sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Fortsatt underskott på särskilda boendeformer för äldre. /sv/samhallsplanering/bostadsplanering/bostadsmarknaden/bostadsmarkna den-for-olika-grupper/aldre/sarskilda-boendeformer-for-aldre/ (hämtad ). Boende för äldre personer Investeringsstöd till bostäder för äldre personer trädde förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer i kraft. Den nya förordningen innehåller nya regler jämfört med den förordning som reglerade investeringsstödet –2014. Några sådana ändringar är att begreppet ”trygghetsbostäder” er- satts med hyresbostäder för äldre, åldersgränsen sänkts från 70 till och att den som får bidraget förbinder sig att upplåta bostä- derna jämfört med i den gamla förordningen. Enligt den nya förordningen får investeringsstöd lämnas för att stimulera 1.ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana sär- skilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), 2.ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden om de uppfyller vissa krav 3.anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt i syfte att främja kvarboende. Med hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostads- marknaden avses bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation som främjar gemenskap och trygghet. I eller i anslutning till sådana bostadslägenheter och utrymmen ska det finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider eller finnas tillgång till andra gemensamma tjänster. Bostadslägenheterna upplåts med hyresrätt eller kooperativ hyresrätt och är avsedda för a)en person som har fyllt , b)makar, sambor eller syskon där minst en har fyllt , eller c)efterlevande make, sambo eller syskon som vid dödsfallet sam- manbodde med den avlidne i bostaden, om dödsfallet har in- träffat efter att stöd har beviljats. Boende för äldre personer Stödet utgår till fastighetsägaren och kräver inte i sig någon kon- takt med kommunen. Den som får investeringsstödet förbinder sig att under upplåta bostäderna enligt de villkor som gällde när stödet beviljades. En studie från några kommuner i visade att de som flyttade till en trygghetsbostad gjorde det på grund av försäm- rad hälsa i kombination med funktionsnedsättning. Några flyttade på grund av ensamhet, några för att slippa renovera och sköta om sitt hus. Hen ville flytta till en tillgänglig bostad, man uppskattade möjligheten av att lära känna andra äldre personer, och det var be- kvämt att bo i hyresrätt. Trygghetsvärdarna – anställda i någon kommun av kommunens äldreomsorg och i någon annan av fastig- hetsägaren – kunde ses som en garant för att den sociala miljön som utvecklas på trygghetsboendet ska bibehållas på sikt.37 genomförde 2012 en studie, inom ramen för ett regeringsuppdrag till . Den visade att åldern för de som flyttar in i trygghetsbostäderna var högre än förväntat. Många hade fyllt och medelåldern bedömdes i denna studie ligga närmare . Konsekvenserna blev att många av hyresgästerna inte var så aktiva som man hade förväntat sig, och att de hade ett större behov av stöd och service än vad som avsetts med trygghetsbostäderna. Det var ganska vanligt att de boende hade stöd från , vilket innebär att personal från ofta finns närvarande i trygghetsbostäderna. Det uppstod då ibland oklarheter kring trygghetsvärdens roll och hur denne förväntas samspela med hem- tjänstens personal. De boende kan ha svårt att veta vilka förvänt- ningar de kan ha på respektive aktör.38 I betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) framhålls att det inte gjorts någon systematisk utvärdering av trygghets- bostäder. Man vet därför inte i vilken utsträckning trygghetsboen- dena har tillgodosett behov och mött förväntningar hos dem som Tryggt i trygghetsboenden? Exempel från , och . : FoU i Väst rapport 2:2015. 38Larsson, , , , , , , och , (). Trygghetsbostäder för äldre – en kartläggning. Boende för äldre personer flyttat in där och inte heller om de haft den förebyggande och hälsofrämjande effekt som förutspåtts och därigenom minskat behovet av särskilt boende39. Vad står trygghetsbostäder för? Om de som flyttar dit inte efterfrågar trygghet utan en bekväm bostad i ett hus där det finns andra seniorer som ger möjligheter till opretentiös samvaro i det dagliga livet – har då trygghetsbostaden fyllt sitt syfte? Och de som faktiskt känner sig otrygga, flyttar de dit? Om inte, vad hindrar – att hyran är för hög, att de inte har initiativkraften nog, att de inte vågar tro att bostadsbyte är lösningen på upplevelsen av otrygghet? Det finns många obesvarade frågor. Forte bör inom ramen för sitt uppdrag om tillämpad välfärds- forskning få möjlighet att stimulera forskning om trygghets- bostäder och motsvarande boendeformer för äldre, med syfte att ge underlag för en kontinuerlig utveckling. Dessa studier bör inbe- gripa vilken roll gemensamma lokaler kan ha för att skapa ett socialt sammanhang i boendet. De bör också belysa om trygghets- bostäder och andra motsvarande boendeformer för äldre faktiskt är en tillgång för alla äldre personer, eller om det t.ex. finns skillnader mellan olika socioekonomiska grupper eller mellan ensam- och sammanboende. Hur ser efterfrågan ut? I en kunskapsöversikt redovisar att önske- målen om bostad förändras med ökande ålder. Det blir då viktigare med mindre bostadsyta, ökad tillgänglighet, minskat ansvar för underhåll och balkong i stället för trädgård. Medan män i högre utsträckning ser det som viktigt att bo nära skog och mark, ha till- gång till parkeringsplats och hobbyutrymme prioriterade kvinnor oftare att bo nära barn och barnbarn, ha nära till kollektivtrafik och att det finns hiss. Både svenska och norska studier visar att äldre personer gärna vill bo kvar i samma bostadsområde eller ett område som liknar där man bor . I en dansk studie framkom att de flesta äldre personer ville bo kvar i den bostad där de redan bodde. 39 SOU 2015:85. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Boende för äldre personer SOU 2017:21 annan dansk studie framkom att det för äldre personer ofta var försämrad hälsa och ensamhet som ledde till flyttbeslut.40 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (i fortsättningen be- nämnd Vårdanalys) har genomfört ett par studier om äldre perso- ners bostadsönskemål. Den ena studien genomfördes som en webbpanel med ”morgondagens äldre” (de som är i åldern 50–) med 1 101 inbjudna deltagare (393 deltog), vilket ger en svars- frekvens om . Drygt hälften uppgav att de vill flytta till någon form av ”mellanboende” även om de enbart skulle behöva hjälp med praktiska sysslor.41 I en annan studie har Vårdanalys undersökt om människor värderar olika former av boende olika och i så fall hur dessa skillna- der i värde ser ut. Totalt 2 020 personer inbjöds att delta i studien och 729 personer () skickade in en fullständigt besvarad enkät. Slutsatsen av den kan sammanfattas som att morgondagens äldre tycks ha heterogena och olikartade preferenser hur de vill ha äldreomsorgen . Vårdanalys konstaterade att resultatet kan tas som stöd för att inte bara tillhandahålla en form av äldre- omsorg eller anta att en majoritet alltid önskar bo kvar i det egna hemmet.42 Denna typ av studier har dels den bristen att svarsfrekvensen är låg, dels att man tillfrågar personer som oftast inte alls själva anser sig vara i behov av att flytta – och vilka val man gör när det faktiskt är dags kan vara helt andra. Det är därför tveksamt om det går att dra några slutsatser från den här typen av studier. Mer väg- ledning får de som arbetar med en kommuns bostadsförsörjnings- plan eller ska fatta investeringsbeslut att bygga av studier om hur äldre personer faktiskt gör när behov av en mer tillgänglig bostad, eller särskilt boende, uppstår. Det är ont om den typen av studier. En vägledning kan erhållas genom de erfarenheter fastighetsbolagen gör. Äldres bostadsval och preferenser – en sammanställning av aktuell forskning. , , 2015. 41Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Hemtjänst, vård- och omsorgsboende eller mitt emellan? Ett kunskapsunderlag för planeringen av morgondagens äldreomsorg. : Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rapport 2015:8 42Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Befolkningens värdering av alternativa former för äldreomsorg. En studie av betalningsvilja. : Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, PM 2015:2 Boende för äldre personer tagit del av visar på att många äldre personer inledningsvis kan uppge intresse för trygghetsbostad, men att det i slutändan är ett fåtal som faktiskt ville flytta in. Trygghetsbostäder vänder sig till en målgrupp som behöver för att planera för sitt framtida boende, att det är många beslut som ska tas och att processen från första intresse till inflyttning är väldigt lång. Ofta tar denna process upp till tre–. uppges de vuxna barnen ha spelat en viktig roll i beslutet att flytta, framför allt då flera av de äldre personerna har flyttat till barnens bostadsort. Det finns också upp- gifter om att kostnaderna för bostaden, särskilt vid nybyggnation, är så höga att inte alla äldre personer av ekonomiska skäl kan efter- fråga en sådan. Orsaker till att det inte byggs fler trygghetsbostäder kan, enligt vad jag erfarit, vara brist på mark att bygga på, kommunens eko- nomi, bristfälligt intresse hos byggherrar och hyresvärdar, att det inte finns tillräckligt många äldre personer med så god ekonomi att de kan betala kostnader för boendet samt sambandet mellan till- gången till bostäder i ordinärt boende och särskilt boende. För att kunna ta ställning till om samhället ska stödja satsningen på trygghetsbostäder och andra former av bostäder som riktar sig till äldre personer behövs en bred uppföljning. De mindre uppfölj- ningar som är gjorda tyder på att trygghetsbostäder har svårt att bli ett alternativ för målgruppen äldre personer som upp- lever sig otrygga och ensamma. kunskaper och erfarenheter om bostads- och livssituationen för äldre människor bör enligt min mening på ett ännu bättre sätt tas till vara i kommu- nernas planering för bostadsförsörjningen. Vårdanalys har gjort vissa kostnadsanalyser som talar för att det kan vara samhällsekonomiskt motiverat att öka tillgången till vad Vårdanalys benämner mellanboenden. Vårdanalys konstaterade att de visserligen innebär en högre kostnad för kommunerna, men eftersom behovet av hjälp från anhöriga och hälso- och sjukvården minskar blir de sammanlagda samhällskostnaderna för äldres vård Boende för äldre personer och omsorg lägre än om de får hemtjänst i sina tidigare hem. 43 Denna bedömning bygger på analyser med stöd av data från SNAC-K.44 Resultaten stämmer med det underlag samme forskare lämnade till Äldreboendelegationen (dir 2006:63). De båda studierna till Äldreboendedelegationen och Vårdanalys handlar om de särskilda boendeformer på i som är , således inte trygghetsbostäder eller andra bostäder för äldre perso- ner inom det ordinära bostadsbeståndet. Genom de longitudinella data som finns i har de äldre personer som beviljats plats på på kunnat följas , och jämföras med personer med motsvarande omvårdnadsbehov som beviljats plats i vad som i benämns vård- och om- sorgsboende.45 Genom att fler kan bo i en omsorgsform som är billigare (ge- nomsnittliga kostnaden i var klart lägre än i vård- och omsorgsboende) och servicehuset gav tillgång i huset till sjuk- sköterskor och undersköterskor dygnet runt gjordes bedömningen att det kan vara ett för vissa äldre personer mer kostnadseffektivt boende.46 Några studier som visar om trygghetsbostäder kan ha samma roll har inte gjorts. Eftersom trygghetsbostäder normalt sett inte har vården och omsorgen organiserad på annat sätt än i andra former av ordinärt boende är det dock osannolikt att resultaten från på kan tillämpas på dem. 43Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Hemtjänst, vård- och omsorgsboende eller mitt emellan? Ett kunskapsunderlag för planeringen av morgondagens äldreomsorg. : Vårdanalys rapport 2015:8. 44Swedish National Study on Ageing and Care, , se vidare kapitel 7. som gjort analyserna är forskningsledare för den studien. 45När studien till Äldreboendedelegationen genomfördes hade 1 050 personer hemtjänst i ordinärt boende, 200 i och 540 hade beviljats plats i vård- och omsorgsboende. Bo bra hela livet. Boende för äldre personer Mitt förslag: Regeringen föreslås att till- sätta en utredning som ser över bostadstillägget för pensionärer (), det särskilda bostadstillägget för pensionärer () och äldreförsörjningsstödet, med syftet att det ska vara möjligt även för pensionärer med låga inkomster att skaffa en nyprodu- cerad eller renoverad bostad. Min bedömning: Mitt förslag innebär att jag stödjer inrikt- ningen i förslaget i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) om höjning av taket för bostadsutgiften vid bostads- tillägg för pensionärer. Utformningen av bostadstillägg för pensionärer Möjligheten för äldre personer att ordna en bra bostad att åldras i påverkas främst av två faktorer: tillgången till lämpliga bostäder på den lokala bostadsmarknaden och hushållets ekonomiska förut- sättningar. Det gäller oavsett om det handlar om att bo kvar i den nuvarande bostaden eller att flytta till en ny bostad. Pensionärer med låg inkomst och begränsade tillgångar kan an- söka om statligt bostadstillägg för pensionärer (). kan bostadstillägg utgå med högst av en bostadsutgift på för den som är ensamboende och för gifta. Det nuvarande bostadstillägget för pensionärer infördes den 1 januari 1995.47 I och med ålderspensionsreformen avskaffades det särskilda grundavdraget för pensionärer. För att kompensera för detta höjdes bruttopensionerna, vilket ledde till att systemet för bostadstillägg till pensionärer anpassades till de höjda bruttopensionerna.48 Bestämmelserna om bostadstillägg för pensionärer finns i socialförsäkringsbalken (2010:110).49 47www.forsakringskassan.se/wps/wcm/connect/988485aa-3d3d-4097-bcac- 86b64fd52839/bostadstillagg_forsakringsanalys.pdf?MOD=AJPERES (hämtad ). 48Proposition 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl. 102 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). Boende för äldre personer Det finns två kompletterande socialförsäkringsförmåner för äldre personer med låga inkomster och begränsade tillgångar som är relaterade till bostadsutgiften. Dessa är särskilt bostadstillägg för pensionärer () och äldreförsörjningsstöd. Bestämmelserna om SBTP och äldreförsörjningsstöd finns också i socialförsäkrings- balken.50 Det särskilda bostadstillägget för pensionärer infördes , och syftar till att minska äldre personers beroende av ekono- miskt bistånd (försörjningsstöd) enligt socialtjänstlagen. Den nu- varande lagstiftningen om SBTP trädde i kraft , dvs. som den nya lagstiftingen om BTP. Äldreför- sörjningsstödet infördes den 1 januari 2003.51 Det är som handlägger ärenden om BTP, SBTP och äldreförsörjningsstöd. Om en person ansöker om BTP prövar myndigheten rätten till SBTP och äldreförsörjningsstöd utan särskild ansökan. Vid prövning av rätt till särskilt bostadstillägg för pensionärer och äldreförsörjningsstöd ska den äldre personen tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad och uppnå en skälig levnadsnivå i övrigt. När det gäller SBTP och äldreförsörjningsstöd är skälig bostadskostnad för ogift och för gift.52 Beloppen för att uppnå en skälig levnadsnivå är relaterade till prisbasbeloppet och är 1,473 gånger prisbasbeloppet för ogift och 1,204 för gift. innebär det för ogift och för gift. Utredningen om bostäder för äldre förordade att hyrestaket för bostadstillägg höjs från nuvarande av jämte ett tillägg om till 7 300 kronor53 – också det en hyresnivå som är lägre än vad hyran är för en ny två- rummare. Som jag redovisat i kapitel 7 var snittet för hyran av en nyproducerad tvårummare i hela landet . 50102 kap. 26–30 §§ respektive 74 kap. Socialförsäkringsbalken(2010:110). 51Proposition 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd. 52102 kap. 27 § och 74 kap. 11 § Socialförsäkringsbalken (2010:110). Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Boende för äldre personer är det i , där den genomsnittliga hyran för en lägenhet om 66 kvm var 6 518 kr54 och för en ny- producerad tvårummare 8 610 kr55. Även hyrorna i särskilda boendeformer kan vara höga. Social- styrelsen har i en kartläggning av kommunernas avgiftssystem för vård och omsorg 2014 redovisat att andelen lägenheter som har en hyra som överstiger varierar mellan kommunerna. I av landets kommuner har hälften av lägenheterna en hyra som är . I av kommu- nerna har samtliga lägenheter i särskilt boende en hyra på högst per månad.56 En skrivelse från Kommuner och Landsting (SKL) till regeringen behandlar denna fråga.57 SKL konstaterade i skrivelsen att de ökande byggkostnaderna ställt kommunerna inför valet att antingen subventionera hyror i särskilda boenden generellt eller att hänvisa till ekonomiskt bistånd. Problemen gäller särskilt nybyggda bostäder i storstadsregionerna. Skrivelsen avslutas med att SKL framhåller att den övre gränsen för hyreskostnaderna vid beräkning av bostadstillägg bör höjas. Förslaget om höjt tak för bostadsutgiften avseende bostadstil- lägg för pensionärer () i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) berör inte skälig bostadskostnad gällande SBTP och äldreförsörjningsstöd. Då de här tre stöden har ett samband så behövs det i en utredning om höjning av taket för bostadsutgiften även göras en analys av om nivåerna för skälig bostadskostnad inom ramen för SBTP och äldreförsörjningsstöd också behöver förändras. Jag stödjer inriktningen på förslaget från Utredningen för bo- städer för äldre om höjningen av taket för bostadsutgiften för bo- stadstillägget för pensionärer så att det blir möjligt för pensionärer med låga inkomster att skaffa en nyproducerad eller renoverad bo- 54www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Boende-byggande-och- bebyggelse/Bostads--och-hyresuppgifter/Hyror-i-bostadslagenheter/Aktuell- Pong/77345/89136/ (hämtad ). 55www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/STARTBOBO0404BO0404 A/HyresrattBygghLgh/table/tableViewLayout1/?rxid=faa7e378-394c-4650-afe5- f5f3aee3349f (hämtad ). Avgifter inom äldreomsorgen. Kartläggning och analys av kommunernas avgiftssystem. : , 2014. 57Sveriges Kommuner och Landsting. Hyresnivåer i särskilda boendeformer. Skrivelse till regeringen. Boende för äldre personer stad inför åldrandet. Som jag redovisat i kapitel 7 är det en åtgärd som särskilt gynnar ensamboende äldre kvinnor. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen tillsätta en utredning som ser över bostadstillägget för pensionärer (), det särskilda bostadstillägget för pensionärer () och äldreförsörjningsstödet. 13.8Information och stöd till äldre personer om boende Mitt förslag: Regeringen föreslås ge i uppdrag att följa upp dels hur olika kommuner har valt att arbeta med att ge äldre personer information och visst stöd för att förändra sitt boende för att få en bostad som är mer funktionell, dels utfallet av olika arbetssätt för att ge denna information och stöd. Mina bedömningar: Jag stödjer förslaget i betänkande Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) om att genom tillägg i bostadsför- sörjningslagen precisera kommunernas ansvar för att erbjuda aktuell och lättillgänglig information ”om nuvarande och plane- rat utbud av bostäder i kommunens olika delar, särskilt i fråga om bostäder med god tillgänglighet för personer med nedsatt funktionsförmåga och boendeformer som riktar sig till särskilda grupper.” Jag anser att det också är viktigt att ger information och stödjer äldre personer rörande behov av förändringar i boendesituation och jag har övervägt att genom förslag om tillägg i socialtjänstlagen behandla ett sådant ansvar. Mot bakgrund av att redan med gällande lagstiftning har viss möjlighet att ge information och stöd så anser jag att det är tillräckligt att understryka vikten av stöd till äldre personer i dessa situationer. Jag stödjer vidare förslaget i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85)om vikten av att staten ger ett fortsatt stöd till kommunernas tillgänglighetsinventeringar. Boende för äldre personer I betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) lyfts vikten av att tillhandahålla information om bostadsutbudet, var det finns tillgängliga bostäder, hur bostadstillägget fungerar, bostadsanpass- ningsbidrag och vilket annat stöd som kan finnas. Det finns en bristande kunskap hos många äldre personer och deras anhöriga om vilka alternativ som finns på bostadsmarknaden. I betänkandet pekas på några sätt som information ges i svenska kommuner. Ett exempel är att erbjuda alla som fyllt information genom en ”äldrelots” () eller volontärer från pensio- närsföreningarna (). En del kommuner har information på sin webb.58 En förutsättning är att det finns en kunskap hos kommunerna om vilka bostäder som är tillgängliga och hur den äldre personen kan få tillgång till dem och om utbud av senior- och trygghetsbo- städer etc. Detta förutsätter, som framhålls i betänkandet Bostäder att bo kvar i att kommunerna genomför lokala tillgänglighetsin- venteringar. Dock används dessa, i de kommuner som genomfört sådana, mer sällan som underlag för information till bostads- sökande.59 Beträffande stöd till äldre människor som vill och behöver förändra sitt boende på grund av åldrandet, så kan det både vara allmän och individuell information samt visst stöd. Stödet kan avse att vara behjälplig med allmän information om an- passningar av bostaden och bostadsanpassningsbidrag, och det kan också vara att ge stöd i det stora steg som det innebär att byta bo- stad, vilket kan vara särskilt svårt för äldre personer. Informationen kan innehålla allmän information om bidrag och stöd samt vägled- ning om kontakt med andra myndigheter, men ska inte avse eko- nomisk och juridisk rådgivning eller ersätta andra myndigheters ansvar. Den individuella informationen och visst stöd genom samtal kan genomföras som öppen verksamhet inom ramen för mer generella möjlighet att ge viss rådgivning. 60 Har en äldre person behov av mer stöd i den aktuella situationen än vad Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. Handläggning och dokumentation inom , s. 205. : , 2015. Boende för äldre personer som är möjligt inom ramen för öppen icke biståndsbedömd verk- samhet, till exempel i kontakt med andra myndigheter, kan efter biståndsprövning exempelvis kontaktperson vara en möjlig insats. Det allmänt inriktade informationsarbetet kan lämpligen bedrivas genom webbsidor och användning av digitalt stöd som t.ex. applika- tioner (”appar”) eller andra framtida former för kommunikation. Därutöver behöver det finnas andra kommunikationsvägar till äldre personer som inte har tillgång till eller av olika skäl inte kan eller vill använda sig av digital teknik. I det ligger också att infor- mationen ska vara utformad så att andra språktillhörigheter beaktas till exempel nationella minoritetsspråk och teckenspråk. Pensio- närs-, anhörig- och brukarorganisationerna kan ha en viktig funk- tion att fylla i detta arbete. Vid () i är ett forskningsområdet Åldrande & Boende. Inom ramen för ett EU-projekt har det utvecklats en applikation för surfplattor, som äldre personer kan använda för att bedöma tillgängligheten i sin bostad eller när man söker en annan bostad. Applikationen har utvecklats tillsammans med äldre personer i fyra länder och an- vändbarhetstester har gjorts i , och . Appli- kationen bygger på ett fullskaligt instrument för tillgänglighets- bedömningar, Housing Enabler.61