sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Sammanfattningsvis bedömer vi att målsättningen är att miljö- och hälsoriskerna kopplade till växtskyddsmedelsanvändningen ska minska, vilket de inte synes göra enligt miljö- och hälsoriskindex. I avsnitt 6.4.2 kommer vi att bedöma om en skatt kan vara ett effek- tivt styrmedel för att åstadkomma en sådan riskminskning. 6.4Är skatt på växtskyddsmedel ett effektivt styrmedel? 6.4.1Nuvarande skatt på växtskyddsmedel är inte effektiv Växtskyddsmedel beskattas genom lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. I lagen definieras bekämpningsmedel som ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskada eller olägenhet för människors hälsa, förorsakad av 40Boström, G., Gönczi M., . (2017) Växtskyddsmedel som regelbundet överskrider riktvärden för ytvatten – en undersökning av bakomliggande orsaker. CKB Rapport 2017:2. 41Detta är även ett av målen i förslaget till ny handlingsplan för hållbar användning av växt- skyddsmedel för perioden –2022. Skatt på kemiska växtskyddsmedel växter, djur, bakterier eller virus. Från det skattepliktiga området undantas varor är som avsedda att användas vid beredning av livs- medel, läkemedel eller annan jämförbar vara, och färger, fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för ett annat ända- mål, om inte varorna genom en särskild benämning eller på något annat sätt anges vara avsedda som bekämpningsmedel. Dessutom undantas träskyddsmedel och ättika. Biologiska växtskyddsmedel omfattas inte heller av det skattepliktiga området. Skatt tas ut med för varje helt kilo verksamt ämne. Dagens beskattning av växtskyddsmedel synes syfta till att minska den totala användningen av växtskyddsmedel. I HOBS-utredningen42 gjordes bedömningen att skatten på bekämpningsmedel hade haft en begränsad effekt på användningen av sådana medel. HOBS-utred- ningen kom fram till att skatten på bekämpningsmedel har en viss direkt effekt genom att dämpa användningen men denna effekt be- döms vara förhållandevis begränsad. Man framhöll också en indirekt effekt genom de rådgivnings- och informationsinsatser som finan- sierades genom avgifterna. Att skatten har liten betydelse för hur mycket växtskyddsmedel som används stöds av statistiken över såld mängd verksamt ämne. har mängden såld verksamt ämne legat på en relativt stabil nivå. Däremot kan, som framgår av avsnitt 6.3.2, en viss ökning ses av antalet sålda hektardoser. Eftersom skatt tas ut baserat på mängd verksamt ämne missgyn- nas sådana växtskyddsmedel som används i höga doser i förhållande till sådana växtskyddsmedel som används i lägre doser. Flera växt- skyddsmedel som anses innebära låg risk för hälsa och miljö används i mycket höga doser. För dessa medel kan skatten utgöra en bety- dande del av produktpriset. Skatten innebär sannolikt för dessa pro- dukter en mer omfattande minskning av använd mängd verksamt ämne i jämförelse med om en skatt på växtskyddsmedel inte hade funnits eller varit annorlunda utformad. Enligt bransch- och myndig- hetsrepresentanter har skattens effekt på så kallade högdosprodukter sannolikt påverkat vilka växtskyddsmedel som sätts på marknaden i . Sammanfattningsvis bedömer utredningen således att dagens skatt på växtskyddsmedel inte är ett effektivt styrmedel. 42 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9). Skatt på kemiska växtskyddsmedel 6.4.2Förändrad skatt på växtskyddsmedel – ett kompletterande styrmedel Bedömning: Det finns behov av kompletterande styrmedel för att minska miljö- och hälsoriskerna vid användningen av växt- skyddsmedel, samt för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En förändrad skatt på växtskyddsmedel kan vara ett sådant lämpligt kompletterande styrmedel. Som utredningen konstaterat i avsnitt 6.3.5 är målsättningen att ris- kerna med användningen av växtskyddsmedel ska minska, vilket ut- redningen bedömer att de inte gör. Det finns omfattande styrmedel som reglerar användningen av växtskyddsmedel, till exempel i form av godkännandekrav, spridnings- och hanteringsföreskrifter, krav på utbildning och funktionstester av utrustning, samt rådgivning och andra frivilliga initiativ. Dessa styrmedel samverkar och kompletterar varandra. Utredningen bedömer att en skatt på växtskyddsmedel som är utformad på ett sätt som inte gynnar lågdosprodukter i förhållande till högdosprodukter och som är differentierad utifrån risk kan vara ytterligare ett bidrag till att nå relevanta miljökvalitetsmål, såsom Giftfri miljö. En sådan skatt ger ekonomiska incitament att minska miljö- och hälsoriskerna relaterade till användning av växtskyddsmedel. Det finns ett antal tänkbara anpassningsåtgärder (som leder till minskade miljö- och hälsorisker) som marknadsaktörerna kan förväntas vidta som en följd av de nya ekonomiska förutsättningar som en förändrad skatt medför. Utredningens bedömning är att dessa åtgärder stimu- leras i större utsträckning – och mer samhällsekonomiskt kostnads- effektivt – av ett ekonomiskt styrmedel än av andra befintliga styr- medel. På kort sikt (inom en odlingssäsong) kan anpassning ske till exem- pel genom att den enskilde lantbrukaren –väljer att inte bekämpa ett visst ogräs-, insekts- eller svampangrepp, –väljer en lägre dos kemiskt växtskyddsmedel, eller –väljer ett (av de på marknaden tillgängliga) växt- skyddsmedel förknippat med lägre risk. Skatt på kemiska växtskyddsmedel På uppstår fler anpassningsmöjligheter, till exempel genom att –antalet tillgängliga växtskyddsmedel förknippade med relativt låga risker kan öka genom att produkter som redan är utvecklade och godkända i andra EU-länder också görs tillgängliga på den svenska marknaden, –den enskilde lantbrukaren väljer ett alternativ till kemisk bekämp- ning (till exempel mekanisk bekämpning av ogräs), och –den enskilde lantbrukaren anpassar växtföljd, gröd- och sortval till alternativ som är mindre beroende av växtskyddsmedel förknip- pade med höga miljö- och hälsorisker. Vid utformningen av skatten tar utredningen hänsyn till transak- tionskostnader samt skattens legitimitet och rättssäkerhet. Utredningens bedömning är att det finns skäl att utforma en för- ändrad skatt på växtskyddsmedel. En sådan skatt, för att vara ett verkningsfullt styrmedel, bör vara differentierad utifrån risk och ha en annan bas för skatteuttaget än nuvarande skatt. Dessutom ger principen om förorenaren betalar (polluter pays principle) stöd för att växtskyddsmedel som har en sämre riskprofil får en högre skatte- sats än växtskyddsmedel vars användning endast innebär mycket små risker. För att se de konkreta styreffekterna av en förändrad växtskydds- medelsbeskattning är det av vikt att skatten utvärderas och följs upp. Detta utvecklas vidare i avsnitt 9.10. 6.5Skatt på kemiska växtskyddsmedel 6.5.1Förändrad skatt på växtskyddsmedel Förslag: Lagen om skatt (1984:410) på bekämpningsmedel ska upphävas, och en ny lag om skatt på växtskyddsmedel införas. Utredningen har i avsnittet ovan bedömt att det finns anledning att föreslå en förändrad beskattning av växtskyddsmedel. beskattas växtskyddsmedel och biocider genom lagen om skatt på bekämp- ningsmedel. Denna lag träffar både biocider och växtskyddsmedel. Skatt på kemiska växtskyddsmedel Utredningen föreslår i avsnitt 7.1.4 att skatten på biocider bör tas bort. Vad gäller beskattning av växtskyddsmedel behöver omfat- tande förändringar göras dels vad avser definitionen av det skatte- pliktiga området, vilken inte överensstämmer med definitionen i övrig miljölagstiftning eller i EU:s växtskyddsmedelsförordning, dels vad avser sättet att ta ut skatten. En riskdifferentierad beskatt- ning bör också införas. En förändrad växtskyddsmedelsbeskattning kräver så pass omfattande ändringar i nuvarande lagstiftning att den nuvarande lagen om skatt på bekämpningsmedel bör upphävas och en ny lag om skatt på växtskyddsmedel införas. Förslag: Skatt ska betalas på kemiska växtskyddsmedel. Ättika ska inte längre vara undantaget från det skattepliktiga området. Med kemiskt växtskyddsmedel avses ett kemiskt ämne eller en blandning av kemiska ämnen som inte är en vara och som är ett växtskyddsmedel enligt definitionen i artikel 2.1 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på mark- naden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG enligt lydelsen . Vilka växtskyddsmedel ska beskattas? Utredningen har i avsnittet ovan gjort bedömningen att det finns skäl att föreslå en förändrad skatt på växtskyddsmedel. I det följande avsnittet bedöms vilka växtskyddsmedel som ska beskattas. Växtskyddsmedel kan delas upp i kemiska och biologiska växt- skyddsmedel. Förenklat kan sägas att biologiska växtskyddsmedel är växtskyddsmedel där det verksamma ämnet utgörs av en levande orga- nism.43 Växtskyddsmedel som är framställda av andra ämnen med naturligt ursprung, som till exempel feromoner, är således inte att anse som biologiska växtskyddsmedel. Det finns också bland annat 43 Se t.ex. definitionen av biologiska växtskyddsmedel i 1 kap. 2 förordningen om bekämpnings- medelsavgifter. Skatt på kemiska växtskyddsmedel makroorganismer som kan användas i bekämpningssyfte och så kallade allmänkemikalier som kan vara till nytta för växtskyddet. Användningen av kemiska växtskyddsmedel bidrar till spridningen av naturfrämmande ämnen i miljön. Utredningens bedömning är att beskattning av kemiska växtskyddsmedel kan vara ett bidrag till att nå miljömålet Giftfri miljö. Kemiska växtskyddsmedel ska därför be- skattas. Skatteplikten är inte beroende av om ett växtskyddsmedel används för privat användning eller i yrkesmässig användning. Ett särskilt kemiskt växtskyddsmedel är ättika, som är undantaget från det skattepliktiga området . Ättika kan användas både som växtskyddsmedel och livsmedel, och är lättare tillgängligt för allmänheten än andra substanser som förekommer i växtskyddsmedel. Vid införandet av undantaget bedömdes att be- skattning av ättika som växtskyddsmedel skulle ge ett starkt incita- ment att införskaffa ättikan i en livsmedelsaffär, där ättikan säljs utan märkning och information om risker och lämpliga skyddsåtgärder. Livsmedlet ättika kan förekomma i spädningar som är olämpliga då ättikan ska spridas över vegetation. Regeringens samlade bedömning var att det kunde finnas vissa risker för hälsa och miljö när livsmedlet ättika användes för bekämpningsändamål och att beskattning av ättika skulle motverka sitt syfte.44 Såvitt utredningen kunnat bedöma är det inte tillåtet att använda livsmedlet ättika som växtskyddsmedel i yrkesmässig odling. Vad gäller den icke yrkesmässiga användningen torde det finnas en risk att livsmedlet ättika används som växtskyddsmedel. Beskatt- ning av ättika som växtskyddsmedel kan således inte förväntas leda till sådana negativa konsekvenser som vid tiden för införandet. Ättika, i form av kemiskt växtskyddsmedel, ska därför inte längre vara undantaget från det skattepliktiga området. Mikrobiologiska växtskyddsmedel är mikroorganismer som bak- terier, svampar och virus som används som växtskyddsmedel. De miljöproblem som finns för många kemiska växtskyddsmedel, som exempelvis persistens och bioackumulerande egenskaper, är inte aktuella för mikroorganismer. Vid godkännandeprövningen av ett mikrobiologiskt verksamt ämne är det däremot viktigt att utvärdera om mikroorganismerna har infektionsförmåga, om det föreligger risk för antibiotikaresistens och om patogena kontaminanter före- 1998/99:18, bet. 1998/99:SkU6, rskr. 1998/99:68. Skatt på kemiska växtskyddsmedel kommer i produkten. Det saknas i flera fall kunskap om vilka meta- boliter som mikroorganismer producerar i jorden eller på grödan under olika förhållanden, men enligt Kemikalieinspektionen bildas troligtvis metaboliter i mycket små mängder.45 Kemikalieinspektionens inställning är att användningen av mikro- biella växtskyddsmedel, så länge det inte finns indikationer på att toxiska metaboliter bildas, inte bör anses leda till några negativa miljö- och hälsoeffekter från metaboliter.46 Användningen av mikrobiolo- giska växtskyddsmedel bidrar inte till spridning av naturfrämmande ämnen i miljön. Beskattning av mikrobiologiska växtskyddsmedel kan mot denna bakgrund inte förväntas bidra till att miljökvalitets- målet Giftfri miljö nås. Vi bedömer därför att mikrobiologiska växt- skyddsmedel inte ska beskattas. Varken makroorganismer som används i bekämpningssyfte47 eller så kallade allmänkemikalier48 är växtskyddsmedel i den mening som av- ses i EU:s växtskyddsmedelsförordning. De kan dock användas i växtskyddssyfte. Användningen av makroorganismer och allmän- kemikalier i växtskyddssyfte bedöms inte påverka uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. De ska därför inte omfattas av det skattepliktiga området. Hur ska det skattepliktiga området definieras? Definitionen av växtskyddsmedel i artikel 2.1 i EU:s växtskydds- medelsförordning är grundläggande för all lagstiftning som berör växtskyddsmedel i . Växtskyddsmedel definieras som produkter som består av eller innehåller verksamma ämnen, skyddsämnen eller synergister och som är avsedda för någon av följande användningar: 45Peter , Kemikalieinspektionen, e-post . 46Peter , Kemikalieinspektionen, e-post . 47Makroorganismer som används i bekämpningssyfte är insekter, nematoder och spindeldjur. Ansökningar om godkännande av ett makrobiologiskt bekämpningsmedel prövas av Natur- vårdsverket enligt förordningen (2016:402) om nematoder, insekter och spindeldjur som be- kämpningsmedel. 48Allmänkemikalier är enligt artikel 23 i EU:s växtskyddsmedelsförordning verksamma ämnen som inte har farliga egenskaper, som bl.a. inte släpps ut på marknaden som växtskyddsmedel och som inte huvudsakligen används för växtskyddsändamål, men som ändå är till nytta för växtskyddet. Skatt på kemiska växtskyddsmedel a)Att skydda växter eller växtprodukter mot alla skadegörare och förhindra angrepp av sådana, såvida inte huvudsyftet med dessa produkter anses ha att göra med hygien snarare än skydd av växter och växtprodukter. b)Att påverka växternas livsprocesser, till exempel ämnen som på- verkar deras växande på ett annat sätt än som näringsämne. c)Att bevara växtprodukters hållbarhet, om dessa ämnen och pro- dukter inte omfattas av särskilda gemenskapsbestämmelser om konserveringsämnen. d)Att förstöra oönskade växter eller växtdelar, utom alger såvida inte produkterna används i jord eller i vatten för att skydda växter. e)Att hålla tillbaka eller förhindra oönskad tillväxt av växter, utom alger såvida inte produkterna används i jord eller i vatten för att skydda växter. Det finns stora fördelar med att basera definitionen av växtskydds- medel i den föreslagna lagen på definitionen av växtskyddsmedel i EU:s växtskyddsmedelsförordning. Det gör till exempel att definitio- nen av det skattepliktiga området överensstämmer med de definitioner som i övrigt används inom svensk lagstiftning som berör växtskydds- medel. Definitionen av växtskyddsmedel i EU:s växtskyddsmedelsför- ordning omfattar såväl kemiska som mikrobiologiska växtskydds- medel. Avsikten är att endast kemiska växtskyddsmedel ska beskattas genom den förändrade skatten. I svenska författningar på området, såsom förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel och förord- ningen (2013:63) om bekämpningsmedelsavgifter definieras kemiska växtskyddsmedel som en kemisk produkt som är ett växtskydds- medel i enlighet med EU:s växtskyddsmedelsförordning. Med be- greppet kemisk produkt avses samma begrepp som i , dvs. ett kemiskt ämne eller en blandning av kemiska ämnen som inte är en vara.49 Vi föreslår att definitionen av kemiska växtskyddsmedel i den aktuella skattelagen ska överensstämma med den definition som i övrigt används i svenska författningar. För det fall definitionen av växtskyddsmedel ändras antingen på EU-nivå eller i svenska författ- 49 14 kap. 2 § . Skatt på kemiska växtskyddsmedel ningar, kan definitionen i den föreslagna lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel behöva ses över. Växtskyddsmedel som omfattas av det skattepliktiga området kräver någon form av tillstånd för att få användas i . I de allra flesta fall rör det sig om växtskyddsmedel som är produktgodkända i . Det finns också växtskyddsmedel som får föras in och an- vändas i med stöd av ett parallellhandelstillstånd och växt- skyddsmedel som beviljats dispens från kravet på produktgodkän- nande med anledning av en nödsituation på växtskyddsområdet. Skatt ska betalas för produkter som fått något av dessa tillstånd. För frå- gan om ett växtskyddsmedel är skattepliktigt eller inte är det dock inte av avgörande betydelse att ett sådant tillstånd beviljats. Det be- tyder till exempel att skatt också ska betalas för sådana växtskydds- medel som omfattas av definitionen i paragrafen och som används i utan att tillstånd finns. Även sådana kemiska växtskyddsmedel som vid tillståndsprövningen i placeras i klass 3,50 och som således får användas utan krav på utbildningsbevis är skattepliktiga. Det har varit oklart om till exempel fungicider, dvs. växt- skyddsmedel som används för att bekämpa skadegörare i form av svampar, omfattats av skatteplikt.51 Vi har inte kunnat finna någon anledning till att fungicider inte ska omfattas av skatteplikt. Genom att i den föreslagna lagen använda en definition av växtskyddsmedel som bygger på definitionen i EU:s växtskyddsmedelsförordning klar- läggs att även fungicider omfattas av lagens tillämpningsområde. Förslag: Skatten på kemiska växtskyddsmedel ska vara differen- tierad. Det ska finnas tre grupper av kemiska växtskyddsmedel med skilda skattenivåer. Kemiska växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som klassificerats som kandidatämnen för substitution i enlighet med EU:s växtskyddsmedelsförordning ska beskattas med den högsta skattesatsen. Kemiska växtskyddsmedel som endast inne- håller verksamma ämnen som klassificerats som verksamma äm- 502 kap. 8 § bekämpningsmedelsförordningen. 1997/98:90, bet. 1997/98:JoU25, rskr. 1997/98:279. Skatt på kemiska växtskyddsmedel SOU 2017:102 nen med låg risk i enlighet med EU:s växtskyddsmedelsförordning ska vara skattebefriade. Övriga växtskyddsmedel ska beskattas med en lägre skattesats. Verksamma ämnen som är klassificerade som verksamma äm- nen med låg risk respektive kandidatämnen för substitution året före beskattningsåret ska tas in i bilagor till lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Bilagorna ska uppdateras år- ligen. Kemikalieinspektionen ska tillhandahålla underlag för upp- dateringen. Utgångspunkter för utformning av en riskdifferentierad skatt på kemiska växtskyddsmedel Utredningen har ovan gjort bedömningen att en skatt på växt- skyddsmedel bör vara differentierad utifrån risk för att vara ett effek- tivt styrmedel. Förutsättningarna för att införa ett riskdifferentierat skattesystem i påverkas av att tillgången till växtskyddsmedel är begränsad på den svenska marknaden. För att ett riskdifferentierat skatteuttag ska leda till en riskminskning krävs att det finns möjlig- het att substituera växtskyddsmedel med hög risk mot växtskydds- medel med lägre risker. Detta påverkar också den styreffekt som en riskdifferentierad skatt kan ha. Styreffekter av olika skatteutform- ningar utvecklas närmare i avsnitt 9.6. För att förebygga uppkomsten av resistenta skadegörare och angrepp är det bra om det finns växtskyddsmedel med tre till fyra olika verkningsmekanismer som kan användas. För flera angrepp och grödor saknas dock detta. Därför är det viktigt att ett differentierat skattesystem inte styr alltför hårt mot ensidig användning av växt- skyddsmedel med samma verkningsmekanismer. Utredningen har tagit hänsyn till dessa omständigheter vid utformningen av ett diffe- rentierat skattesystem och i valet av skattesats. Genom att välja ett differentierat skattesystem med endast tre skattenivåer, samt med förhållandevis liten skillnad i skatt mellan de olika nivåerna, bedömer utredningen att risken för att skattesystemet styr alltför hårt mot ensidig användning begränsas. Utredningens modell för riskdifferen- tieringen är avhängigt den föreslagna skattenivån. Vid denna skatte- nivå menar utredningen att ökade risker för resistens som en följd av Skatt på kemiska växtskyddsmedel utformningen är begränsade. Frågan om risker för resistensutveck- ling måste dock följas. En riskdifferentierad skatt på kemiska växtskyddsmedel med utgångspunkt i EU:s växtskyddsmedelsförordning Vid godkännandeprövningen av verksamma ämnen enligt EU:s växt- skyddsmedelsförordning definieras vissa verksamma ämnen som kandidatämnen för substitution och vissa som ämnen med låg risk. Där emellan finns verksamma ämnen som varken klassificeras som kandidatämnen eller lågriskämnen. Utredningen använder fortsätt- ningsvis uttrycket övrigtämnen för dessa verksamma ämnen. Kandidatämnen för substitution52 är verksamma ämnen som upp- fyller kriterierna för att godkännas som verksamma ämnen enligt EU:s växtskyddsmedelsförordning, men som har vissa egenskaper som gör att det finns en särskild risk förknippad med användningen. Kandidatämnen för substitution kan till exempel ha ett betydligt lägre rekommenderat dagligt intag än övriga verksamma ämnen, klassi- ficeras som cancerogena eller reproduktionstoxiska i enlighet med bestämmelserna i eller uppfylla två av kriterierna för att betraktas som ett PBT-ämne (dvs. ett persistent, bioackumu- lerande och toxiskt ämne).54 Kandidatämnen för substitution god- känns för än övriga verksamma ämnen enligt förordningen – att jämföra med för övriga ämnen. Innan ett växtskyddsmedel som innehåller ett eller flera kandidat- ämnen för substitution produktgodkänns ska en jämförande bedöm- ning55 göras. Medlet ska inte godkännas, alternativt ska användningen begränsas, om den jämförande bedömningen visar att det finns ett godkänt växtskyddsmedel, en icke-kemisk bekämpningsmetod eller förebyggande metod som är väsentligt säkrare för människors och djurs hälsa eller för miljön. Denna ersättningsmetod ska inte med- föra några betydande ekonomiska eller praktiska nackdelar. 52Se artikel 24 i EU:s växtskyddsmedelsförordning. 53Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven /548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006. 54För samtliga kriterier som gör att ett verksamt ämne kan betraktas som ett kandidatämne – se bilaga II punkt 4 till EU:s växtskyddsmedelsförordning. 55Se artikel 50 i EU:s växtskyddsmedelsförordning. Villkor för hur den jämförande bedöm- ningen ska göras finns i bilaga IV till EU:s växtskyddsmedelsförordning. Skatt på kemiska växtskyddsmedel ningen tas också hänsyn till att de verksamma ämnenas kemiska olikhet, praxis inom odling och förebyggandet av skadedjur och ogräs är tillräckliga för att förekomsten av resistens ska begränsas till ett minimum. Dessutom beaktas konsekvenserna för mindre använd- ningsområden. Så vitt är känt har inget land i EU ännu nekat ett godkännande på grund av en jämförande bedömning vilket förmod- ligen beror på att rekvisiten ställer upp relativt långtgående krav som kan vara svåra att uppfylla.56 fanns 16 kandidatämnen godkända för använd- ning i . Kandidatämnen för substitution utgjorde av den totala mängden sålda verksamma ämnen. Sam- tidigt utgjorde de av miljöriskindikatorn och av hälsoriskindikatorn i miljö- och hälsoriskindex. Verksamma ämnen med låg risk är ämnen vars användning kan förväntas medföra endast en låg risk för människors och djurs hälsa och för miljön. Lågriskämnen godkänns för högst 15 år.57 Kommis- sionen beslutade att uppdatera kriterierna för godkännande av lågriskämnen i EU:s växtskyddsmedelsförordning. Ett verksamt ämne ska inte betraktas som ett ämne med låg risk om det har kategoriserats som cancerogent, mutagent eller reproduk- tionstoxiskt, farligt för vattenmiljön eller persistent.59