sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Erbjudande av långvarig inkvartering för bland annat studenter och arbetstagare omfattas också. Figur 2.9 Andel turism av hotell- och logibranschens totala förädlingsvärde Källa: /SCB. och logiföretagen hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för cirka en tredjedel av det samlade förädlingsvärdet i branschen. De fyra företag som hade 250 anställda eller fler stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data 2.4.4Uthyrning, resetjänster och andra stödtjänster Resebyrå- och researrangörsverksamhet omfattar resebyråer som säljer tjänster inom resor, transport och logi till såväl privatpersoner som affärskunder. Turistguiders verksamhet och turismfrämjande ingår också. Figur 2.10 Andel turism av resebyråers totala förädlingsvärde Källa: /SCB. Resebyrå- och researrangörsverksamhet m.m. av resebyråföretagen hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för strax av det samlade föräd- lingsvärdet i branschen. De sex företag som hade 250 anställda eller fler stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Uthyrning och leasing inkluderar uthyrning av en mängd varor, exempelvis bilar, datorer, konsumentvaror och även industriell utrustning. Däremot ingår inte uthyrning av fastigheter. Figur 2.11 Andel turism av uthyrning- och leasings totala förädlingsvärde Källa: /SCB. av uthyrningsföretagen hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för ungefär hälften av det samlade förädlings- värdet. De fem företag som hade 250 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Konstorstjänster och andra företagstjänster omfattar en mängd vardagstjänster för kontorsverksamhet, exempelvis callcenterverk- samhet, reception och personaladministration samt kreditupp- lysningar. Här ingår även arrangemang av kongresser och mässor. Figur 2.12 Andel turism av andra företagstjänsters totala förädlingsvärde Källa: /SCB. Kontorstjänster och andra företagstjänster av företagen hade 20 eller färre anställda. Dessa företag stod för av det samlade förädlingsvärdet. De 11 företag som hade 250 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. 2.4.5Kultur, sport, nöje och skönhetsvård Denna tabell samlar fem huvudgrupper av näringsgrenar. ”Andra konsumenttjänster” är störst sett till såväl antal företag som föräd- lingsvärde. Omsättningen är däremot störst i spel- och vadslagning Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data medan bruttoinvesteringarna är störst för sport, fritid och nöje. Med ”andra konsumenttjänster” avses bland annat kemtvätt, hår- och skönhetsvård och begravningsverksamhet. Figur 2.13 Andel turism av det totala förädlingsvärdet inom kultur, sport, nöje och skönhetsvård Källa: /SCB. Tabell 2.8 Konstnärlig och kulturell verksamhet, biblioteks- och museiverksamhet, spel- och vadslagningsverksamhet, sport- fritids och nöjesverksamhet samt andra konsumenttjänster SNI 90-93 samt 96 *Pga. litet antal företag finns statistiken inte uppdelad i grupper för företag med fler än 50 anställda för samtliga SNI-koder i tabellen. av företagen hade 20 eller färre anställda. Dessa företag stod för av det samlade förädlingsvärdet. De 93 företag som hade 50 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. De transportbranscher som finns med i turismsatellitkontot är luft-, land- och sjötransport. Lufttransport omfattar transport av passage- rare eller gods och här återfinns bland annat reguljär- och charter- flyg. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Figur 2.14 Andel turism av lufttransportens totala förädlingsvärde Källa: /SCB. *Pga. litet antal företag finns statistiken inte uppdelad i grupper för företag med fler än 50 anställda. av antalet företag hade färre än 20 anställda och dessa företag stod för av det totala förädlingsvärdet för lufttransportföretagen. De tio företag som hade 50 anställda eller fler stod för av det totala antalet anställda för före- tagen inom luftfarten. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Som landtransport räknas bland annat tåg- och busstransporter, taxi och flyttjänster. Både passagerar- och godstransport ingår. I turism- satellitkontoberäkningarna ingår undergrupperna taxi, järnväg och kollektivtrafik. Figur 2.15 Andel turism av taxi, järnvägens och kollektivtrafikens totala förädlingsvärde Källa: /SCB. av företagen hade färre än 20 anställda. Dessa företag stod för av det samlade förädlingsvärdet. De 27 företag som hade 250 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Sjötransporter omfattar både passagerar- och godstrafik, oavsett om den är linjebunden eller ej. I denna verksamhet ingår även kryss- ningar och sightseeingturer samt färjeverksamhet. Figur 2.16 Andel turism av sjöfartens totala förädlingsvärde Källa: /SCB. av sjötransportföretagen hade färre än 20 anställda. Dessa företag stod för av det samlade förädlings- värdet. De nio företag som hade 250 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data 2.4.7Design, foto, tolk I näringsgrensindelningen finns en avdelning för ”specialiserad yrkesmässig, vetenskaplig och teknisk verksamhet”. En av huvud- grupperna inom detta område är ”Annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik”. Detta omfattar bland annat design- verksamhet, inredningsarkitekter, fotografering, översättning och tolkning. Figur 2.17 Andel turism av det totala förädlingsvärdet inom ”annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik” Källa: /SCB. Tabell 2.12 Annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik *Pga. litet antal företag finns statistiken inte uppdelad i grupper för företag med fler än 100 anställda. av dessa företag hade färre än 20 anställda. De företagen stod för av det samlade förädlings- värdet. De 6 företag som hade 100 eller fler anställda stod för av det totala antalet anställda. Besöksnäring och turism – definitioner, begrepp och grundläggande data Förädlingsvärdets utveckling över tid Tjänsteproduktionsindex mäter förädlingsvärdets utveckling i tjänste- sektorn. Figur 2.18 visar indexet för –2016 för de branscher som turismsatellitkontot utgår ifrån. 2000–2016, fasta priser, 2010=100 Företag inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Företag inom bl.a. uthyrning och resetjänster Kultur, nöje och fritid 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: SCB. 3 En samlad politik 3.1Behovet av en samlad politik Svensk turism och besöksnäring var senast föremål för en genom- lysning i betänkandet Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17) som låg som grund för propositionen En politik för en långsiktig och konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/ 05:56). Under de som gått har världen förändrats radikalt, bland annat genom den digitala utvecklingen. Vi har även upplevt en global finans- kris och därefter en flyktingkris som är den största sedan . Vidare har en rad av de senaste årens terrorattacker varit inriktade på populära och turisttäta besöksmål som badstränder, centrala turistgator, arenor och evenemang i olika länder. har fenomenet massturism, eller hyperturism, där snabbt ökande besökstryck i städer eller på speciellt attraktiva platser, belastat samhällsfunktioner och/eller påverkat fastighets- marknaden på ett sätt som får folkopinionen att vända sig mot fortsatt tillväxt inom turism. , , och är platser där lokalbefolkningen efterfrågar begränsningar. I och på specifika platser i , bland annat den spektakulära stenformationen vid Trolltunga, har tillväxten av besökare beskrivits som explosiv. I är hyperturism överlag inget problem i dags- läget, men även () beskriver att trycket av besökare på har ökat markant. Trots påverkan av den globala ekonomiska, finansiella och sociala krisen och andra utmaningar har turismen och besöksnäringen visat sig var motståndskraftig globalt och fortsatt att växa . Det har i sin tur lett till att allt fler länders regeringar, även , inser att turismen har kapacitet att stimulera ekonomin och att turism och besöksnäringen därmed erbjuder möjligheter att bidra till nationalekonomiska mål. Med ökat antal besökare ökar behovet av fokus på, och kunskapsutveckling om, de tre hållbarhets- aspekterna ekonomisk, social och miljömässig. Den internationella konkurrensen om besökaren ökar. som fortfarande står för över hälften av de inter- nationella besöken () är det tydligt att förändrad efter- frågan och resmönster globalt innebär att dessa länder börjar förlora marknadsandelar till framväxande turismekonomier.1 I erbjuder såväl städer som landsbygder besöksmål och attraktionskraft för internationella och svenska besökare. Eftersom turism bygger på resande finns också en konkret, fysisk koppling mellan städer och landsbygder, och besöksnäringen har sannolikt potential att i betydligt högre grad än fungera som en länk mellan olika delar av landet. Dessa faktorer samlat kräver strategier för kompetens och ny- tänkande avseende ledarskap, produktutveckling, service och mark- nadsföring. Utveckling av turismpolitik är en allt mer komplex process, med krav på längre tidshorisont och bredare omfattning . Det behövs en politik som främjar hållbarhet, innovation och kompetens. Detta kräver också ett innovativt och samlat politisk angreppssätt som kan utveckla mål och genomföra politik som adresserar och sträcker sig över flera politikområden. Alla involverade aktörer skapar ett samspel mellan lokal, regional och nationell nivå. Utöver det ansvar som regeringen och myndigheter tar behövs en bred uppslutning från olika aktörer kring utveckling och genom- förande av den nationella strategi för hållbar turism och växande besöksnäring som utredningen föreslår. När alla bidrar, utifrån roller och ansvar, blir ett land att besöka. Följande kapitel och bilder har som ambition att illustrera besöks- näringens aktörssystem. Syftet är att ge ett stöd för att förstå, bearbeta och föreslå en samlad politik för en växande besöksnäring och hållbar turism. Observera att illustrationen inte är en heltäck- ande kartläggning av relevanta aktörer utan exempel, dels för att 1 Haxton, P. (2015): A Review of Effective Policies for Tourism Growth – Papers, 2015/01. belysa komplexiteten i aktörssystemet, dels som utgångspunkt för att åskådliggöra var i systemet det genom politiska initiativ är möjligt att förändra och främja växande besöksnäring och hållbar turism. Utgångspunkten är att en samlad politik handlar om ett flernivå- system. Bilderna är uppbyggda utifrån vertikala nivåer med intressen- ter på de internationella, nationella, regionala och kommunala/lokala nivåerna. Det finns också en bredd i systemet. Bilderna inkluderar fem horisontella områden som beskriver var politiken verkar. I bilden visas dessa som ljusare kolumner. Det råder inte vattentäta skott mellan dessa fem, och aktörer kan befinna sig i en eller flera av dessa områden. verkar till exempel både genom tillstånd/tillsyn och genom utveckling/stöd, liksom verkar genom utveckling/stöd men även komptensförsörjning. Ambitionen är att visa den övergripande politiska struktur som har möjlighet att främja en växande besöksnäring och hållbar turism. Aktörernas roller har kopplats till fem övergripande områden: 1.Kompetensförsörjning: Aktörer inom strategisk kompetensför- sörjning, såsom Arbetsförmedlingen, , Universitets- kanslerämbetet (UKÄ), , Branschprogramråd samt aktörer som är verksamma med utbildning. Hit räknas även aktörer som arbetar med kunskapsuppbyggnad kring besöks- näringen (såsom Tillväxtanalys och SCB). En del kompetens- försörjning sker också via nationella expertmyndigheter som , och . Området är tätt sammankopplat med och interagerar med område 2 Utveck- ling, innovation och forskning. 2.Utveckling, innovation och forskning: Aktörer som arbetar med strategisk utveckling, innovation och forskningsfinansiering samt forskningsmiljöer med inriktning mot besöksnäring, till exempel , , Formas, lärosäten, och Besöks- näringens Forsknings- och utvecklingsfond. 3.Marknad, tillväxt och företagande: Aktörer verksamma med att främja tillväxt i besöksnäringen. Hit räknas offentliga aktörer såsom , regionalt tillväxtansvariga och kommunala näringslivsenheter. Kategorin rymmer också privat och/eller offentligt ägda organisationer verksamma med destinations- utveckling. 4.Infrastruktur: Aktörer ansvariga för infrastruktur (både ”hård” infrastruktur såsom hamnar, vägar, bredband och fiberkablar och ”mjuk” infrastruktur såsom digitala förutsättningar som internet- protokoll, standarder eller naturmiljö och immateriellt kulturarv, som berättade historier) samt förvaltning av fysiska tillgångar, exempelvis , , , Kungl. Hovstaterna, och länsstyrelserna. 5.Tillstånd och tillsyn: Aktörer som har tillstånds- och tillsynsansvar för en eller flera frågor inom besöksnäring, exempelvis läns- styrelser, , och . Här har även kommunerna en viktig roll. Nedanför de offentliga och politiska aktörerna och de ljusare kolum- nerna i bilderna finns en mängd aktörer spridda över en grå platta. Ovan beskrivna områden ska inte tolkas gälla för utplaceringen av dessa aktörer som omfattar företag och organisationer verksamma med det som i utredningens direktiv omnämns som ”det gräns- överskridande turistiska erbjudandet bo, äta, resa och göra”. 3.2.1Internationell och nationell nivå Figur 3.1 Aktörssystemet på nationell nivå Källa: Utredningens illustration. I princip alla departement arbetar med aspekter som har betydelse för besöksnäringen. har det huvud- sakliga ansvaret för besöksnäringen med företagens villkor i fokus, men också för frågor som rör regional utveckling, landsbygds- utveckling, jakt och rennäring, livsmedel, jordbruk, skog, fiske, samt transporter, infrastruktur, fysisk planering, byggd miljö och hus- hållning med mark- och vattenområden. har ansvar för bland annat kultur, kulturarv, arkitektur, form och design samt samisk kultur som alla utgör viktiga förutsättningar för besöks- näringen. Miljö- och ansvarar för skyddade naturområden, för att tillgängliggöra naturmiljöer och för att under- stödja friluftsliv- och naturturism. De ansvarar även för hållbar stads- utveckling, övergripande för hållbar konsumtion och produktion samt för cirkulär ekonomi där hållbar konsumtion och hanteringa av naturresurser är viktiga element. hanterar frågor som rör idrott, folkhälsa och alkoholpolitik. arbetar bland annat med Sverigebilden i utlandet. Arbetsmarknads- departementet ansvarar för att genom arbetsmarknadspolitiska insat- ser förbättra kompetensförsörjningen. har ansvar över utbildningar på olika nivåer. ansvarar för konsumentfrågor inklusive hållbar konsumtion, skatte- frågor och vissa statliga förvaltningsmyndigheter. Justitiedeparte- mentet hanterar lagar och tillstånd som kan vara aktuella för besöks- näringen. Kopplat till departementen finns myndigheter och statliga bolag som får sina uppdrag och finansieras helt eller delvis av respektive departement. Dessa har roller, storlek och uppdrag som kan vara formulerade på olika sätt. Vissa myndigheter får en mängd olika uppdrag i sina regleringsbrev, medan andra har en mer långsiktig förvaltningsroll med kortfattade regleringsbrev och uppdrag i instruktionen. Ett antal av myndigheterna samarbetar kring frågor rörande besöksnäring och turism (se vidare avsnitt om myndighetssamverkan, stycke 3.6.3). Regionerna och kommunerna är en del av det offentliga systemet som på nationell nivå representeras av intresseorganisationen och Landsting (SKL). 2015 tog beslut om att organisationen ska verka för att samla kommuner, landsting och regioner kring deras engagemang inom besöksnäringen samt stödja dem i deras arbete, och att SKL genom en samlad strategi ska påvisa hur organisationen kan stödja medlemmarna och bidra till att utveckla svensk besöksnäring.2 Näringslivet på nationell nivå finns representerat genom en rad bransch- och intresseorganisationer. Några av dessa är också arbets- givarorganisationer och medlemsförbund i , främst , Visita och Transportföretagen. Andra är mer ren- odlade intresseorganisationer, som (), Lant- brukarnas (), och museer. På nationell nivå finns även de svenska huvudkontoren för 2 SKL (2015): Kongressbeslut 123 och 124. Källa: SKL. svenska eller internationella kedjeföretag som till exempel , , och . är en paraplyorganisation, som ägs av cirka 170 företag och organisationer representerande tiotusental företag verksamma i den svenska besöksnäringen, och är näringslivets ägar- representant i Visit . Arbetsmarknadens parter inkluderar även de fackliga parterna som för besöksnäringens del utgörs av främst Handels- anställdas förbund, Hotell- och restaurangfacket och Transport- anställdas förbund samt Unionen på tjänstemannasidan. Partssam- verkan mellan arbetsmarknadens parter sker på flera sätt, bland annat genom bransch-, utbildnings- och forskningsråd. Utbildningsväsendet finns på nationell nivå i form av bland annat universitet och högskolor, Myndigheten för , natio- nella programråd och folkhögskolorna. Därutöver bör nämnas , Kungl. Hovstaterna, , de nationella bankerna och och (), som har 22 svenska convention som medlemmar. Kopplat till den nationella nivån finns också flera internationella system och aktörer. Kontakter med de länder som är prioriterade marknader för marknadsföring av Sverigebilden och som besöksmål, samarbete i turismfrågor inom ramen för och , kontakter med EU, och avseende bland annat statistikfrågor, samt arbete i , sker från nationell nivå, och ofta från departement eller myndigheter. Här finns även och dess arbete för turism i världsarv samt () och dess arbete för hållbar turism. Arbetsmarknadens parter arbetar med internationella kontakter och samarbetsforum på nordisk, europeisk och global nivå inom sina respektive ansvars- och verksamhetsområden. Internationella kontakter och inte minst arbete i internationella utvecklingsprojekt finns dock i hela aktörssystemet och är inte förbehållet nationell nivå. Det finns en rad aktörer utanför besöksnäringen, som inte är inkluderade i bilderna, som kan ha stor betydelse för utveckling av hållbar turism och växande besöksnäring. Andra näringar som har stor påverkan är till exempel skogs-, gruv- och rennäringen, liksom kulturella och kreativa näringar. Figur 3.2 Aktörssystemet på regional nivå Källa: utredningens illustration. På regional nivå finns ett system av aktörer vars verksamheter kopplar mot den lokala kontexten och dess destinationer och före- tag, mot andra regioner samt mot den nationella nivån. Länsstyrelserna är myndigheter och brukar beskrivas som ”statens förlängda arm” i länen. De ansvarar på länsnivå för många av de frågor som har nationell hemvist i statliga myndigheter, och av rele- vans för besöksnäringen är framför allt frågor som rör miljöskydd, hållbar samhällsplanering, natur- och kulturmiljövård, friluftsliv och landsbygdsutveckling genom Landsbygdsprogrammet. Länsstyrel- serna ansvarar för tillsyn och regelefterlevnad inom ett antal områden, men med sin regionala samordningsroll och ett operativt mandat kan de också samordna och leda arbete inom kulturmiljö- och naturvård i respektive län. i har som enda läns- styrelse också funktionen som regionalt utvecklingsansvarig. De 21 regionalt tillväxtansvariga aktörerna, i form av regioner, landsting, regionförbund och i fall , har ansvar för att utveckla och implementera regionala utvecklings- strategier med utgångspunkt i regionala förutsättningar och Reger- ingens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktions- kraft –2020.3 Denna innehåller fyra prioriterade områden för det regionala tillväxtarbetet: innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete. Inom regionerna finns även de regionala kollektivtrafikmyndig- heterna som har ansvar för kollektivtrafiken i respektive region. Kopplat till det regionala tillväxtarbetet finns också regionala struktur- fondspartnerskap som arbetar med prioriteringar kopplade till de tio regionalfondsprogrammen4, vilka har mycket stor betydelse för den offentliga finansieringen av utvecklingsarbete inom turism i flera regioner. I alla län utom i finns också en regional turism- funktion (regionala turismorganisationer). Organisationsformen skiftar liksom tyngdpunkt i verksamheten. I allmänhet finns en bredd som spänner över marknadsföring, destinationsutveckling, affärsutveckling och kompetensutveckling. De regionala turism- funktionerna samverkar i Regionala nätverket för turism. De har ofta en nära koppling till besöksnäringen och kommunala verksamheter inom näringsliv och turism. Andra viktiga samverkanspartners är länsstyrelserna, regionala och lokala museer och ideella aktörer. En rad myndigheter har verksamhet på regional nivå, bland annat , , , och . Dessa regionorganisationer sammanfaller inte med de administrativa regionerna i , utan kan variera till antal och geografisk avgränsning. Andra relevanta aktörer som arbetar med företagsfrämjande är , Coompanion och Regionala exportcentra. 3Regeringskansliet (2015): Regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. 4Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Även inom näringslivet, för arbetsmarknadens parter och inom den ideella sektorn finns viss regional representation, oftast med annan geografisk täthet än de 21 regionerna/länen. I länen finns dock bland annat länsmuseer, länsmusik och länsteatrar som spelar en viktig roll för besöksnäringen. Figur 3.3 Aktörssystemet på lokal nivå Källa: Utredningens illustration. I den lokala kontexten finns framför allt företagen, som är grunden i besöksnäringen. Hur många företag och i vilka branscher beskrivs i kapitel 2. I den lokala miljön sker också de myndighetskontakter som är de vanligaste för de enskilda företagen, och framför allt med kommunerna. har 290 kommuner med verksamhet inom alla de verk- samhetskategorier som berör besöksnäring och turism. Kommun- erna ansvarar för näringslivsutveckling, fysisk planering och den fysiska miljön, kultur- och fritidsverksamhet, service, gymnasieskolan samt tillstånd och tillsyn för företagen i en mängd frågor. Många kommuner driver även turistbyråverksamhet och andra verksamheter som på ett eller annat sätt stödjer eller påverkar besöksnäringen, såsom bad och friluftsanläggningar, konferens- anläggningar eller ställplatser för husbilar. Vad som är tillåtet för en kommun när det gäller verksamhet som kan uppfattas konkurrera med det privata näringslivet regleras i kommunal- och konkurrens- lagstiftning, och detta är gränsdragningar som ofta diskuteras i det lokala arbetet. I övrigt finns på lokal nivå destinationsorganisationer, myndig- heter med lokal närvaro samt en stor ideell sektor. Ideella aktörer är bland annat idrottsföreningar, organisationer inom friluftslivet, hembygdsföreningar och en rad intresseföreningar som fyller en stor funktion både för lokal förankring av insatser inom turism och för konkreta arbetsinsatser. 3.2.4Offentliga flöden och privata investeringar De så kallade strukturfonderna finansierar i olika former insatser för att utveckla besöksnäringen. Den Europeiska regionala utvecklings- fonden (ERUF) som förvaltas av beviljar projekt- medel om för projekt inom turism och besöksnäring, inklusive medfinansiering, baserat på ett årligt genomsnitt av de projekt som beviljats medel –2016.5 Landsbygdsprogrammet, som förvaltas och administreras av och länsstyrelserna, samt avseende lokal service av , finansierar 5 (2016): Projektportföljsanalys. Besöksnäringsprojekt finansierade inom ERUF tema- tiskt mål 3 och av nationella program. Studie genomförd för .