avgiften får enligt andra stycket tas ut av tillståndshavaren och regeringen får enligt tredje stycket meddela ytterligare föreskrifter om avgifterna. I 3 a § andra stycket förordningen om handel med läkemedel finns ytterli- gare föreskrifter om avgiften. Dataskyddsförordningen reglerar inte frågan om avgifter för åt- komst till personuppgifter eller kontroll av system för åtkomst. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Sådana bestämmelser utgör inte dataskyddsbestämmelser och på- verkas därför inte av dataskyddsförordningen. Dataskyddsförordningen hindrar inte heller att föreskrifter med- delas på detta område eller att föreskriftsrätten delegeras. Det bemyndigande som ges i bestämmelsen behöver därför inte ändras. Utredningens bedömning: Bestämmelserna som reglerar upp- giftsskyldighet i lagen och förordningen om handel med läke- medel kan behållas. Bestämmelser om skyldighet att lämna ut uppgifter finns bl.a. i 2 kap. 6 § 5 och 7, 10 b §22, 3 kap. 3 § 2, 4 kap. 2 § 1 lagen om han- del med läkemedel samt i 11 och 12 §§ förordningen om handel med läkemedel. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet är, enligt den bedömning utredningen har gjort i avsnitt 9.21, lika tillåtna enligt dataskydds- förordningen som enligt dataskyddsdirektivet. Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet påverkas alltså inte av dataskyddsförordningen. Vid fullgörandet av uppgiftsskyldigheten måste dock den person- uppgiftsansvarige iaktta den reglering om dataskydd som finns i bl.a. dataskyddsförordningen. 12.7.5Skyldighet att lämna ut uppgifter elektroniskt Utredningens bedömning: Bestämmelsen om elektronisk över- föring av uppgifter i 13 § förordningen om handel med läke- medel kan behållas. I 11 och 12 §§ förordningen om handel med läkemedel finns det som angetts i föregående avsnitt bestämmelser om skyldighet att lämna vissa uppgifter till i syfte att myndig- heten ska kunna föra statistik. Uppgiftsskyldigheten i 11 § gäller 22 I SOU 2017:15 föreslås vissa ändringar av 2 kap. 10 b § lagen om handel med läkemedel och 12 § förordningen om handel med läkemedel träda i kraft . Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter för den som har tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsumenter (öppenvårdsapotek) och verkar inte omfatta person- uppgifter. Uppgiftsskyldigheten i 12 § avser den som har tillstånd att bedriva partihandel med läkemedel och den som har tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till hälso- och sjukvården och omfattar bl.a. uppgift om till vilken fysisk person försäljning skett. Detaljhandel med läkemedel till hälso- och sjukvården får bedrivas av både öppenvårdsapotek och den som har partihandelstillstånd. Av 13 § förordningen om handel med läkemedel följer att uppgif- terna ska överföras elektroniskt. I den mån uppgiftsskyldigheterna även omfattar personuppgif- ter har utredningen i föregående avsnitt konstaterat att bestämmel- serna i 11 och 12 §§ förordningen om handel med läkemedel inte påverkas av dataskyddsförordningen. En bedömning behöver dock göras av om kravet på elektronisk överföring i 13 § är förenligt med dataskyddsförordningen. Som angetts i avsnitt 9.16.2 innehåller dataskyddsförordningen inte några särskilda bestämmelser om formen för utlämnande av personuppgifter. Utredningen har i det avsnittet därför gjort be- dömningen att bestämmelser om utlämnande på medium för auto- matiserad behandling inte behöver ändras med anledning av data- skyddsförordningen under förutsättning att den aktuella behand- lingen grundar sig på en rättslig förpliktelse eller en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning enligt artikel 6.1 c eller e i dataskyddsförordningen. Detsamma gäller enligt utredningens bedömning en sådan skyldighet att föra över uppgifter elektroniskt som föreskrivs i den nu aktuella bestämmel- sen. Behandlingen grundar sig på den rättsliga förpliktelsen enligt 12 § förordningen om handel med läkemedel som enligt vad som framgår av bestämmelsen syftar till att ska få uppgifterna för att kunna föra viss statistik. Uppgiftsskyldigheten får enligt utredningens bedömning anses uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas i enlighet med vad som anges i artikel 6.3 andra stycket sista meningen i dataskyddsförordningen. Det innebär att kravet på elektronisk överföring beträffande uppgifterna i 12 § förordningen om handel med läkemedel utgör en tillåten precisering enligt arti- kel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen. Bestämmelsen i 13 § för- ordningen om handel med läkemedel kan därmed behållas. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter 12.7.6Skyldighet att föra register Utredningens bedömning: Bestämmelsen om skyldighet att föra register enligt 13 a § förordningen om handel med läkemedel kan behållas. ska enligt 13 a § förordningen om handel med läkemedel föra ett register över förmedlare av humanläkemedel som anmält sin verksamhet. ska avregistrera för- medlare som inte uppfyller vissa krav. Dataskyddsförordningen påverkar inte möjligheten att ålägga någon att föra ett visst register. För det fall personuppgifter be- handlas i registret och registret förs helt eller delvis automatiserat eller utgör en sådan strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, och alltså omfattas av data- skyddsförordningens tillämpningsområde, måste dock behandlingen av personuppgifter i registret utföras i enlighet med dataskydds- förordningens bestämmelser. 12.8Läkemedelslagen (2015:315) och läkemedelsförordningen (2015:458) Läkemedelslagen och läkemedelsförordningen innehåller den grund- läggande regleringen när det gäller läkemedel, såsom bestämmelser om vilka krav som ställs på läkemedel samt krav på godkännande, registrering och tillstånd till försäljning av läkemedel. Lagstift- ningen innehåller även vissa bestämmelser om behandling av person- uppgifter, nämligen bestämmelser om system för säkerhetsöver- vakning, personuppgiftsansvar, behandling av personuppgifter som rör hälsa, förandet av hälsodataregister och uppgiftsskyldighet. I övrigt gäller personuppgiftslagen vid behandling av personupp- gifter i den verksamhet som läkemedelslagen och läkemedelsför- ordningen reglerar. I detta avsnitt analyseras om de bestämmelser som berör behandling av personuppgifter i läkemedelslagen och läkemedelsförordningen behöver ändras med anledning av data- skyddsförordningen. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter ska enligt 6 kap. 1 § första stycket läkemedels- lagen ansvara för ett system för säkerhetsövervakning som har till syfte att samla in, registrera, lagra och vetenskapligt utvärdera upp- gifter om misstänkta biverkningar av läkemedel som godkänts för försäljning. Den som har fått ett läkemedel godkänt för försäljning ska enligt 6 kap. 2 § första stycket läkemedelslagen ha ett system för säkerhetsövervakning och följa utvecklingen på läkemedels- området och inom ramen för godkännandet ändra läkemedlet om det behövs. Den som har fått ett läkemedel godkänt ska också, som ett led i säkerhetsövervakningen av läkemedlet, registrera, lagra, utvärdera och rapportera information om misstänkta biverkningar av läkemedlet i enlighet med föreskrifter som regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, kan meddela. Av 3 kap. 7 § första stycket läkemedelsförordningen följer vidare att den som innehar ett godkännande eller en registrering för försäljning av ett läkemedel ska föra ett register med uppgifter om misstänkta bi- verkningar av läkemedlet. Eftersom det i anslutning till bestämmel- sen om system för säkerhetsövervakning för innehavare finns en bestämmelse om personuppgiftsansvar, utgår utredningen från att regleringen innebär att systemen för säkerhetsövervakning avses kunna innefatta behandling av personuppgifter på ett sätt som om- fattas av personuppgiftslagen. Utredningens bedömning: Bestämmelserna om personuppgifts- ansvar i 6 kap. 2 § andra stycket läkemedelslagen och 3 kap. 13 § andra stycket läkemedelsförordningen kan och bör behållas. Utredningen har i avsnitt 9.7 konstaterat att bestämmelser i register- författningar om vem som är personuppgiftsansvarig kan och bör behållas. Utredningen gör samma bedömning beträffande bestäm- melserna i 6 kap. 2 § andra stycket läkemedelslagen och 3 kap. 13 § andra stycket läkemedelsförordningen. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Utredningens förslag: Bestämmelsen i 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen som tillåter behandling av uppgifter som rör hälsa ska även omfatta sådana genetiska och biomet- riska uppgifter och uppgifter om sexuell läggning som kan anses utgöra uppgifter om hälsa. Regleringen i 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen kompletteras med en be- stämmelse som begränsar möjligheten att behandla personupp- gifter som rör hälsa, inklusive genetiska och biometriska upp- gifter och uppgifter om sexuell läggning, för annan än Läkemedels- verket. Sådana uppgifter ska inte utan uttryckligt samtycke från den registrerade få vidarebehandlas för andra ändamål än arkiv- ändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forsk- ningsändamål eller statistiska ändamål. Hänvisningen till person- uppgiftslagen tas bort. Utredningens bedömning: I övrigt kan och bör bestämmelsen i 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen behållas. I 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen finns det ett undantag från förbudet att behandla känsliga personuppgifter i 13 § personuppgiftslagen. och innehavare av ett god- kännande eller en registrering för försäljning får utföra de behand- lingar av personuppgifter som rör hälsa och som är nödvändiga för att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i läkemedelslagen eller läkemedelsförordningen. I förarbetena till den tidigare gällande läkemedelslagen uttalades det att undantaget som medger behandling av känsliga personupp- gifter för hälso- och sjukvårdsändamål i 18 § första stycket person- uppgiftslagen torde omfatta även den behandling av personuppgif- ter som utförs av innehavare av godkännanden som ett led i säker- hetsövervakningen. För att det inte skulle råda några oklarheter gjordes dock den bedömningen att ett undantag skulle tas in i läke- medelsförordningen. Som grund angavs att behandlingen behövdes med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse.23 Behandling av person- 2005/06:70 s. 144–145. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter uppgifter som rör hälsa kan därmed, i enlighet med vad som anges i avsnitt 9.11.3, även fortsättningsvis tillåtas med stöd av undantaget avseende viktiga allmänna intressen i artikel i dataskydds- förordningen. För att ett undantag ska vara tillåtet med stöd av artikel i dataskyddsförordningen krävs dock att lagstiftningen innehåller bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. hantering av uppgifter om hälsa inom ramen för säkerhetsövervakningen omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).24 Bestämmelser om tystnadsplikt kan utgöra lämpliga skyddsåtgärder.25 Den aktuella sekretessregleringen får enligt utredningens bedömning anses till- räcklig för att uppfylla kravet på lämpliga och särskilda åtgärder när det gäller behandling av personuppgifter som rör hälsa. Innehavare av godkännande eller registrering för försäljning omfattas dock inte av någon lagstadgad tystnadsplikt. Eftersom det rör sig om enskilda företag, omfattas de personuppgifter som be- handlas å andra sidan inte heller av tryckfrihetsförordningens be- stämmelser om allmänna handlingar. Någon rätt för enskilda att på begäran få ut uppgifterna finns därför inte. För att uppfylla data- skyddsförordningens krav på skyddsåtgärder bedömer utredningen att den behandling av känsliga personuppgifter som innehavare av godkännande eller registrering för försäljning får utföra måste be- gränsas. Bestämmelsen i 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförord- ningen anger för vilka ändamål uppgifterna får behandlas. Behand- ling får ske om den är nödvändig för att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i läkemedelslagen eller läkemedelsförordningen. Som bestämmelsen är formulerad synes den dock inte hindra att personuppgifterna vidarebehandlas för andra ändamål som inte är oförenliga med de ursprungliga ändamålen. Finalitetsprincipen uttrycks i artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen och innebär att det inte är förbjudet att behandla personuppgifter för andra ända- mål under förutsättning att det sker på ett sätt som inte är oför- 24Se SOU 2007:48 s. 202 ff. och Ds 2012:33 s. 110. 25I undantaget för behandling av känsliga personuppgifter på folkhälsoområdet i artikel 9.2 i i dataskyddsförordningen anges tystnadsplikt som ett exempel på en lämplig och specifik åtgärd för att skydda den registrerades rättigheter och friheter. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter enligt med de ändamål för vilka de samlats in. I artikeln anges vid- are att ytterligare behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål inte anses oförenlig med de ursprungliga ändamålen. Läkemedelsindustriföreningen26 har uppgett att innehavare av godkännande eller registrering i vissa fall har behov av att vidare- behandla de personuppgifter som behandlas med stöd av 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen för de ändamål som anges i artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen, dvs. arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål, bl.a. i syfte att kunna göra uppföljnings- studier. Vidarebehandling för de ändamål som räknas upp i arti- kel 5.1 b i dataskyddsförordningen bör därför vara tillåten även fort- sättningsvis. I skäl 50 till dataskyddsförordningen verkar klargöras att det vid vidarebehandling, som inte är förbjuden enligt finalitets- principen, inte krävs någon s.k. rättslig grund för behandlingen för det nya ändamålet utan att det räcker med den som personuppgif- terna samlades in med stöd av. har analy- serat vilka anpassningar som behöver göras av lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor, som kriminaliserar sådan forskning som innefattar behandling av känsliga personupp- gifter som inte godkänts vid en etikprövning eller som sker i strid mot ett villkor som har meddelats vid sådan prövning.27 Något beaktansvärt behov för innehavare av godkännande eller registrering för försäljning att vidarebehandla de personuppgifter som rör hälsa som behandlas med stöd av 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen för andra ändamål har inte framkommit. Bestämmelsen bör därför kompletteras med en bestämmelse som innebär att innehavare av godkännande eller registrering för försälj- ning, som behandlar personuppgifter som rör hälsa med stöd av 3 kap. 13 § första stycket läkemedelsförordningen, inte får vidare- behandla personuppgifterna för några andra ändamål än för arkiv- ändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forsk- ningsändamål eller statistiska ändamål. Det innebär att finalitets- principen inte kommer att gälla vid den behandling av personupp- 26Läkemedelsindustriföreningen är en branschorganisation för företag som tillverkar läke- medel. Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter gifter som rör hälsa som utförs av innehavare av godkännande eller registrering för försäljning med stöd av bestämmelsen. På så sätt förhindras att uppgifterna behandlas för andra syften än de som lagstiftaren har angett. Uppgifterna kan därmed inte heller lämnas ut annat än om det följer av en skyldighet i läkemedelslagen eller läkemedelsförordningen eller görs för arkivändamål av allmänt in- tresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statis- tiska ändamål. Genom en sådan reglering bedömer utredningen att dataskyddsförordningens krav på lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen uppfylls. Vidarebehandling med stöd av ett uttryckligt samtycke i enlighet med artikel 9.2 a i dataskyddsförordningen bör dock inte hindras. De föreslagna ändringarna i denna del innebär inte något rättsligt stöd i sig för att behandla personuppgifter. I den mån ett sådant stöd krävs eller den tilltänkta vidarebehandlingen är förbjuden enligt annan lagstiftning innebär förslaget i denna del alltså ingen ändring. Som anges i avsnitt 9.11.6 har utredningen gjort bedömningen att bestämmelser som endast tillåter behandling av någon eller några av kategorierna av känsliga personuppgifter enligt nuvarande defini- tion som utgångspunkt inte bör utvidgas till att omfatta även de nya kategorierna av känsliga personuppgifter, dvs. genetiska upp- gifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person samt uppgifter om sexuell läggning. Om det är nödvändigt för en ändamålsenlig behandling av personuppgifter i den aktuella verksamheten, bör dock någon eller några av de nya kategorierna få fortsätta att behandlas. De olika kategorierna av känsliga person- uppgifter kan, som anges i avsnitt 7.5, i viss mån överlappa var- andra. Genetiska uppgifter kan t.ex. avslöja en persons hälsotill- stånd. Detsamma kan i någon mån antas gälla för de andra ny- tillkomna kategorierna av känsliga personuppgifter. Sådana upp- gifter utgör uppgifter om hälsa, vilket innebär att behandling av uppgifterna är tillåten enligt 3 kap. 13 § första stycket läkemedels- förordningen. och har till ut- redningen framfört följande behov av att kunna behandla även de nytillkomna kategorierna. En genetisk bedömning eller diagnostik görs inom flera olika områden. En viss genetisk uppsättning inne- bär t.ex. en ökad risk för allvarliga biverkningar av läkemedel mot Författningar som bl.a. reglerar behandling av personuppgifter Vidare kan patientens genetiska uppsättning vara avgö- rande för vilken cancerbehandling som väljs. Genetiska uppgifter behöver därför i vissa fall behandlas i samband med biverknings- rapporteringen. I takt med att läkemedelsbehandlingen blivit mer individanpassad tas allt större hänsyn till den enskilda patientens genetiska förutsättningar för att avgöra risken för biverkningar av olika läkemedel, varför behovet av att liksom kunna behandla genetiska uppgifter sannolikt kommer att öka.