sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — påverkar kostnader för andra myndigheter har en nyckelroll i mottagandet av människor på flykt. har myndigheten ett stort och brett uppdrag som förutom asylprövning innefattar boendefrågor och förvaltnings- ärenden om ersättning till juridiska ombud och till kommuner. Att samla så många olika delar i migrationsprocessen i en enda myndig- het är en fördel om har kapacitet att utföra sitt uppdrag inom alla delarna men sårbart i en pressad situation som . Om människor blir kvar länge i mottagningssystemet innebär det stora kostnader för staten och kommunerna. Lärdomen blir att alla delar i uppdrag är sammankopplade och påverkar varandra och att andra myndigheter är beroende av för att genomföra sina delar i migrationsmottagandet. Det gör att en stor ansträngning eller påfrestning för Migrations- verket riskerar att få stora effekter för enskilda asylsökandes möjligheter att få sin asylansökan prövad och effekter för ett stort antal myndigheter. Erfarenheterna visar att det ställs stora krav på styrningen av myndigheten och att det kan vara svårt att klara av så många uppdrag för en myndighet. När det gäller t.ex. boendefrågorna visar vår kartläggning att sam- ordningen var ytterst komplicerad. Erfarenheterna har ökat förmågan att hantera oväntade händelser Med den kunskap och de erfarenheter som finns om mottagandet av människor på flykt har myndigheterna byggt upp viktig kunskap om samverkan, samordning, gemensam ledning och inriktning som kan användas i andra sammanhang när läget blir ansträngt. De erfarenheter som finns om migrationsmottagande innebär vi har en bättre kunskaper och bättre förutsättningar för ett bra mottagande när antalet människor på flykt som har viljan att komma till ökar. Det är tydligt att myndigheterna arbetar enligt ansvarsprincipen och lika tydligt att den ger utrymme för ett mer handlingsinriktat förhållningssätt som ger möjlighet att agera tidigare och skapa bättre beredskap och förutsättningar för att hantera en situation som man inte vet hur den kommer att utvecklas. innebar att regeringen och myndigheterna fick erfarenheter av att på ett struk- turerat sätt samla information, analysera och genomföra åtgärder. Det innebär att det finns en större erfarenhet inför oväntade händel- ser . betänkande nr 1973 (1973:26). betänkande med anledning av proposi- tionen 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdags- ordning m.m. jämte motioner. betänkande 2015/16:JuU24. Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säker- heten i landet. betänkande 2015/16:KU20. Bilaga A Utredningsmaterial: Promemoria , bilaga 1. Bilaga B Utfrågningar: Utfrågning i , statsministern, . Proposition 1973:90 Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. . Proposition 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken. Proposition 1985/86:80 En ny förvaltningslag. Proposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. Proposition 1994/95:179 Ändringar i utlänningslagen (1989:529). Proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv. Proposition 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlän- nings- och medborgarskapsärenden. Proposition 2005/06:46 Mottagande av ensamkommande barn. Proposition 2007/08:92 Stärkt beredskap – för säkerhets skull. Proposition 2009/10:1 utgiftsområde 8 Budgetproposition . Proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället. Proposition 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, del- aktighet och tillväxt. Proposition 2012/113:162 Kommunalt mottagande av ensamkom- mande barn. Proposition 2015/16:1 Budgetproposition . Proposition 2015/16:47 Extra ändringsbudget . Proposition 2015/16:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2015/16:54 Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända. Proposition 2015/16:67 Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Proposition 2015/16:129 Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar. Proposition 2015/16:146 Extra ändringsbudget . Proposition 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Proposition 2016/17:1 Budgetproposition . 2008/09:207 Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting. 2009/10:124. Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet. 2016/17:63 om asylboenden – Migrations- verkets arbete med att ordna boenden till asylsökande. Dir. 2014:40 Ett stärkt och självständigt civilsamhälle. Dir. 2015:107 Översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Dir. 2015:112 Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervis- ning på entreprenad. Dir. 2015:122 Vissa frågor om nyanlända elevers utbildning. SOU 2005:104, Huvudrapport års katastrofkommission, och – granskning och förslag. SOU 2007:75, betänkande, Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2009:19, betänkande, Aktiv väntan – asylsökande i . SOU 2016:13, Betänkande från Utredningen för ett stärkt civil- samhälle, Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2016:19, betänkande, Barnkon- ventionen blir svensk lag. Ds 2016:21, , Ändringar i fråga om sysselsättning för asylsökande och kommunplacering av ensam- kommande barn. Publikationer, rapporter och yttranden från myndigheter (2016). Barn på flykt. (2016). Redovisning av uppdrag att ta fram väg- ledning och föreskrifter till bestämmelserna om tillfälliga anlägg- ningsboenden i plan- och byggförordningen (2011:338), PBF, dnr 3406/2015. (2014). Möten om hälsa. Vägledning inför hälsoundersökningar för migranter. (2015). Människor på flykt – en riskbedöm- ning av smittspridning respektive Barn på flykt – en riskbedöm- ning av smittspridning. (2015). Människor på flykt – vägledning om smittskydd till hälso- och sjukvården. (2015) Vaccinationer till människor på flykt. Rekommendationer till hälso- och sjukvården. (2016) regler om hälsoskydd i akuta korttidsboenden för flyktingar. (2016). Vägledning om hem för ensam- kommande asylsökande barn och webbaserade Vägledning om asylboenden. (2013). En trygg och säker vård – har personalen lämplig utbild- ning? En granskning av vård- och omsorgspersonalens utbildning och metoder i HVB för barn och unga. (2015). Konsekvenser av den kraftiga ökningen av antalet ensam- kommande barn, dnr 10.4–38110/2015. (2016). remissvar (2015) över förslag lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, dnr 4.1-2015/02183-3. Kommissionens meddelande till och Rådet om regler för offentlig upphandling i samband med den aktuella asylkrisen. COM (2015) 454 final. Lagrådets yttrande (2015) över förslag till lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säker- heten i landet. (2015). Uppdrag att inventera före- komsten av befintliga platser för tillfälliga asylboenden, dnr 109- 12235-15. i (2016), Barn på flykt och försvunnen. En nationell kartläggning av ensamkommande barn som avviker. (2012). i migrationsärenden (upp- daterad 2015). (2014). (2015). Budgetunderlag 2016–2019. (2015). Information från om anvisningsläget för mottagande av ensamkommande barn, 2015- 07-14, dnr 7.1‐2015‐40827. (2015). Utvärdering av anvisningsprinciperna för ensamkommande barn. (2015). Verksamhets- och kostnadsprognos juli. (2015). Verksamhets- och kostnadsprognos oktober. (2015). (2016). Verksamhets- och utgiftsprognos februari. (2016). skrivelse , dnr 1.1.2-2015-75130. , operativa chefens uppdrag, protokoll A-74/2015. Mail från till resp. . MSB (2014). Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar. MSB (2014). Rutin för särskild organisation, dnr 2014- 1676. MSB (2014). MSB (2015). Nationell lägesbild flyktingsituationen: , , , , , . MSB (2015). MSB:s arbete med flyktingsituationen. Finns på: /Upload/Om%20MSB/Insysnsrad/2015%20Proto koll%204_bilaga_MSBs%20insynsr%C3%A5d.pdf MSB (2015). Risker och förmågor 2014. Redovisning av regerings- uppdrag om nationell risk- och förmågebedömning. MSB (2015). MSB (2016). Rapportering av MSB:s uppdrag från regeringen av- seende flyktingsituationen, dnr 2016-2440. MSB (2016). Samlad och fördjupad bedömning med anledning av flyktingsituationen, dnr 2016-387. MSB (2016). Konsekvensutredning , dnr 2016-803. MSB (2016). MUCF (2016). Flyktingmottagandet – det civila samhällets roll och villkor. MUCF (2016). Villkor för organisationer med social inriktning – civila samhällets villkor 2015 med fokus på flyktingmottagandet. (2014). Tillsynsrapport 2014:14 Inre utlännings- kontroll. (2015). budgetunderlag 2017– 2019. , beslut i stort , , , , . (2016). Arbetsordning för , PM 2016:01. verksamhetsplan –2016. (2016). Bearbetning av händelserapporter och brottsanmälningar, . (2016). Nationella operativa avdelningens hand- läggningsordning, 2016:148. (2016). Rapport från bedömandegruppens besök i 14–. (2016). , dnr A381.283/2015 (2012). En statsförvaltning i förnyelse. (2012). femte periodiska rapport till för barnets rättigheter om genom- förande –2012. (2015). Riktlinjer för kris- hanteringsförmåga, dnr Ju2015/05678/RK KH. (2015). Riktlinjer för utbildning och övning i krishantering, dnr Ju2015/05679/RK KH. (2015). Vägledning för utbild- ning och övning i krishantering, dnr Ju2015/05682/RK KH. (2015). Vägledning för kris- kommunikation, dnr Ju2015/05683/RK KH. (2015). Vägledning för departementens kris- hanteringsförmåga, dnr Ju2015/05681/RK KH. (2016). Ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga, Promemoria . (2012). Början på något nytt. Etableringsför- beredande insatser för asylsökande, RiR 2012:23. (2015). Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, RiR 2015:18. (2016). Asylboenden – arbete med att ordna asylboenden åt asylsökande, RiR 2016:10. (2016). Upprättandet av tillfälliga gränskontroller vid inre gräns, RiR 2016:26. (2016). Samordningsnummer till asylsökande, dnr 1 31 176575-16/113. Skolinspektionen (2013), Granskningsrapport, dnr 402-2013:2272, Asylsökande barns rätt till utbildning. (2014), (2014:03), dnr 2012:5760, Skolsituationen för nyanlända elever. Skolinspektionen (2015), Granskningsrapport, dnr 2014:2380, Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillstånd. meddelandeblad 7/2015, om ändring av SOSFS 2003:20. (2016). Tolkar för hälso- och sjukvården och tand- vården. (2016). Hälso- och sjukvård och tandvård till asyl- sökande och nyanlända, delrapport respektive slutrapport . (2016). (2015), Redovisning av uppdrag att utreda förutsättningarna för inrättande av stödboende och hem för vård eller boende, dnr 1.1.1-3398-2015. (2015). (2016). Statskontoret (2016), Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen. Värdegrundsdelegationen (2013). Den gemensamma värdegrunden för de statsanställda. Delredovisning av uppdraget Stöd till genomförande av hälso- undersökningar, , dnr : 04321- 2015, dnr : 146/2016. /artiklar/2016/02/ylva-johanssons-utvidgade- uppdrag-i-regeringen/ /regeringens-politik/krisberedskap/ Regeringskansliets-krishantering/ /artiklar/2015/11/regeringen-beslutar-att- tillfalligt-aterinfora-granskontroll-vid-inre-grans/ /contentassets/6519e46a9780457f8f90e64aefed1 b04/overenskommelsen-insatser-med-anledning-av- flyktingkrisen.pdf /artiklar/2015/11/regeringen-foreslar-atgarder- for-att-skapa-andrum-for-svenskt-flyktingmottagande/ //Statistik/Oversikter -och-statistik-fran-tidigare-ar/2015.html. //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-08-18-Migrationsverket-Okningen-av- ensamkommande-barn-kraver-mer-samarbete.html //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-09-11-Migrationsverket-pa-plats- pa-tagstationer.html //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-09-15-Manga-personer-pa-flykt-vill-resa- vidare-till-Finland.html //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-11-13-Osakert-med-boendeplatser-till- helgen.html //Nyhetsarkiv/Nyhet sarkiv-2015/2015-11-19-Migrationsverket-kan-inte-langre- erbjuda-boende-till-alla-asylsokande.html //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-11-19-Malmomassan-vanthall-for- asylsokande.html //Nyhetsarkiv/ Nyhetsarkiv-2015/2015-11-26-Migrationsverket-lanar-personal- fran-andra-myndigheter.html //Nyhetsarkiv/Nyhet sarkiv-2015/2015-12-11-Nu-lamnar-Migrationsverket- Malmomassan.html /_lan/Om-polisen/Sa-arbetar- Polisen/Krisarbete/Polisens-arbete-vid-storre-handelser/ /Aktuellt/Nyheter/2016/Jan-Mars/Feb/ Sammanfattning-av-granspolisarbetet-i-Alma/ /_lan/Aktuellt/Nyheter///Fortsatt-samverkan-kring-migrantsituationen/ /sv/Rad-och-vagledning/nyanlanda- elever/fragor--svar-om-utbildning-for-nyanlanda-och- asylsokande-elever/ /barnombudsmannen/vart- arbete/skrivelser/2016/7/skyddet-mot-barnaktenskap-maste- starkas/ Regeringsbeslut S2015/06289/FST (). Regeringsbeslut Fi2015/04599/UR (delvis) (). Regeringsbeslut Ju2015/07321/SSK (). Regeringsbeslut S2015/06476/FST (). Regeringsbeslut Ju2015/07537/SIM (). Regeringsbeslut S2015/06477/FS (). Regeringsbeslut Ju2015/07558/SSK (). Regeringsbeslut Ju2015/07557/SIM (). Regeringsbeslut Ju2015/07927/SIM (). Regeringsbeslut S2015/06822/FST (). Regeringsbeslut Fi2015/03175/S3, Fi2015/04871/S3 (). Regeringsbeslut S2015/07017/FST (delvis) (). Regeringsbeslut Ju2015/08363/SIM (). Regeringsbeslut Ju2015/08659/PO (). Regeringsbeslut S2015/07981/FS (). Regeringsbeslut S2015/07983/FS (). Regeringsbeslut S2015/07982/FS (). Regeringsbeslut S2015/07984/FS (). Regeringsbeslut N2015/08896/PUB (delvis) (). Regeringen (2014). Regleringsbrev för avseende , Ju2014/909/SIM. Regeringen (2014). Regleringsbrev för avseende , Ju2014/5972/SIM. Regeringen (2015). Lagrådsremiss Intermistiska beslut vid över- prövning av upphandlingar. Litteratur, artiklar, rapporter m.m. , Per m.fl. (2016). Krisen, myndigheterna och lagen. Kris- hantering i rättens gränsland. (2016). Frontex: , Q3 2015. Human Rights Watch (2014). World Report 2014, events of 2013. Intergovernmental Panel on Climate Change (2014). , Climate Change : Impacts, Adaptation, and Vulnerability. Contribution to AR5. Mobjörk, och , (2011). Klimatförändringar, migration och konflikter: samband och förutsägelser. FOI, Total- , . SKL: Mötesanteckningar från möte med . SKL: Behov av regeländringar med anledning av flyktingsituationen SKL: Behov av regeländringar med anledning av flyktingsituationen SKL: Utökat mottagande av ensamkommande barn i andra ankomst- kommuner, . Weinryd, , , . Ansökan om skadestånd, ingiven till JK dnr 5943-16-40. /Tidningsnummer/2016/nr-7-2016-argang- 82/viktigt-med-improvisationsformaga-i-extrema-situationer/ /nyheter/val2014/reinfeldts-vadjan-till-svenska-folket //lofven-svart-att-regera-utan-do Utvärdering av hanteringen av flyktingsituationen i var migrationsströmmarna till mycket om- fattande. Antalet asylsökande var fler . Landet genom- förde sin största humanitära insats sedan slut och flyktingmottagandet har på olika sätt inneburit betydande utmaningar för samhället. En särskild utredare ska utvärdera berörda aktörers hantering av flyktingsituationen i , med särskilt fokus . Uppdraget består i att analysera regeringens, de statliga myndigheternas, kommunernas och landstingens ansvar och beredskap inför situationen samt deras och aktörerna i civilsamhällets hantering av situationen, utifrån kartläggning och analys redogöra för vilka lärdomar som kan dras. Det övergripande syftet med utvärderingen är att dra lärdom av det inträffade för att stärka förmågan hos berörda aktörer att hantera en eventuell liknande situation. Det ingår dock inte i utredarens uppdrag att lämna förslag till åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Migrationsströmmarna till var mycket om- fattande. Till följd av bl.a. flera allvarliga konflikter i omvärlden var antalet asylsökande som sökte sig till fler . sökte 163 000 människor asyl i , varav drygt 35 000 var ensamkommande barn. ökade antalet asylsökande i stadigt – från ca 30 000 ansökningar 2011 till över 80 000 ansök- ningar 2014. bröts denna trend och antalet asylsökande låg under det tidigare pro- gnostiserat. prognostiserade att antalet flyktingar i skulle bli lägre än 2014. ökade dock antalet asylsökande kraftigt, både inom EU och i . Genom flyktingmottagandet genomförde landets största humanitära insats sedan slut. När det gemensamma asylsystemet i EU inte kunde hantera situa- tionen blev läget ohållbart i . Antalet asylsökande i uppgick till nästan 80 000 bara . När antalet asylsökande var som högst kom fler än 10 000 personer för att söka asyl i . Att ta emot ett stort antal människor har ställt stora krav på flera aktörer i samhället och inneburit påfrestningar för samhällets funktionalitet. Merparten av arbetet utfördes av kommuner, landsting och statliga myndigheter. En avgörande fråga är på vilket sätt den s.k. ansvarsprincipen upprätthölls i det kon- kreta arbetet. Principen innebär att den som har ansvar för en verk- samhet under normala förhållanden ska ha det också under en krissituation. Principen innebär också ett ansvar för varje aktör att samverka med andra, ofta sektorsövergripande. Regeringens roll är att vara strategisk och samordnande. Regeringen ska också vidta åtgärder för att underlätta de statliga myndigheternas och andra berörda aktörers hantering av situationen. Behovet av en utvärdering Förmågan att hantera extraordinära situationer som samhället kan ställas inför behöver kontinuerligt utvecklas. Det är därför viktigt att en större händelse som påtagligt påverkar flera av samhällets funktioner följs upp och utvärderas så att lärdomar kan dras för framtiden. Migrationsströmmarna till av 2015 påverkade samhällets funktionalitet på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen fattade ett sjuttiotal beslut som ett led i hante- ringen av flyktingsituationen. För kommunerna uppstod påfrest- ningar inom bl.a. socialtjänst och när det gäller tillgången till boende och gode män för ensamkommande barn, och för lands- tingen påverkades hälso- och sjukvård inklusive tandvård. Vidare gjorde kommunerna en omfattande insats för att stödja Migrations- verket med evakueringsplatser. Flera av påfrestningarna bedöms kvarstå. Även flera statliga myndigheters verksamheter påverkades kraftigt. Förutom den ökade belastningen för fick till exempel avsätta betydande resurser med anledning av de återinförda gränskontrollerna och på grund av att bränder och ordningsstörningar på asylboenden ökade med den kraftiga ökningen av antalet asylsökande. Vidare hade både Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och läns- styrelserna viktiga och resurskrävande samordnande uppgifter. Även aktörer i civilsamhället bidrog med resurser som fyllde en viktig funktion i mottagandet av alla människor. ställdes det alltså stora krav på flera aktörer i sam- hället. Många människor med olika funktioner i samhället har arbetat hårt för att ge människor som flyr från krig, förföljelse och förtryck ett ordnat mottagande som den allmänna ord- ningen och inre säkerheten i landet har upprätthållits. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att hanteringen av och beredskapen inför flyktingsituationen i bör utvärderas. Regeringen kommer utifrån resultatet av utvärde- ringen att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att stärka samhällets förmåga att hantera en liknande situation. En särskild utredare ska utvärdera berörda aktörers hantering av flyktingsituationen i . Utvärderingen ska i huvudsak vara inriktad . Flyktingsituationen utgör dock ett komplext händelseförlopp som sträcker sig längre än den kulminerande fasen . För att en representativ helhet av situationen ska kunna presenteras krävs det att händelse- utvecklingen sätts in i ett större sam- manhang. Från dessa utgångspunkter får utredaren närmare preci- sera den period som bör belysas. Hänsyn måste också tas till det osäkra omvärldsläget och till att asylmigrationssystemet naturligen innefattar ett stort mått av osäkerhet. Migrationsströmmarna har påverkat samarbetet inom hela Europeiska unionen (EU). Reger- ingen har arbetat intensivt för att samarbetet i EU ska fungera och att ansvaret ska delas mellan EU:s medlemsländer. Detta arbete pågår fortfarande. Det ingår inte i utredarens uppdrag att utvärdera det arbete som har bedrivits inom ramen för det europeiska sam- arbetet. Vidare ska utvärderingen begränsas till mottagandet av det stora antalet människor som kom till och inte omfatta de insatser som förbereder asylsökande för etablering och integration i sam- hället. Utifrån dessa förutsättningar ska utredaren: I det ingår att kartlägga händelseförloppet och redogöra för vilka särskilda åtgärder regeringen, de statliga myndigheterna, kommunerna, landstingen och aktörer i civilsamhället vidtog under händelseförloppet. Utredaren ska identifiera de händelser och de åtgärder som hon eller han bedömer har haft särskild betydelse för den fortsatta utvecklingen. Analysera aktörernas ansvar och beredskap inför situationen samt deras och civilsamhällets hantering av situationen. I det ingår att analysera regeringens, de statliga myndigheternas, kommunernas och landstingens ansvar och beredskap, i form av planering och förberedelser, inför den ökade migrationsström- men och dessa aktörers hantering . uppdraget ingår också att analysera hur situationen hanterades av relevanta aktörer i civilsamhället. Redogöra för vilka lärdomar som kan dras Med utgångspunkt i kartläggningen av händelseförloppet, analy- sen av aktörernas beredskap inför situationen och deras hante- ring av situationen, ska utredaren redogöra för vilka lärdomar som kan dras i syfte att stärka förmågan hos berörda aktörer att kunna hantera en eventuell liknande situation. Lärdomarna kan avse såväl svagheter som styrkor i hanteringen av och bered- skapen inför situationen. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till åtgärder. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren ska bedriva arbetet i nära samarbete med relevanta aktörer. Statliga myndigheter under regeringen ska bistå utredaren med nödvändigt underlag när det gäller deras ansvarsområden. Utredaren bör vidare samråda med lokala och regionala aktörer och med aktörer i civilsamhället. Mot bakgrund av det stora antalet barn som kom till ska utredaren beakta hur barnrättsperspektivet har omhändertagits av berörda aktörer. Likaså ska jämställdhetsperspektivet beaktas. Utredaren ska ta del av och beakta andra utvärderingar av hante- ringen av flyktingsituationen. Detta innefattar bl.a. de granskningar som genomförs av konstitutionsutskott och av Riks- revisionen. Uppdraget ska redovisas . Underlag inför möte med kommuner och landsting Utredningens uppdrag beskrivs i dir. 2016:47 (se bilaga). Det handlar om olika aktörers beredskap, ansvar och hantering av situationen i samband med den ökade migrationen . Utred- ningen är begränsad till mottagandet av de människor som kom till . Det övergripande syftet är att dra lärdom av det inträffade för att stärka förmågan att hantera en eventuell liknande situation. Direktiven anger bl.a. att för kommunerna uppstod påfrestningar inom bl.a. socialtjänst och när det gäller tillgången till boende och gode män för ensamkommande barn, och för landstingen påverkades hälso- och sjukvård inklusive tandvård. Vidare står det att kom- munerna gjorde en omfattande insats för att stödja med evakueringsplatser och anges också att även aktörer i civil- samhället bidrog med resurser som fyllde en viktig funktion i mot- tagandet av människor. Följande frågor är tänkta som ett underlag inför vårt möte. Avsikten är inte att av få svar på exakt alla frågor utan de ska snarare fungera som inspiration och som en vägledning för samtalet. På vilka olika områden arbetar er myndighet med mottagande av asylsökande? Vilka resurser hade ni tillgängliga vid ingången av ? Upplevde ni resursbrist eller hade ni en god arbetssituation generellt sett? Hur bedömde ni möjligheterna för er organi- sation att uppfylla era åtaganden när det gäller mottagande av asylsökande?