sou · H5B332 · 2017-03-31 00:00:00 — Vidare bör centrumet samla kompetens från och samarbeta med andra pågående initiativ och berörda aktörer från näringsliv, akademi, myndigheter och intresseorganisationer. En viktig utgångspunkt för föreningens verksamhet är att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och därmed sju av de Globala målen. Föreningens medlemmar bör utgöras av svenska staten samt före- tag, organisationer, kommuner/landsting, kommunförbund som har ambitionen att verka i enlighet med det av beslutade miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. Föreningens organ är: föreningsstämma, styrelse, verkställande direk- tör, kansli, serviceaktiebolag, samverkansråd och revisor. Kansliet ska ledas av en verkställande direktör. 5.1.4Styrelsen ansvarar för inriktning och ekonomi Det är styrelsens uppdrag att förvalta föreningens angelägenheter. Styrelsen leder på uppdrag av föreningsstämman arbetet inom för- eningen och är ansvarig för verksamhetens inriktning och ekonomi. 1 De Globala målen är FN:s mål för hållbar utveckling. De sju mål som kopplar till Giftfri miljö är: Ingen hunger, Hälsa och välbefinnande, Rent vatten och sanitet, Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, Hållbar konsumtion och produktion, Hav och resurser samt Ekosystem och biologisk mångfald. Förslag till organisation och styrmodell Utredningen föreslår att styrelsen består av minst tre och högst tio ledamöter varav en ledamot och ordföranden utses av regeringen så länge staten är största bidragsgivare. Övriga ledamöter väljs vid föreningsstämma efter förslag från valberedningen. Styrelsen utser verkställande direktör. Styrelsen ansvarar för att de medel som ställs till föreningens och serviceaktiebolagets förfogande av staten och medlemmarna dispo- neras i enlighet med föreningens ändamål. Det är vidare styrelsens ansvar att säkerställa att arbetsordning finns på plats och att för- eningen tar fram en årsredovisning. Stiftelsens räkenskaper och förvaltningen av dess angelägenheter granskas av två revisorer som utses av styrelsen. Minst en revisor samt suppleant för denna ska vara auktoriserad. 5.1.5Kansliets ledning och kompetens Föreningen ska ledas av en verkställande direktör som inför styrelsen ansvarar för samordning och verkställande av styrelsens beslut. En nyckelfråga för Substitutionscentrumet handlar om att rekry- tera personer med rätt kompetenser till kansliet. Utredningen be- dömer att några kompetenser är särskilt viktiga. Utredningen bedömer att flera funktioner som centrumet ansvarar för förutsätter toxikologisk och ekotoxikologisk kompetens, dvs. kunskap om hur kemiska ämnen kan skada människors hälsa och miljö. Centrumet behöver alltså ha kompetens som kan förmedla innehållet i exempelvis forskningsstudier, myndighetsrapporter och säkerhetsdatablad. Kontakter med toxikologisk expertis via univer- sitet, institut och myndigheter är också viktigt. Materialvetenskap och materialteknik fokuserar på olika typer av material och deras tekniska egenskaper. Centrumet kommer särskilt att behöva materialvetenskaplig kompetens för att hantera det andra och tredje steget i substitutionstrappan, utvärdering av alternativ och arbetet med att hitta nya lösningar. Centrumet behöver materialkun- skap för att kunna utgöra länken mellan företag, forskningsinstitut, forskningsråd och myndigheter. Materialvetenskaplig kompetens kommer att bli särskilt betydelsefull i kontakter med forsknings- institut och tillverkningsindustrin där materialens olika tekniska egen- skaper är grundläggande. Förslag till organisation och styrmodell Centrumet kommer att behöva knyta till sig generell kemistkom- petens. Det är viktigt att centrumet kan matcha företagen kompetens- mässigt och helst ha egen erfarenhet av att arbeta inom kemiindustrin. Även forskningsrelaterad kemikompetens kan vara värdefullt för cent- rumet, exempelvis vid litteraturstudier och sammanfattning av forsk- ningsrapporter. Generell kemistkompetens är också viktig för att centrumet ska ha förståelse för processerna bakom produktutveckling och kontrollverksamhet. Vidare behöver det finnas näringslivserfarenhet inom centrumet. Gärna med koppling till branschöverskridande kunskapsrelaterad verksamhet. En framgångsfaktor för centrumet kommer att vara att ha god insikt om intressenternas verklighet. Branschkännedom kommer också vara en stor fördel. Näringslivserfarenheten är även viktig efter- som centrumet ska bedrivas med målsättningen att helt eller delvis finansieras av näringslivet . Centrumet kommer att behöva ta fram en affärsmodell som tar hänsyn både till organisationens ändamål och till förutsättningarna för intäkter. En annan viktig kompetens för Substitutionscentrumet är inköps- och upphandlingskompetens. Detta svarar mot vikten av att stimu- lera den efterfrågestyrda substitutionen (se avsnitt 3.1.2). Utred- ningen föreslår att centrumet ska stödja aktörer med att ställa rele- vanta kemikaliekrav vid inköp (se avsnitt 4.2). Inom centrumet bör det därför finnas erfarenheter av arbete med inköp i en större orga- nisation samt ansvar för leverantörskontakter, avtal, kravställning, avtalsförhandling och uppföljning. Centrumet bör köpa in eller överväga att rekrytera särskild IT- kompetens. Att kunna programmera databaser, hemsidor och andra typer av webbaserade stöd kommer att vara en viktig del i cent- rumets kommunikationsarbete. Att ha den kompetensen inom orga- nisationen har fördelarna att centrumet kan förvalta och utveckla verktyg och stöd löpande som kompetensen finns kvar i organisationen. Ytterligare en kompetens som kan köpas in eller rekryteras och som kommer att bli viktig för centrumet handlar om kommunika- tion. Utredningen bedömer att en stor del av utmaningen handlar om att synliggöra frågan och nå fram till de små och medelstora företagen. I många fall är dessa inte anslutna till någon branschorga- nisation och har små resurser att investera utanför den direkta kärn- Förslag till organisation och styrmodell Särskilda kommunikationssatsningar för att synlig- göra centrumet och substitutionsverksamheten kommer att behövas. skatte- och momspliktig verksamhet Utredningen föreslår att föreningen inrättar ett serviceaktiebolag, för hantering av näringsverksamheten. Serviceaktiebolaget bör verka under samma styrelse som föreningen. Utredningen bedömer att föreningen kommer att bedriva både skatte- och momspliktig verksamhet samt ideell medlemsverksam- het. Därmed finns det fördelar med att bilda ett aktiebolag (service- bolag) och renodla verksamheten i en näringsdel och i en ideell del. Fördelen med detta är att det är enklare att hantera och administrera föreningens verksamhet om föreningen strikt bedriver den ideella medlemsdelen och bolaget bedriver näringsverksamheten. Genom att bilda ett aktiebolag blir det möjligt för samverkans- partners att göra avdrag för de tjänster som centrumet bidrar med. Detta är en viktig del eftersom eventuella kostnader inom sam- verkansprojekt och partnerskap annars skulle bli jämförelsevis dyra för de företag som centrumet behöver samverka med. På samma sätt innebär detta att kostnader som faktureras till bolaget också kan vara avdragsgilla om det är kostnader i den skattepliktiga verksamheten. Många föreningar har därför bildat servicebolag dit den egentliga näringsverksamheten förlagts. De bidrag som kommer från staten och andra aktörer bör gå in i serviceaktiebolaget. Framför allt momsmässigt har det visat sig vara enklare admini- strativt om bolaget står för den ekonomiska verksamheten och för- eningen för den ideella medlemsverksamheten som då inte är moms- pliktig. Detta eftersom bolaget vanligtvis kan göra fullt avdrag för alla kostnader i den ekonomiska verksamheten samt fakturera alla tjäns- ter/varor som tillhandahålls till medlemmar och externa parter med moms. Föreningen å sin sida ska i sådana fall endast bedriva ideell medlemsverksamhet och bör då inte vara registrerad till moms eller beskattas för sin verksamhet. Serviceaktiebolaget bör exempelvis stödja företag i arbetet med att identifiera kemikalierisker i den egna verksamheten, ställa kemi- kaliekrav vid inköp och välja bättre alternativ. Serviceaktiebolaget kan även stödja branschöverskridande samverkan mellan företag Förslag till organisation och styrmodell och öka kommunikation och samverkan mellan kemiindustri och nedströmsföretag och skapa genvägar inom leverantörskedjan. Andra uppgifter som skulle rymmas inom serviceaktiebolagets verksamhet är att företräda grupper av företag i dialog med industriforsknings- institut om samfinansiering av riktade projekt för att stimulera inno- vation eller beställa referenstester och stödja bedömningar av befint- liga alternativ. Serviceaktiebolaget har samma kansli som föreningen. 5.1.7Samverkansråd kopplas till föreningen Trovärdigheten för centrumet är avgörande för att locka företag att delta i arbetet. Centrumets oberoende ställning är en central del i detta. En annan viktig del är att centrumets verksamhet ska ha en vetenskaplig utgångspunkt – något som bör genomsyra hela organi- sationen. Utredningen föreslår att ett samverkansråd inrättas med representanter från akademi, myndigheter och näringsliv som kom- pletterar centrumets styrelse och kansli och vars främsta uppgift är att bidra med sin kunskap nätverk och kontakter för ökad samverkan med berörda aktörer i samhället. Rådet bör ha tvärvetenskaplig kompetens och specialistkompetens inom relevanta områden, exempelvis materialkunskap, toxikologi och ekotoxikologi. bör ha en rådgivande roll i förhål- lande till kansliet. Utredningen bedömer att det finns goda skäl att hålla isär Substitu- tionscentrumets fysiska placering och den verksamhet som bedrivs inom organisationen. Var centrumet placeras bör inte påverka inrikt- ning och styrning av verksamheten. konstaterar utred- ningen att tillgången till relevant kompetens och erfarenheter ser olika ut på olika platser. Därför bör vissa kriterier vara uppfyllda där cent- rumet placeras. Två aktörer som vänt sig till utredningen med förslag att ta hand om lokalisering är och Västragötalands- regionen. Båda regionerna har inkommit med förslag som pekar på fördelar med placering i den egna regionen. Förslag till organisation och styrmodell Vi föreslår att regeringen, eller föreningen vid den konstituerande stämman, beslutar om lokalisering och att följande kriterier är väg- ledande: –Akademisk relevans. Finns relevant akademisk kompetens inom miljömedicin, toxikologi, ekotoxikologi, materialvetenskap och kemi inom regionen? Vilken typ av företag finns i regionen och på vilket sätt finns det en potential att dessa blir drivande i sub- stitutionsarbetet? –Tillgången till relevanta Science Parks eller innovationsprojekt för att bl.a. dra fördelar av nätverk och samverkan som finns inom dessa. –Förutsättningar att stödja centrumet på nationell nivå. Vilka för- utsättningar har regionen att verka nationellt? –Förutsättningar att rekrytera relevant kompetens. Vilka kompe- tenser finns i regionen alternativt pendlingsförutsättningar? –Förutsättningar till ekonomisk motprestation. Statens satsning på substitutionscentrum innebär en nationell kompetenshöjning för substitution av farliga kemikalier. Placeringen av centrumet innebär en kompetenshöjning i den aktuella regionen. Utredningen bedömer att den region som tar emot Substitutions- centrumet har goda skäl att stödja verksamheten ekonomiskt. Utredningen bedömer att centrumets verksamhet bör följas upp och utvärderas av en extern part. 5.2Motiv till att inrätta centrumet som en självständig organisation Valet av organisationsform är viktig för verksamheten och förut- sättningarna för genomförandet. I det här avsnittet redogörs för olika tänkbara organisationsformer: myndighet, statligt bolag, stiftelse, Förslag till organisation och styrmodell inom befintliga organisationer bland forskningsinstituten eller inom miljörörelsen. 5.2.1Utredningens förslag – Självständig organisation Utredningen bedömer att en självständig organisation i form av en ideell förening där verksamheten bedrivs i ett helägt serviceaktie- bolag har bäst förutsättningar att fylla det behov av substitutions- stöd som identifierats. Det finns en rad initiativ inom olika branscher och produkt- områden som syftar till att främja substitution och utfasning av farliga ämnen. En viktig slutsats från utredningen är att det saknas samverkan mellan olika pågående substitutionsinitiativ. Goda exem- pel och tidigare erfarenheter riskerar att inte spridas till andra bran- scher och verksamheter. En förutsättning för att kunna sprida goda exempel mellan bran- scher och verksamhetsområden är att Substitutionscentrumet upp- fattas som en relevant aktör oavsett branschtillhörighet eller position i leverantörskedjan. Om centrumet placeras inom en viss bransch, ett visst steg i substitutionstrappan eller i någon viss del av leverantörs- kedjan så riskerar Substitutionscentrumet att uppfattas som irrele- vant för andra aktörer. Detta talar för en mer fristående organisa- tion. Vidare kan centrumet komma att hantera uppgifter som ställer krav på hantering av affärssekretess. Detta talar för en oberoende och självständig organisationsform. Hög trovärdighet är också vik- tigt för att de företag som deltar ska kunna använda kriterier och utgångspunkter som grund för strategiska investeringsbeslut eller kravställning vid inköp. Ett fristående substitutionscentrum har störst förutsättningar att uppfattas som oberoende, vilket många intres- senter understryker betydelsen av. Ett fristående substitutionscentrum har möjlighet att samarbeta brett och exkluderar inte viktiga samarbetspartners. Flera av aktö- rerna som arbetar med frågan konkurrerar med varandra och att inrätta centrumet inom en organisation riskerar att utestänga vissa aktörer. En självständig organisation som inte är beroende av långa beslutsvägar har också stora möjligheter att vara effektiv, flexibel och konkret och tänka i nya banor. Förslag till organisation och styrmodell har störst möjligheter att bli snabbfotad och rörlig och ha lätt an- passa sig till nya behov från marknaden och forskningen. En liten organisation kan växa med uppgiften och utvecklas av egen kraft och är inte beroende av hur en stor organisation utveck- las. Nätverk kan byggas med hjälp av centrumets samverkansråd och verksamheten kan komma igång snabbt genom att köpa in bas- tjänster såsom ekonomi, lönehantering, IT och eventuellt kommuni- kation. Detta skapar flexibilitet och innebär att organisationen får spetskompetens utan anställa specialister. Ett fristående substitu- tionscentrum kan med fördel placeras i en fysisk miljö där det finns andra små företag som arbetar inom områdena forskning/miljö etc. och dra nytta av kunskap, kontakter och engagemang som finns där. 5.2.2Alternativ – Ny myndighet eller inom befintlig myndighet En möjlighet är att inrätta Substitutionscentrumet inom en befint- lig myndighet alternativt att bilda en ny myndighet med ansvar för substitutionsarbetet. Regeringen har förvaltningspolitiska proposition (Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt) slagit fast att huvudregeln är att statlig verksamhet i huvud- sak ska bedrivas i myndighetsform. I propositionen understryker dock regeringen att det som är avgörande för valet av verksamhets- form är verksamhetens karaktär. Regeringen eller kan komma fram till att en annan struktur än myndighetsformen är mer ändamålsenlig och bidrar till att den aktuella uppgiften löses på ett bättre sätt. En eventuell fördel med att förlägga centrumet inom myndighets- formen är att det ger goda förutsättningar för regeringen att styra verksamhetens inriktning. För detta finns en tydlig och väl beprövad beslutsprocess. Regeringen beslutar om förordning med instruktion för den nya myndigheten och utser myndighetschefen. Genom regler- ingsbrev och särskilda uppdrag till myndigheten kan regeringen ytterligare styra verksamheten. Vidare tillgodoser myndighetsformen kraven på offentlighet och insyn samt tydliga ansvarskedjor. Offent- lighetsprincipen och meddelarfriheten bidrar till öppenhet och insyn. Vi bedömer dock att det finns goda skäl att frångå huvudregeln om att förlägga verksamheten inom myndighetsstrukturen. Det är företagens ansvar att säkerställa att det inte finns farliga ämnen i Förslag till organisation och styrmodell varor och kemiska produkter, vilket tydligt framgår i lagstiftningen. Att förlägga ett centrumet inom en statlig myndighet skulle antyda en ansvarsförskjutning från näringslivet till staten, vilket vore direkt kontraproduktivt i förhållande till centrumets syfte. Ett annat skäl är den nödvändiga distans som finns mellan till- synsansvariga myndigheter och de företag som har skyldigheter i förhållande kemikalielagstiftningen. Vidare behöver Substitutions- centrumet lyfta frågan om kemikaliehantering från regelefterlevnad till att handla om strategisk produktutveckling, något som ligger utanför myndigheternas kompetensområde. En av de främsta fördelarna med myndighetsformen är att det är en effektiv, rättssäker och väl beprövad modell för regeringen att styra och följa upp verksamheter. Utredningen bedömer dock att centrumets behov av flexibilitet är större och att denna skulle häm- mas av en alltför detaljerad styrning. 5.2.3Alternativ – Universitet eller högskola Ett möjligt alternativ är att placera centrumet inom ett universitet eller en högskola. Fördelarna med den akademiska miljön är flera. Att verka inom ett universitet ger integritet och oberoende i för- hållande till samhällets övriga institutioner. Inom universitetsvärlden finns den expertis som behövs för att ta fram relevanta och veten- skapligt förankrade slutsatser och rekommendationer som företag skulle ha nytta av. Det finns även goda förutsättningar för bred samverkan mellan olika expertområden. En placering av verksam- heten inom ett universitet eller en högskola skulle göra verksam- heten mer självständig i förhållande till staten (t.ex. i form av myn- dighetsutövning och tillsyn). Verksamheten skulle vara svårare för regeringen att styra och skulle sannolikt uppfattas som mer obero- ende av deltagande företag, vilket kan vara en fördel. Det finns även argument för att Substitutionscentrumet inte placeras inom den akademiska världen. En av utredningens vik- tigaste slutsatser är att centrumet ska fokusera på konkret och hand- fast vägledning och stöd, såsom sammanställning av kunskap och erfarenheter och tillgängliggörande och spridning av verktyg, metoder och relevant information snarare än forskningsverksamhet. Detta är inte nödvändigtvis något som forskarsamhället är mest lämpat att Förslag till organisation och styrmodell Snarare bedömer utredningen att forskningens roll i substitu- tionsarbetet bör vara att understödja de vetenskapliga utgångspunk- terna i framtagande av generella kriterier samt kvalitetssäkring av metoder och arbetssätt. Slutsatserna från utredningens intervjuer och enkätundersök- ning visar att behovet av kunskap och stöd med substitution är sär- skilt stort bland mindre handlande företag i förhållande till kemi- kalieinnehåll i varor. Detta innebär inte att det inte finns grund- läggande kunskapsluckor i den vetenskapliga miljön. Arbetet med att stärka kunskapen om ämnens inneboende egenskaper och konse- kvenser för hälsa och miljö måste fortsätta. Utredningen bedömer att detta även fortsättningsvis bör vara en fråga för akademin. Vi be- dömer dock att Substitutionscentrumet har större förutsättningar att göra nytta genom att höja kunskapsgolvet på bred front, med fokus på de små handlande företagen. 5.2.4Alternativ – Statligt bolag eller stiftelse Aktiebolagsformen är flexibel och kan erbjuda goda styr- och upp- följningsmöjligheter eftersom staten har en ägarroll. Det grundläg- gande syftet med aktiebolagsformen är att dess verksamhet ska generera vinst till aktieägarna. Det finns dock inga begränsningar i aktiebolagslagen vad gäller typ av verksamhet som kan bedrivas i ett aktiebolag, det vill säga även annan verksamhet än näringsverksam- het kan bedrivas där. Ett aktiebolag behöver exempelvis inte be- drivas i vinstsyfte. Att förlägga ett centrumet inom ett statligt bolag skulle dock antyda att ansvaret för kemikalier i varor och kemiska produkter är ett statligt ansvar, trots att lagstiftningen är mycket tydlig med att detta är företagens ansvar. Det är därför inte lämpligt att placera verksamheten inom ett statligt bolag. Staten kan även ha en roll i förvaltningen av stiftelser. Stiftelse- formen har dock visat sig problematisk med dåliga förutsättningar för insyn och oklara regler för avslut och likvidation. Mot bakgrund av detta inrättar staten i praktiken inte längre några nya stiftelser som finansieras genom att anslagsmedel tillförs från statens budget. Verksamhetsformen är därmed inte ett alternativ för . Förslag till organisation och styrmodell 5.2.5Alternativ – Befintlig organisation Det finns en rad organisationer som arbetar med substitution (se bilaga 2). Att inrätta Substitutionscentrumet inom någon av de befint- liga organisationerna är också något som utredningen övervägt. Fördelarna med att inrätta Substitutionscentrumet inom en be- fintlig organisation är att uppstartskostnaderna är lägre och att arbets- sätt, nätverk och metoder delvis är etablerade. Att förlägga centrumet i någon befintlig organisation skulle på så sätt kunna ge relativt snabba resultat per satsad krona. Risken är dock att man försämrar möjligheten till samverkan mellan branscher (eftersom verksamheten är branschspecifik) och pågående initiativ. Utredningen har utvärderat ett tiotal alternativ inom forsknings- världen, forskningsinstituten och inom miljörörelsen. Något som lyfts fram av olika aktörer är att centrumet inte ska konkurrera med befintliga. I stället understryker företag, myndigheter och organisa- tioner som arbetar med substitution potentialen i att centrumet upp- fattas som en oberoende part som kan öka samverkan mellan olika verksamhetsområden (t.ex. i fordonsindustrin, textilindustrin, bygg- industrin och kommun- och landstingssektorn). I direktivet till utredningen är det särskilt de små och medel- stora företagen som pekas ut. finns inga organisationer eller initiativ som arbetar med substitution i som särskilt riktar sig till den gruppen. Befintliga kemikaliekonsulter och databaser som stödjer substitution kräver att företagen betalar fullt ut för detta. Små och medelstora företag har sällan den möjligheten. Befintliga (självfinansierade) substitutionsinitiativ blir således i många fall mer relevanta för större företag än de små och medelstora företagen. För att ett substitutionscentrum ska kunna samla erfarenheter från olika områden, samverka med befintliga initiativ och särskilt rikta verksamheten mot små och medelstora företag behöver det därför vara fristående från befintliga initiativ. En möjlighet som utredningen övervägt är att föreslå placering av Substitutionscentrumet inom något befintligt institut inom miljö- eller industriforskningsområdet. Mervärdet med en sådan placering är dessa organisationers tillgång till teknisk kompetens, utrustning Förslag till organisation och styrmodell och kontaktnät som är centrala för att ta fram ny innovativa och kemikaliesmarta lösningar. Vi vill dock understryka att de behov av substitutionsstöd som utredningen identifierat återfinns genom hela substitutionstrappan. För att tillgodose företagens behov bör ett centrumet ha kapacitet att verka inom vart och ett av dessa steg (se avsnitt 3.2). 4) Ta fram nya alternativ 3)Bedömning och val av alternativ lösning 2) Inventering av alternativa lösningar 1)Identifiera oönskade ämnen Det handlar exempelvis om att höja kompetensen hos inköpare och att göra kunskapen om befintliga alternativ tillgänglig. Utredningen bedömer att centrumet bör fungera som ett och nod som kan sprida goda exempel och överbrygga informations- underskottet nedströms i leverantörskedjorna (se kapitel 3).