sou · H5B310 · 2017-02-22 00:00:00 — Underlåtelse att inhämta och följa nödvändiga tillstånd från berörda myndigheter, t.ex. etikprövningsnämnd (16 st) Oberättigat hävdande av författarskap, undertryckande av författarskap, ändring av författarordning o.dyl. (15 st) Obehörigt användande av information given i förtroende (8 st) Förtigande/undertryckande av resultat/uppgifter (7 st) Avsteg från god vetenskaplig sed/underlåtelse att följa vedertagna forskningsetiska rekommendationer (6 st) Försvårande av vetenskaplig granskning (6 st) Presentation eller annan spridning av falska eller förvrängda resultat (3 st) Osaklig eller missvisande sammanställning av egna resultat (2 st) Vissa lärosäten har ett eget definierat skuldkrav i sin definition (skuldkrav ingår också i både och Kommittén om forskningsetiks definitioner som många hänvisar till). Några menar att det för ansvar krävs att oredligheten har begåtts uppsåtligen/medvetet medan andra menar att det för ansvar krävs att den vetenskapliga oredligheten har begåtts medvetet eller av grov oaktsamhet. Ett par lärosäten skriver ut att missbedömningar och tolkningsfel och andra ursäktliga misstag inte utgör oredlighet. 3.Hur använder er högskola begreppen ”god sed i forskning” respektive ”oredlighet i forskning”? Lärosätena har uppfattat denna fråga på olika sätt. Vissa hänvisar till hur de definierar begreppen i handläggningsordningar och riktlinjer. Andra beskriver hur begreppen kommer till praktisk användning i verksamheten. De vanligaste svaren av det senare slaget handlar om att begreppen används i forskningen eller som vägledning för forskningen, i utredningar om oredlighet eller i utbildningen (ett tiotal svar vardera). På vilket sätt begreppen används i forskningen eller som vägledning för forskningen framgår oftast inte. Två lärosäten svarar att begreppen används i en levande diskussion om forskning vid lärosätet. 4.Hur hanterar er högskola i praktiken frågor kring utredningar av misstänkt oredlighet i forskning? Enligt svaren har 35 av 42 lärosäten beslutat om en hanteringsordning som ska följas när misstankar om oredlighet uppstår, men bara drygt hälften har hanterat sådana misstankar. I färre än av de redovisade ärendena om misstänkt oredlighet vid statliga universitet och högskolor 2010–2015 har yttrande inhämtats från Expertgruppen för oredlighet i forskning vid . Enligt svaren skiljer sig lärosätenas hanteringsordningar åt ur flera aspekter. En del lärosäten beskriver en plikt att anmäla misstänkt oredlighet i forskning för vissa kategorier av anställda, t.ex. prefekter och dekaner, eller alla personer i chefsposition. Vid några lärosäten har alla anställda skyldighet att anmäla misstänkt oredlighet till rektor eller annan överordnad. Vid 26 av 35 lärosäten med en beskriven hanteringsordning ska utredningen göras i två steg. Den inledande undersökningen görs antingen av en stående nämnd eller kommitté, en för varje tillfälle sammansatt ad hoc-grupp, eller en jurist eller annan handläggare, ofta vid universitetsledningen. Den fullständiga utredningen görs vid vissa lärosäten av samma konstellation som gjorde den inledande utredningen medan den vid andra görs av en ny konstellation, som kan vara av ad hoc-karaktär eller en stående nämnd eller kommitté. Några lärosäten har inskrivet i sin hanteringsordning att ärendena efter en inledande undersökning alltid ska lämnas till Expertgruppen för oredlighet i forskning vid . Bland de lärosäten som inte gör utredningar i två steg är det vanligare att utredningen görs av en stående nämnd eller kommitté än att det bestäms från fall till fall vem som ska utreda. Den nämnd eller kommitté som vid vissa lärosäten ansvarar för utredningar av misstänkt oredlighet hanterar ibland också forskningsetiska frågor i en vidare bemärkelse. Vid flera lärosäten är det obligatoriskt med utländska experter i den nämnd eller kommitté som utreder misstankar om oredlighet i forskning. I vissa hanteringsordningar anges tidsfrister för hur en utredning högst bör ta. Den vanligaste ambitionen är att den inledande utredningen bör ta högst medan den önskade längden för den fullständiga utredningen varierar mellan högst två och högst . 5.Vad ger ni för kurser som handlar om frågor om god sed i forskning respektive oredlighet i forskning, dels för studerande på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt dels för forskare? Enligt svaren ingår moment om god sed och oredlighet i forskning i alla berörda lärosätens forskarutbildning. De flesta lärosäten har även moment om det på grund- och avancerad nivå. Färre har redovisat att det ges obligatoriska kurser om god sed och oredlighet i forskning för verksamma forskare och handledare. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Karens för statsråd och statssekreterare. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning.