sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Vårt förslag är att hemkommunen ska lämna bidrag för varje elev på en utbildning med distansundervisning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan med ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggs- belopp (med undantag för elever som är utlandssvenska och som anordnaren därför får statsbidrag för). Grundbeloppet ska avse er- sättning för sådant som grundbelopp till fristående skolor avser, alltså t.ex. undervisning och lärverktyg som huvudmannen ska tillhanda- hålla. Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning, eftersom sådana kostnader inte täcks av grundbeloppet. Precis som i övrigt gäller för tilläggsbelopp ska det alltså inte lämnas för alla elever i behov av särskilt stöd, utan för elever i omfattande behov av sådant stöd. Vidare ska tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. För riksrekryterande utbildningar med reguljär undervisning i gymnasieskolan ersätts inte offentliga huvudmän med tilläggsbelopp, utan den interkommunala ersättningen som framgår av ett beslut av motsvarar grundbeloppet. Med tanke på målgruppen för distansundervisning, där elever inte sällan kan ha behov av särskilt stöd, är en sådan konstruktion dock inte tillräcklig. Även ett indivi- duellt bestämt tilläggsbelopp ska därför vid behov ingå i ersättningen som hemkommunen betalar den anordnande huvudmannen, oavsett om det är en offentlig eller enskild huvudman. Som framgår ovan ska inte tilläggsbelopp lämnas för samtliga elever i behov av särskilt stöd, utan bara om behovet är omfattande. I likhet med andra bestämmel- ser om tilläggsbelopp ska hemkommunen inte heller vara skyldig att betala det om betydande ekonomiska eller organisatoriska svårig- heter uppstår för kommunen. Storleken på grundbeloppet ska, för varje utbildning som Skol- inspektionen har godkänt för distansundervisning, fastställas på natio- nell nivå. Det ska vara som fastställer detta belopp. Där- med blir ersättningen densamma oavsett varifrån eleverna kommer. Dessa föreslagna bestämmelser om ersättning till den huvudman som anordnar utbildning där distansundervisning används, ska ingå i kapitlet om distansundervisning i skollagen. Därav följer att andra Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna bestämmelser i skollagen om ersättning inte kommer att tillämpas för sådan utbildning. När det gäller annan utbildning som anordnas av enskild huvud- man får elevens hemkommuns beslut om bidrag överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Detta anser vi ska gälla även bidrag till utbildning där distansundervisning används, vilket medför att ett tillägg ska göras i bestämmelserna om detta i 28 kap. 5 § skollagen. Det bör noteras att eftersom såväl offentliga som enskilda huvudmän kan vara utförare av distansundervisning, så kommer även offentliga huvudmän att kunna överklaga hemkommunens beslut om bidrag. Med tanke på målgruppen för utbildning som anordnas med distansundervisning kan det bli vanligare än för utbildning med reguljär undervisning att eleven behöver för studierna. Som vi har beskrivit ovan finns möjligheter till förlängd undervisning i vissa fall (avsnitt 15.1.4). Hur sådan förlängd undervisning ska er- sättas av hemkommunen, när det är en annan huvudman för utbild- ningen, är inte reglerat. Därför föreslår vi inte heller någon reglering för distansundervisning. Det får förutsättas att frågor av detta slag får avgöras i det enskilda fallet genom en överenskom- melse mellan hemkommunen och huvudmannen för utbildningen. 15.4.3Ekonomisk ersättning till eleven för resor och boende Utredningens förslag: En elev som har distansundervisning ska ha rätt till ersättning för de resor inom som krävs för ut- bildningen. Elevens hemkommun ska stå för kostnaderna. Om eleven i anslutning till en sådan resa måste övernatta utanför det egna hemmet, ska hemkommunen svara för kostnader för kost och logi under resan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om resor och boende vid distans- undervisning. Utredningens bedömning: bör få meddela före- skrifter om ersättning för elevens kostnader för resor och boende vid distansundervisning. Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna Utöver ersättningen för själva undervisningen måste vi ta hänsyn till att eleven kan behöva resa till orten där utbildningen anordnas, exem- pelvis för att delta i laborationer. Eftersom utbildningen som huvud- regel ska vara avgiftsfri för eleven ska inte kostnader för resa och even- tuellt boende belasta den enskilde eleven. Vi föreslår därför att hemkommunen ska vara skyldig att ersätta eleven för ett mindre antal resor till orten där utbildningen anordnas samt, vid be- hov, för boende på orten. Denna skyldighet ska dock inte omfatta de elever som bor i utlandet när det gäller resor till och från , utan det handlar om att ersätta kostnad för resor inom , vanligtvis från hemkommunen. Vidare bedömer vi att bör få meddela föreskrifter om ersättning för elevens kostnader för resor och boende vid distansundervisning. 15.4.4Övergång till reguljär undervisning Utredningens förslag: En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används och som där- efter önskar delta i reguljär undervisning ska ha rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen hos hemkommunen, om hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, ska eleven ha rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. För den elev som får sådan hjälp av distansundervisningen att reguljär undervisning åter blir aktuellt bör det finnas möjligheter att övergå till sådana studier. Det handlar om att kunna fullfölja den på- började utbildningen, men på annat sätt. En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan och som därefter flyttar från kom- munen eller samverkansområdet eller utbildningen, har rätt att full- följa utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kom- Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna mun eller ett landsting som anordnar utbildningen (16 kap. 49 § skollagen). Motsvarande rättigheter finns för elever på ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasiesärskolan (19 kap. 42 § skollagen). Att en kommun ska erbjuda en utbildning betyder inte att kommunen själv måste vara den som anordnar ut- bildningen; det kan också vara en utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kom- munen eller (jämför 15 kap. 30 § skollagen). Vi föreslår att en liknande rättighet ska införas för elever som läser ett nationellt program eller en nationell inriktning som ges med distansundervisning, för att uppmuntra till övergång till reguljär undervisning. En elev som önskar byta till reguljär undervisning ska ha rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen hos hemkommunen. Skulle det vara på det viset att hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen ska eleven ha rätt, att efter eget val, fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. Genom en sådan rättighet kan skolgången underlättas för elever vars problematik, den problematik som har lett till distansundervis- ning, minskar. Det bör noteras att även elever som tillfälligt vistas utomlands i vissa fall kan få använda distansundervisning. Då dessa elever endast är bosatta utomlands har de fort- farande en hemkommun i och det är då denna kommun som åsyftas i den föreslagna bestämmelsen. 15.5Nödvändiga undantag från skollagen och gymnasieförordningen Våra förslag om undantag från bestämmelser på skolans område som rör samtliga för oss aktuella skolformer när distansundervisning används beskrev vi tidigare (avsnitt 13.8). Här redogör vi för förslag och bedömningar som endast är relevanta för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna Utredningens förslag: När distansundervisning används ska inte skollagens (2010:800) bestämmelser om skolförlagd utbild- ning gälla. Utbildning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska i huvud- sak vara skolförlagd (15 kap. 11 § och 18 kap. 11 § skollagen). Det enda undantag som anges gäller gymnasial lärlingsutbildning. I och med att eleven vid distansundervisning vanligtvis är någon annan- stans kan utbildningen knappast anses vara skolförlagd. Därmed behöver undantag få göras från dessa bestämmelser när distans- undervisning används. Utredningens bedömning: När distansundervisning används bör inte vissa av gymnasieförordningens (2010:2039) bestämmelser om undervisningstid gälla. Som vi har beskrivit tidigare behövs undantag från skollagens bestäm- melser om garanterad undervisningstid i gymnasieskolan och gymna- siesärskolan när distansundervisning används (se avsnitt 13.5.1). Även gymnasieförordningen innehåller vissa bestämmelser om under- visningstid. Enligt dem beslutar huvudmannen om antalet undervis- ningstimmar för varje kurs, varje ämnesområde, gymnasiearbetet och gymnasiesärskolearbetet samt om hur fördelningen av undervisnings- tiden över läsåren ska göras. Huvudmannen ska dessutom redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid (4 kap. 22 § gym- nasieförordningen). Vidare sägs att en elev som följer ett utökat pro- gram har rätt till garanterad undervisningstid utöver vad som före- skrivs i skollagen (4 kap. 23 § tredje stycket gymnasieförordningen). Dessa bestämmelser bör enligt vår mening inte gälla när distans- undervisning används. De delar som handlar om garanterad under- visningstid blir inaktuella genom att de elever som läser en sådan utbildning inte har någon garanterad undervisningstid. Att huvud- mannen ska besluta om antalet undervisningstimmar är också obe- fogat vid distansundervisning. Det beror på att den undervisning Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna som bedrivs i stor utsträckning är enskild och att den ofta kan be- höva anpassas utifrån individens förutsättningar, t.ex. om eleven är sjuk i perioder. 15.6Andra juridiska och ekonomiska frågor I detta avsnitt redogör vi för hur några andra frågor som uppstår vid distansundervisning bör hanteras. Det handlar bl.a. om kost- nader för den enskilde eleven och närvaro. Utredningens förslag: Bestämmelserna i skollagen (2010:800) om att utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska vara avgiftsfri ska inte hindra att en elev när distansundervisning används själv får svara för kostnader för bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av nödvändig hårdvara som behövs för utbildningens genomförande. Detta ska dock endast gälla om eleven har antagits till en utbildning där distansunder- visning används på grund av andra särskilda skäl. Utredningens bedömning: Några undantag i övrigt bör inte göras från skollagens bestämmelser om avgiftsfri utbildning när distans- undervisning används. Precis som för de obligatoriska skolformerna ska principen om av- giftsfri utbildning i allt väsentligt gälla även vid distansundervisning inom de frivilliga skolformerna. Skolhuvudmannen ansvarar som huvudregel också för att de lokaler och den utrustning finns, som behövs för att syftet med att utbildningen ska kunna uppfyllas (2 kap. 35 § skollagen). Anordnaren bör därmed tillhandahålla programlicenser och dylikt som eleven behöver för att kunna delta i utbildningen och som eleven har svårt att själv införskaffa. Gymna- sieskolan och gymnasiesärskolan är frivilliga skolformer, som eleven aktivt valt att genomgå, vilket gör att det finns skäl att överväga om det ska krävas att samtliga kostnader i anslutning till distansundervisning ska bekostas av skolhuvudmannen. Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna I de frivilliga skolformerna har vi föreslagit att distansunder- visning får användas dels för elever med medicinsk, psykisk eller social problematik, dels för elever med andra särskilda skäl (se av- snitt 13.3). Bland de sistnämnda finns bl.a. elever som behöver distansundervisning för att de tillfälligt ska bo utomlands, har en idrottskarriär eller förvärvsverksamhet där de ofta är på resande fot. Sådana elever kan alltså behöva tillgång till internetuppkoppling inte bara i utan även i ett eller flera andra länder. Det är enligt vår mening inte rimligt att en skolhuvudman i ska vara skyldig att tillgodose elevernas behov av uppkoppling och nödvändig teknisk utrustning oberoende av var eleven befinner sig. Det kan också tän- kas att en elev som får distansundervisning i är bosatt på en plats där tillgången till internet är bristfällig. Att tillhandahålla nöd- vändig teknisk utrustning kan i de beskrivna situationerna vara före- nat med avsevärda kostnader, om det alls går att genomföra. I skol- lagen ska det därför anges att bestämmelserna om avgiftsfri utbild- ning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan inte hindrar att eleven när distansundervisning används själv kan få svara för kostnader för bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av nöd- vändig hårdvara som behövs för utbildningens genomförande, för den grupp av elever som har andra särskilda skäl. Det är naturligtvis ingenting som hindrar att en huvudman ändå tillhandahåller bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning. Vi anser det också sannolikt att huvudmännen i många fall kommer att göra detta. Det ska dock inte vara en skyldighet för huvudman- nen att göra det oberoende av kostnad. 15.6.2Närvaro och frånvaro samt indragen studiehjälp Elever i de frivilliga skolformerna har, när de deltar i en utbildning, närvaroplikt (se avsnitt 3.5.2). Som vi beskrev för de obligatoriska skolformerna ska närvaroplikten, vid distansundervisning, både gälla närvaro vid de moment där lärare och elever inte är åtskilda och innebära krav på att utföra obligatoriska uppgifter som eleven till- delas av sin lärare. Om eleven inte uppfyller dessa två krav, utan gil- tigt skäl till det, bör det anses som ogiltig frånvaro (avsnitt 14.5.2). Rektorn för skolan som anordnar utbildningen med distans- undervisning ska se till att elevens vårdnadshavare infor- Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna meras om att eleven har varit frånvarande (15 kap. 16 § och 18 kap. 16 § skollagen). Är eleven frånvarande i betydlig utsträckning, utan giltigt skäl, ska även elevens hemkommun informeras (15 kap. 15 § och 18 kap. 15 § skollagen) för att kunna uppfylla sitt aktivitets- ansvar (se även avsnitt 15.4.1). Skolan är också skyldig att rapportera till Centrala studiestöds- nämnden (CSN) om eleven har en annan studietakt än heltid. Om en elev har omfattande ogiltig frånvaro kan CSN besluta att elevens studiehjälp ska dras in. Några sådana konsekvenser kan inte ogiltig frånvaro i de obligatoriska skolformerna få. Utredningens förslag: Uppgifter som avser särskild undervis- ning i form av distansundervisning ska få överlämnas på entre- prenad inom Överlämnande ska få göras till en huvudman som har godkänts för att utföra utbildning där distansundervisning används i den aktuella skolformen. Utredningens bedömning: En huvudman som är godkänd som utförare av utbildning där distansundervisning används bör inte få överlämna uppgifter som avser distansundervisning på entre- prenad. Distansundervisning ska, som vi har beskrivit, kunna använ- das för elever som tillhör målgruppen för särskild undervisning i hemmet (24 kap. 20 § skollagen, se avsnitt 13.10.3). För att huvud- mannen för elevens utbildning ska kunna anordna detta krävs att uppgifter som avser sådan distansundervisning ska få överlämnas på entreprenad. Möjliga utförare av dessa uppgifter är endast huvudmän som har godkänts som utförare av utbildning inom den aktuella skolformen där distansundervisning används. Förslag om distansundervisning i de frivilliga skolformerna Det bör däremot inte vara tillåtet för en huvudman som är god- känd som utförare av utbildning där distansundervisning används att överlämna uppgifter som avser distansundervisning på entreprenad, dvs. att en sådan huvudman är beställare av entreprenad. Det kom- mer att vara ett fåtal huvudmän som har fått godkännande av Skol- inspektionen att utföra distansundervisning. Beslutet om godkän- nande ska gälla en viss utbildning vid en viss skolenhet, och då hela utbildningen. Till grund för beslutet ligger därmed att huvudman- nen själv ska kunna utföra den undervisning som behövs för de utbildningar som godkännandet omfattar. Därmed bör det inte vara möjligt att överlämna uppgifter som avser distansundervisning på entreprenad. Ett undantag ska dock göras för de ämnen för vilka det är tillåtet för alla huvudmän att överlämna uppgifter som avser sådan under- visning på entreprenad. I sådana fall bör alltså även en utförare av utbildning som ges med distansundervisning få överlämna uppgifter på entreprenad. Enligt vårt förslag angående entreprenad (se av- snitt 9.5.7) är det därmed möjligt för utföraren att överlämna upp- gifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Som en konsekvens av detta kommer det alltså att vara möjligt även för den som inte är godkänd som utförare av distansundervisning att på entreprenad utföra uppgifter som avser sådan undervisning. Som framgår av våra förslag om entreprenad är ett sådant förfarande dock endast tillåtet om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Under samma förutsättningar kan entreprenad även användas i fråga om studiehandledning på modersmålet vid utbildningar med distans- undervisning (avsnitt 9.5.8). Kapitlet innehåller våra förslag angående ikraftträdande för de olika författningsändringar som vi föreslår. Vi resonerar också kring möjliga konsekvensändringar och vilka insatser som behövs för att genomföra förslagen. I detta avsnitt beskriver vi när de föreslagna författningsändringarna föreslås träda i kraft och kunna tillämpas. Vi beskriver också förslag om övergångsregler som behövs för viss entreprenad. 16.1.1Ikraftträdande för ändringarna i skolförfattningarna Utredningens förslag: Ändringarna i skollagen (2010:800) ska träda i kraft . De nya bestämmelserna om distansundervisning ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet enligt skollagen . I övrigt ska de nya bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet . Utredningens bedömning: Ändringarna i skolförordningen (2011:185), gymnasieförordningen (2010:2039) och förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning bör träda i kraft . De nya bestämmelserna om distansundervisning bör tillämpas på utbildning och annan verksamhet enligt skollagen . I övrigt bör de nya bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet . Förslagen innebär att huvudmännen inom skolväsendet erbjuds nya, alternativa sätt att ge elever tillgång till utbildning och annan verk- samhet enligt skollagen. Därför är det enligt vår mening angeläget att de nya bestämmelserna träder i kraft och kan tillämpas så snart det är möjligt. Den tid som kan uppskattas för remissförfarande, beredning av förslagen i samt riksdagsbehandling innebär att de föreslagna författningsändringarna kan träda i kraft tidigast . Det är också lämpligt att de nya bestämmelserna träder i kraft mellan två läsår. De föreslagna ändringarna i skollagen ska därför träda i kraft . Detta bör förstås även gälla anslutande förordningsändringar. Enligt vår mening kräver våra förslag om entreprenad och fjärr- undervisning inte några omfattande förberedelser eller att särskilda hänsyn tas. Vi föreslår därför att de nya bestämmelserna i dessa delar ska tillämpas första gången för utbildning och annan verksam- het enligt skollagen . De kan därmed tillämpas från och med . De föreslagna möjligheterna till distansundervisning kan dock inte börja tillämpas lika snabbt. Vårt förslag innebär att utbildning där distansundervisning används endast ska få utföras av huvudmän som efter ansökan har godkänts av Skolinspektionen som utförare av sådan utbildning. Det nya regelverket kan alltså tillämpas först efter att ett ansökningsförfarande har genomförts. Enligt vårt förslag ska den som vill bli godkänd som utförare av distansundervisning ge in en ansökan om detta till Skolinspektionen året innan utbildningen ska starta. Myndig- heten ska därefter om möjligt fatta beslut i ärendet . Med ett ikraftträdande inne- bär det således att de första ansökningarna ska ges in till Skolinspek- tionen och att myndigheten ska fatta be- slut . Distansundervisning enligt de föreslagna bestämmelserna kan i så fall användas första gången för utbildning och annan verksamhet enligt skollagen från och med , vilket betyder att det går att söka till sådana ut- bildningar i ansökningar som lämnas in . De nya bestämmelserna om distansundervisning i skolförfattningarna ska därför tillämpas för utbildning och annan verksamhet enligt skol- lagen . Detta innebär också att Skol- inspektionen ges tillräcklig tid att förbereda sin handläggning av den nya uppgiften att pröva godkännande av utförare av distansundervis- ning, samt att utfärda de föreskrifter som myndigheten bedömer nödvändiga för förfarandet. i offentlighets- och sekretesslagen Utredningens förslag: Ändringen i offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) ska träda i kraft . Den föreslagna ändringen i offentlighets- och sekretesslagen, OSL, syftar till att säkerställa ett adekvat integritetsskydd för ansöknings- handlingar m.m. från elever som ansöker till utbildning där distans- undervisning används i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Enligt vårt förslag i avsnitt 16.1.1 kommer ansökningar till sådan utbildning att göras första gången inför utbildning som anordnas . Elever kommer därmed att ansöka om sådan utbildning . Det är därför lämpligt att den föreslagna ändringen i OSL träder i kraft . Några ytterligare ikraftträdandebestämmelser behövs inte. 16.1.3Övergångsbestämmelser när det gäller entreprenad Utredningens förslag: Äldre föreskrifter i 23 kap. skollagen ska fortfarande gälla i fråga om entreprenadavtal som ingåtts före ikraftträdandet, dock längst till dess att entreprenadavtalet löpt ut. Våra förslag på entreprenadområdet innebär nya möjligheter till sam- arbeten, men också några begränsningar jämfört med . Bland annat införs bestämmelser om att undantag inte får göras från be- hörighetsreglerna för lärare vid undervisning på entreprenad (av- snitt 9.2.3). Vi föreslår också att det inte längre ska vara möjligt att bedriva förskola, förskoleklass eller fritidshem helt och hållet på entre- prenad (avsnitt 9.5.2). Vi föreslår vidare att enskilda huvudmän inte längre ska kunna överlämna uppgifter som avser modersmåls- undervisning till en enskild fysisk eller juridisk person (avsnitt 9.5.7). Vi vet att det finns ett fåtal kommuner som har överlämnat driften av hela verksamheten i en förskola på entre- prenad till en enskild fysisk eller juridisk person (se avsnitt 5.6.10). Det kan också i övrigt förekomma entreprenadavtal som löper och är tillåtna enligt nuvarande lagstiftning, men som inte är det enligt de föreslagna nya reglerna. Dessa verksamheter bör enligt vår mening kunna avvecklas eller anpassas till den nya regleringen under ordnade former. Vi föreslår därför att äldre föreskrifter i 23 kap. skollagen fortfarande ska gälla i fråga om entreprenadavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, dock längst till dess att avtalet löper ut.