sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — Om ärendet inkommer per telefon diarieförs det som en tjänsteanteckning; begäran om utlämning av handling via telefon och under aktuell sekretessparagraf. •Den sökande ombeds uppvisa vidimerad kopia av personbevis utfärdat av . Detta bevis ska uppvisa både det gamla och det nya personnumret samt eventuellt nytt namn. •Det första utbildningsbeviset begärs in. Detta makuleras, vilket innebär att det ogiltigmarkeras och arkiveras. •Ladokansvarig gör en spårlös ändring av personnumret i Ladok. Även i andra system lärosätet hanterar ska en spårlös ändring göras. •Utbildningsbeviset i original jämförs med kopior från . Här förbereds det nya examensbeviset. Utfärdandedatum ska vara detsamma som för det tidigare originalet. •Det nya examensbeviset undertecknas av för lärosätet aktuell rektor. •Kopior på det nya examensbeviset arkiveras tillsammans med det makulerade originalet. •Det vidimerade personbeviset arkiveras. •De gamla kopiorna kan antingen tas bort ur arkivet eller ogiltig- markeras. Som har framgått av utredningen har förenade HBTQ- studenters förslag redan fått praktiskt genomslag, eftersom åtmin- stone två universitet konkret hänvisar till att de tillämpar dessa rutiner. Det är utredningens uppfattning att rutinen som sådan framstår som rimlig för högskoleväsendets del, samt att den eller de myn- digheter som tar fram riktlinjer bör kunna ta ledning av dessa. Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön 12.4.2Utredningens tankar om möjliga lösningar Som redan har angetts finns ingen specialförfattning som ger en explicit rätt för den som har ändrat juridiskt kön att få ut nya betygs- dokument. Det finns emellertid heller inga lagliga hinder. Det skulle kunna finnas olika bestämmelser att grunda det nya utfärdandet på, t.ex. rättelse enligt 26 § förvaltningslagen eller omprövning enligt 27 § förvaltningslagen (träder den nya förvaltningslagen i kraft och rättelse görs då enligt 36 § och ändring enligt 37–38 §§). Som har anförts så är dock ingen av dessa bestämmelser helt entydig och omfattar inte självklart alla utbildningsanordnare. är svensk lag genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Enligt 19 § regeringsformen (1974:152) får inte lag eller annan föreskrift med- delas i strid med åtaganden på grund av den europeiska kon- ventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. är den främsta uttolkaren av , och domstolens avgöranden i mål mot är bindande för . Övriga mål är vägledande för tolk- ningen och tillämpningen av . Utredningens uppfattning är att redan genom sina för- pliktelser enligt och mot bakgrund av Europa- rådet ministerkommittés rekommendation samt de domar som beslutat, ska eller bör utfärda nya betygsdokument snabbt och enkelt i de nya personuppgifterna för en person som har fått nytt personnummer på grund av ändrat juridiskt kön. Konven- tionsstaterna är skyldiga att rättsligt erkänna personer med ändrad juridisk könstillhörighet, vilket omfattar även dokument där det fram- kommer identitetsuppgifter och där dokumenten har utfärdats av icke-statliga aktörer, exempelvis utbildningscertifikat och arbetsintyg. En prövning av frågan i skulle med hög sanno- likhet leda till ett liknande utfall som det i B mot Frankrike12 och mot , där det slagits fast att en vägran att tillfullo acceptera en persons ändrade könstillhörighet 12Europadomstolens mål B mot (57/1990/248/319), . 13Europadomstolens mål mot (28957/95), . Utfärdande av nya betygsdokument vid ändrat juridiskt kön står i strid med artikel 8 (rätt till skydd för privat- och familjeliv). Utredningens tankar om nya betygsdokument Det kan konstateras att de allra flesta universitet och högskolor utfärdar nya betygsdokument när en person som har ändrat juridiskt kön så begär. Även har sedan tidi- gare bedömt att nya betygsdokument kan utfärdas av respektive skola. Problemet är således inte i grunden möjligheten att utfärda hand- lingarna, utan att hanteringen spretar och att de som ska utfärda handlingarna inte vet hur det ska göras. Det är enligt utredningen rimligt att nya handlingar som utfär- das bör vara nya original för att personens ändrade juridiska kön ska anses fullt ut rättsligt erkänt. Problem som uppstår då är dels vilken datering handlingen ska få, dels vad som händer med det ursprung- liga originalet. En möjlig lösning skulle kunna vara att handlingen blir ett nytt original som därmed dateras med datum för utfärdan- det, men där det skrivs in i handlingen att examen har utfärdats vid datumet för det ursprungliga datumet. Av det nya originalet bör då också framgå att detta ersätter det tidigare originalet. På så sätt intygas att personen har en giltig examen sedan ett visst datum, men att handlingen har utfärdats . Det framgår då också att den gamla handlingen kan användas. Möjligen kan det också förenas med upplysning om den person som undertecknade det ur- sprungliga betygsdokumentet, för att lösa frågan om äkthetsgransk- ning i vissa fall. som den nya handlingen utfärdas, bör den ursprungliga originalhandlingen förstöras eller i vart fall makuleras. 13 Transpersoner i statistiken Enligt direktiven ska utredningen belysa hur enkäter och undersök- ningar kan inkludera ickebinära personer och peka på goda exempel på hur detta kan genomföras. Utredningen ska också belysa hur köns- uppdelad statistik kan kompletteras genom att inkludera ickebinära personer. 13.1Inkludering av ickebinära i enkäter och undersökningar I utredningens direktiv (dir. 2016:102) definieras ickebinära personer som personer som inte upplever att könsindelningen kvinna/man passar dem eller som inte vill, kan eller tycker att det är viktigt att definiera sig i fråga om kön. Vi har valt att behålla den definitionen i utredningens arbete. Det är vanligt att det förekommer en fråga om kön i enkätunder- sökningar. Ofta beror det på en vilja att kunna beakta könsskillnader i analysen. Det är dock ovanligt att det tydliggörs vilken aspekt av kön1 som avses. Det förekommer också att en fråga om kön finns med även när det är ovidkommande och det inte finns en avsikt att analy- sera resultatet utifrån kön. Som framgår i kapitel 5 om transpersoners levnadsvillkor beskriv- er många ickebinära personer hur den binära tvåkönsnormen osynlig- gör deras existens. har medvetenheten om att det finns ickebinära personer som inte kan eller vill definiera sig som kvinna eller man ökat, något som också återspeglar sig i enkäters utforman- de och en vilja att mäta kön på ett inkluderande sätt. Det blir allt vanligare att svarsalternativen ”kvinna” och ”man” kompletteras med 1 Olika aspekter av kön förklaras i kapitlet 3. ytterligare svarsalternativ, som till exempel ”annat”, ”annan könstill- hörighet”, ”inget”, ”vet ej”, ”osäker” eller ”vill inte uppge”. Många hör till exempel av sig till RFSL och ber om råd om hur de ska ställa frågan om kön i enkäter (RFSL 2016c, hämtad ). () har också märkt av ett ökat intresse för frågan och ett behov av rådgivning. Även Kommuner och Landsting (SKL) har framfört till utredningen att frågan är högaktuell i flera kommuner och landsting och att det finns ett behov av stöd- material på området. 13.1.1Exempel på hur ickebinära kan inkluderas Utredningen har tagit del av ett utkast2 till ett stödmaterial som SCB har arbetat fram gällande hur det är möjligt att fråga om kön på ett inkluderande sätt i enkäter. Detta arbete bygger på erfarenheter och teorier om frågekonstruktion. Andra underlag är liknande arbeten som gjorts i andra länder, kontakter med svenska aktörer (statliga myndigheter och civilsamhällesorganisationer) samt intervjuer med fem ickebinära personer. SCB menar att en förutsättning för att statistik ska hålla hög kva- litet är att frågeformulär är utformade på ett bra sätt. Frågor får inte ha inbyggda antaganden och det behöver finnas svarsalternativ för samtliga respondenter. De ickebinära personer som SCB intervjuat har samtliga uppgett att de antingen skulle hoppa över en fråga om kön som enbart har två svarsalternativ eller helt strunta i att göra undersökningen. Att avsaknaden av ett tredje alternativ kan medföra att personer väljer att inte delta i en undersökning har också fram- förts till den här utredningen av andra aktörer vi haft samråd med, till exempel RFSL. Enligt SCB:s material är det en undersöknings syfte som ska av- göra vilka frågor som ska ställas. Syftet ska styra definitionen av variabeln, i detta fall kön som i sin tur ska styra hur frågan ställs. Det är därför viktigt att ta ställning till vilken aspekt av kön det är man 2 Epost från , SCB, inkommet . Komm2017/01435-1 SCB:s arbets- material. vill ta reda på; juridiskt kön, biologiskt kön, könsidentitet eller köns- uttryck? SCB menar att saknas kunskap om hur frågan ”Är du kvinna eller man?” med svarsalternativen kvinna och man uppfattas. Sannolikt varierar tolkningen från person till person. Cispersoner reflekterar förmodligen inte så mycket över vilken aspekt av kön som avses, då samtliga aspekter av kön sammanfaller hos dem. Transpersoner, där de olika aspekterna av kön inte sammanfaller, måste däremot ta ställ- ning till vilken aspekt av kön frågan gäller och utifrån det svara på ett adekvat sätt. Det är därför viktigt att vara tydlig med vilken aspekt av kön en fråga gäller. Det är också viktigt att tänka på att om ett tredje svarsalternativ på frågan om kön läggs till så kan det innebära att respondenten tolkar frågan annorlunda. RFSL har skrivit rekommendationer om vad som kan vara bra att tänka på när man ska fråga om kön i enkätundersökningar eller på formulär/blanketter. Först bör den som utför undersökningen ta ställning till vilken aspekt av kön det är som är relevant för under- sökningen. Är det juridiska könet mest relevant för undersökningen så kan undersökningen fråga efter det. Det är då viktigt att veta att det juridiska könet inte alltid stämmer överens med hur en person identifierar sig eller uppfattas av andra. Mot den bakgrunden kan det vara bra att förklara varför det är det juridiska könet som det frågas efter i undersökningen. Ofta är det i stället könsidentiteten som är mest relevant för under- sökningen. RFSL föreslår att en fråga som avser könsidentitet bör skrivas på följande sätt: ”Vilket kön har du? Med kön menar vi köns- identitet, alltså det kön som du själv känner dig som.” Frågan bör ha fem svarsalternativ: kvinna, man, annat alternativ, osäker, vill ej svara. Syftet med att ha ”annat alternativ”, ”osäker” och ”vill ej svara” som separata alternativ är att inte spä på förutfattade meningar om att personer som inte ser sig som man eller kvinna skulle vara förvirrade. RFSL menar att kategorierna ”annat alternativ” och ”osäker” kan slås ihop vid analys (RFSL 2016c, hämtad ). När genomförde sin medarbetarundersökning infördes ett tredje svarsalternativ, ”annat”, som svar på frågan om kön. Det visade sig att av de som kryssat för ”annat” så var det som hade upplevt kränkningar eller trakasserier på sin arbetsplats, jämfört av kvinnorna och av männen (2017a). Kommunfullmäktige har antagit riktlinjer för inklu- derande dokument. Syftet med dessa är att alla människor, oavsett könsidentitet och könsuttryck, ska vara inkluderade och synliggjorda när de interagerar med via enkäter, blanketter och formulär. Riktlinjerna består av två delar: en handlar om inkluderan- de språkbruk och en handlar om att fråga om kön. Kommuner måste enligt förordningen (2001:100) om den offent- liga statistiken dela upp all individstatistik på de juridiska könen man och kvinna. Detta för att stärka jämställdhetsarbetet. I finns även en jämställdhetspolicy antagen av kommunfullmäktige som ställer samma krav. För att uppfylla kravet på könsuppdelad statistik och kunna inkludera personer som inte identifierar sig som kvinna eller man i statistiken menar att det krävs en uppdelning i två frågor: en om juridiskt kön och en om köns- identitet. När det gäller enkäters utformande menar staden i rikt- linjerna att en första fråga bör ställas om juridiskt kön. Den ska ha två svarsalternativ (kvinna och man) och den ska också innehålla en förklaring till vad juridiskt kön innebär och varför det finns en fråga om det: har två juridiska kön, men det utesluter inte att individen identifierar sig på ett annat sätt. Juridiskt kön är det kön som står i registret i folkbokföringen och kan utläsas genom personnum- rets näst sista siffra. Frågan ställs på grund av krav om könsuppdelad statistik. En andra fråga bör sedan ställas om hur respondenten identifierar sig. Den bör ha fyra svarsalternativ: kvinna, man, annat och vill ej svara. Frågan bör också innehålla en förklaring om varför frågan ställs: har två juridiska kön, men det utesluter inte att indi- viden identifierar sig på annat sätt. Frågan ställs för att vi ska kunna er- bjuda en kvalitativ och likvärdig verksamhet (2017b). I sitt arbete med att ta fram riktlinjerna var statsledningskontoret i staden i kontakt med organisationer med relaterade dokument: Läns- styrelsen i , kommun och . I sitt arbete har statsledningskontoret beaktat förordningen (2001:100) om den offentliga statistiken, personuppgiftslagen (1998:204) och diskrimineringslagen (2008:567). De har även varit i kontakt med () och Datainspektionen samt SCB (2017b). Det är ett vanligt missförstånd att transpersoner inte identifierar sig som kvinna eller man. Många transpersoner identifierar sig just som kvinna eller man. Att ha flera svarsalternativ på frågan om kön i en enkät leder därför inte nödvändigtvis till ökad kunskap om gruppen transpersoner. Är syftet med undersökningen att få en ökad kunskap om transpersoner så behöver det ställas en separat fråga om det. Nationella sekretariatet för genusforskning (2017) föreslår möjlig- heten att fråga om den svarande identifierar sig som cis- eller trans- person. Det finns också exempel på aktörer som gör så. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ställer frågan ”Identi- fierar du dig som transperson?” i Nationella ungdomsenkäten med svarsalternativen ”ja”, ”nej” och ”vet ej” (MUCF: och 2015). I UngKAB15 har inkluderat frågan ”Är du eller har du varit transperson?” med svarsalternativen ”ja” och ”nej”. har även ställt frågan med snarlik formulering i den nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, samt i en undersökning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som myndigheten genomför . I den sistnämnda finns tre svarsalternativ: ”ja”, ”nej” och ”vet inte”. En kanadensisk studie undersöker två olika sätt att fråga om transerfarenhet i befolkningsundersökningar och hur respon- denter har reagerat på dessa. Det ena sättet att fråga om trans- erfarenhet är utvecklat i och innehåller två frågor. Det andra innehåller multipla frågor och är utvecklat i . Forskarna har dels genomfört en enkät (311 respondenter), men även genomfört intervjuer med 79 individer. I den amerikanska modellen ställdes två frågor: en om könsidentitet och en om vilket kön personen tillskrevs vid födseln. I den kanadensiska modellen fanns utrymme för fler frågor. Alla svarade först på två frågor: Om respondenten är kvinna, man eller annat, samt om respondenten anser sig vara transperson. Den som svarade ja eller vet ej på den sistnämnda frågan fick sedan ytterligare frågor: Vilket kön tillskrevs respondenten vid födseln, vilket kön känner sig respondenten som, vilket kön lever respon- denten som i sitt vardagsliv, och om respondenten genomgått köns- bekräftande behandling och i så fall vilka behandlingar eller ingrepp. Båda sätten att fråga om transerfarenhet var begripliga och tydliga för såväl transpersoner som cispersoner (; Braimoh; Scheim & 2017). 13.3Inkludering av ickebinära i könsuppdelad statistik Könsuppdelad statistik är ett viktigt redskap i jämställdhetsarbete, men det kan vara exkluderande både avseende statistikinsamling och presentation av statistik (Nationella sekretariatet för genusforsk- ning 2017). En undersökning kan vara helt registerbaserad eller helt baserad på direktinsamling av uppgifter. En registerbaserad undersökning baseras på uppgifter som redan har samlats in och finns i register eller listor. I en undersökning som baseras helt på direktinsamling av upp- gifter är det alltid respondenten själv som bestämmer vilken infor- mation den lämnar ifrån sig genom sina svar. Registerbaserade undersökningar utgår alltid från individers re- gistrerade kön, det vill säga det juridiska könet (om kön är en varia- bel som beställaren efterfrågat). I en undersökning som baseras på direktinsamling av uppgifter finns det möjlighet att formulera en egen fråga om kön. Det är viktigt att den som genomför undersökningen är medveten om att risken för bakvägsidentifiering och röjande av uppgifter ökar om det finns fler än två svarsalternativ i en fråga om kön. Detta gäller särskilt då det för de flesta undersökningar är troligt att antalet som anger ett tredje svarsalternativ för kön i stället för kvinna eller man är relativt litet. Detta kan också innebära att det inte går att redovisa den gruppen. Det finns också undersökningar där registerdata kombineras med direktinsamlade uppgifter från respondenterna. Om registeruppgifter (juridiskt kön) kombineras med en fråga om könsidentitet vid ur- valsundersökningar riskerar det i vissa fall att leda till att transpersoner kan identifieras utan att de gett sitt samtycke till det. Detta framgår av SCB:s utkast på stödmaterial som utredningen tagit del av. 13.3.1Personuppgiftslagen (PUL) En lag som har ett vidare tillämpningsområde än statistiken, men som påverkar den, är personuppgiftslagen, PUL (1998:204). När myn- digheter behandlar personuppgifter på helt eller delvis automatiserad väg måste en avvägning göras mellan skyddet för den personliga inte- griteten å ena sidan och centrala samhällsintressen å andra sidan. PUL:s syfte är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks när personuppgifter behandlas. Begreppet ”behand- las” är brett, det omfattar insamling, registrering, lagring, bearbet- ning, spridning, utplåning, med mera. PUL bygger på gemensamma regler som har beslutats inom EU, det så kallade dataskyddsdirekti- vet. Övriga EU-länder har alltså liknande skyddslagar vilket under- lättar flödet av information inom unionen (Datainspektionen 2017). Om det finns avvikande bestämmelser i annan lag eller förordning så gäller i stället dessa bestämmelser (2 §). Enligt 2 § i lagen om den officiella statistiken (2001:99) gäller PUL vid framställning av sta- tistik i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen om den officiella statistiken. Exempel på sådana avvikande bestämmelser i lagen om den officiella statistiken finns i 14 § (rätten för en statistik- ansvarig myndighet att behandla personuppgifter för framställning av statistik) och 15 § (undantaget från PUL:s krav på uttryckligt samtycke vid behandling av känsliga personuppgifter). Enligt PUL 13 § är det förbjudet att samla in uppgifter som rör hälsa och sexualliv. Det finns dock ett antal undantag till förbudet som regleras i PUL 14–19 §§. Till exempel får känsliga personupp- gifter behandlas, om den registrerade har lämnat sitt uttryckliga sam- tycke till behandlingen eller på ett tydligt sätt offentliggjort uppgift- erna. I det utkast på stödmaterial som utredningen tagit del av skriver SCB att om frågan om kön formuleras för att tydligare mäta köns- identitet i stället för övriga könsbegrepp samt inkluderar ett tredje eller fler svarsalternativ kan det innebära att de data som samlas in räknas som känsliga uppgifter enligt PUL 13 §. Detta gäller även frågor om transerfarenhet. Enligt PUL utgör bland annat uppgifter om hälsa och sexualliv känsliga uppgifter. Frågor om kön och civil- stånd betraktas vanligen inte som uppgift om sexualliv. Huruvida uppgifter om könsidentitet räknas hit beror på hur och i vilket sam- manhang uppgifterna ska användas och analyseras. Detta behöver avgöras från fall till fall. Om uppgifter definieras som känsliga person- uppgifter krävs det en särskild hantering. Vilka aspekter av kön är att betrakta som känsliga uppgifter? Bakgrunden till att kön inte betraktas som en känslig uppgift är en skrivning i betänkande Integritet, Offentlighet, Informationsteknik (SOU 1997:39) där det står att en isolerad upp- gift om vilket kön en person har inte kan anses vara en uppgift som rör dennes sexualliv. Däremot, fortsätter texten, är förmodligen en uppgift om att någon har bytt kön en uppgift som kan anses röra den personens hälsa eller sexualliv. Utredningen noterar att ovanstående skrivning utgår ifrån en tvåkönsnorm där begreppet kön inte alls problematiseras. Det finns kön (cismän och ciskvinnor) och det finns de som ”byter kön” (trans- män och transkvinnor). Det förmodas också att uppgiften om att någon ”bytt kön” kan anses röra individens hälsa och sexualliv (och därmed utgör en känslig uppgift), men det anges ingen förklaring till varför. Det är viktigt att beakta att lagstiftningen (1972:119) om fastställelse av kön som gällde då detta be- tänkande skrevs ställde andra krav kring juridiskt könsbyte än den nuvarande. har vi en högre kunskapsnivå kring kön, könsidentitet och könsuttryck. Vi vet att det finns både ickebinära och binära trans- personer liksom personer med intersexvariation. avlägsna- des kravet på sterilitet i lagen (1972:119) om fastställande av köns- tillhörighet i vissa fall. I teorin blev det då möjligt att byta juridiskt kön utan att genomgå någon medicinsk behandling. Det pågår också ett utredningsarbete inom för att separera den juridiska processen helt från den medicinska köns- Då det inte längre kommer att finnas kvar ett krav på medicinsk behandling eller diagnos för att byta juridiskt kön kan detta svårligen betraktas som en uppgift som rör personens hälsa. Än mindre kan det betraktas som en uppgift som rör per- sonens sexualliv. Det måste också anses vara skillnad på att fråga om kön i en under- sökning och på att fråga om någon har transerfarenhet eller trans- bakgrund då det senare måste kunna betraktas som en fråga som rör personens hälsa. Detta eftersom transerfarenhet eller transbak- grund också kan innebära att individen har en diagnos kopplat till det. Att fråga om kön i en undersökning borde egentligen bara be- höva vara problematiskt när det gäller att kombinera registerdata med direkt insamling av uppgifter om kön från respondenter. Vid undersökningar som uteslutande utgår ifrån uppgifter som samlats in direkt från respondenter (och som inte är kopplade till register- data) finns förvisso en identifieringsrisk men det blir då upp till indi- viden att avgöra från fall till fall om det är viktigare att vara dold än att vara inkluderad. Dataskyddsförordningen träder i kraft i alla EU:s medlemsländer . Den ersätter dataskyddsdirektivet (95/46/EG), som på generell nivå har genomförts i svensk rätt genom PUL, person- uppgiftsförordningen (1998:1191) och Datainspektionens föreskrift- er. Dataskyddsförordningen ska däremot inte implementeras i svensk rätt, utan i stället tillämpas av enskilda, myndigheter och domstolar precis som om dess bestämmelser hade funnits i en svensk författ- ning. När dataskyddsförordningen börjar tillämpas kommer alltså den generella regleringen om behandling av personuppgifter att finnas i dataskyddsförordningen. Det svenska generella regelverket om data- skydd kan då inte längre finnas kvar, eftersom det skulle leda till en otillåten dubbelreglering. Många av de bestämmelser som finns i per- sonuppgiftslagen och i personuppgiftsförordningen motsvaras näm- ligen av direkt tillämpliga bestämmelser i dataskyddsförordningen. I Ny dataskyddslag. Kompletterande bestämmelser till EU:s data- skyddsförordning (SOU 2017:39) föreslår utredningen att person- uppgiftslagen och personuppgiftsförordningen ska upphävas. lag och förordning med bestämmelser som kompletterar dataskydds- förordningen på ett generellt plan ska införas.