sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — Respondenterna har stora nätverk, men dessa bygger inte sällan på föreningsengagemang och där finns inte samma typ av stödjande relationer som ens familj eller valda familj ofta utgör (Siverskog 2016). Forskningen om äldre transpersoner är som vi tidigare nämnt be- gränsad, och än mer begränsad är forskning som rör äldre hbt- personers sista tid i livet. I (2014) studie svarade av respondenterna att de är mycket oroliga eller oroliga för vad som kommer att hända i livet då de inte har kapa- citet och/eller resurser att ta hand om sig själv. kände mycket eller väldigt mycket oro för att inte kunna vara oberoende av andra till följd av fysiska begränsningar. När respondenterna ran- kade vad de var mest oroliga för inför livets slutskede var följande fyra svar de som rankades högst: a) att inte vara kapabel att ta hand om mig själv, b) bli sjuk eller få nedsatt funktionalitet, c) bli bero- ende av andra, d) bli förvirrad eller dement (2014). Äldre transpersoners rädsla och oro inför livets slutskede handlar alltså till stor del om att förlora kontroll och integritet. I (2014) studie framkommer det att många äldre trans- personer är rädda för att deras identitet och önskningar inte kom- mer bli respekterade under deras sista dagar och efter deras död. Lhbtq och åldrande – Nordiska Perspektiv skriver Möllerop (2013) att det inte är en rädsla för döden i sig som präglar livets slutskede för hbt-personer, utan i stället rädsla och oro för vad som händer där man själv inte längre har kontroll. Som disku- teras ovan har mycket av äldre transpersoners liv handlat om att ha kontroll över sin egen situation, över kropp, könsuttryck, val av om- givning med mera. Sorg, oro och rädsla för att förlora kontrollen och för att önskemål inte ska uppfyllas före och efter döden präg- Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor lar frågor som handlar om livets sista dagar (Möllerop 2013). (2014) lyfter exempelvis att transpersoner kan känna rädsla för att det namn de tilldelats vid födelsen kommer att stå på deras gravsten istället för deras självvalda namn. Det saknas forskning på ett stort antal områden vad gäller trans- personer och föräldraskap. Det framgår av en forskningsöversikt om transpersoner och föräldraskap som () publicerade 2014. I den ingick 51 studier från huvudsakligen och , dock inga svenska (Stotzer, 2014). Översikten visar att det är vanligt att transpersoner är föräldrar, men att det verkar en mindre andel av transpersonerna än av befolkningen som helhet. Det finns indika- tioner på att transkvinnor är föräldrar i större utsträckning än trans- män och icke-binära personer. Barn till transpersoner följer samma utvecklingskurvor som barn till cispersoner, vad gäller både generell utveckling och utveckling av könsidentitet och sexualitet. Trans- personer som är föräldrar uppger att de utsatts för diskriminering till exempel vid vårdnadstvister och i adoptionsprocesser (Stotzer, , 2014). I en enkätundersökning som för grundläggande rät- tigheter, FRA, genomförde 2012 uppgav av de svarande transpersonerna i att de bodde tillsammans med minder- åriga barn och att uppgav att de var föräldrar (for Fundamental Rights, 2012). RFSL driver verksamheten HBTQ Famil- jer som har webbplatsen och arrangerar stödjande verksamheter för hbtq-föräldrar och deras familjer. genomförde HBTQ Familjer en enkätundersökning i syfte att kart- lägga hbtq-personers behov av stödjande och sociala insatser kopp- lade till föräldraskap/umgänge med barn, i hela landet. Bland respon- denterna fanns 72 personer som angett att de har en transidentitet. Utredningen har fått ta del av svaren för denna grupp. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Nästan alla svarande är och över hälften är bosatta i eller . Fyra av tio är för- älder/vårdnadshavare till ett eller flera barn och ungefär lika många anger att de är en viktig vuxen för ett eller flera barn. Nästan hälf- ten av de 72 respondenterna har angett att de inte är föräldrar men önskar bli det . Respondenterna har fått svara på frågan om vad de tycker att umgänge med barn tillför i deras liv. De allra flesta upplever det som positivt, stärkande och glädjefyllt. En person beskriver det så här: Jag får se platser och uppleva saker som jag inte hade gjort om jag inte varit förälder. Föräldraskapet har gjort mig mer aktiv, fått mig att röra mig utanför mina vanliga områden och det är fått mig att uppskatta saker i vardagen som jag tidigare tog för givet. Föräldraskapet har ökat min förståelse för vad som är viktigt för mig och vad jag mår bra av (RFSL 2017). Av de som deltog i studien var det endast ett fåtal som uppger att de har blivit tvångssteriliserade. En person berättar om sin upplevelse av att vården har försökt tvångsterilisera/kastrera personen, något som beskrivs som skrämmande och psykiskt nedbrytande, men att vården inte lyckats. Personen beskriver sina barn som meningen med livet och att denna är oerhört lycklig över att ha dem. Personen känner sorg för alla de som har tvångsteriliserats och som inte kommer att kunna bli genetiska föräldrar. Respondenterna har även fått svara på om deras erfarenheter av familjeskapande påverkat deras hälsa på något sätt. Många uppger att de mår bra av den regelbundenhet och struktur i livet som barn kräver, att de dricker mindre alkohol sedan de fått barn och att de tillbringar mer tid utomhus och i rörelse. Någon menar att medan det varit positivt att få vara en del av ett barns liv, så var processen att skapa familj jobbig då personen upplevde diskriminering i egen- skap av hbtq-person. Flera uttrycker att det varit jobbigt att vara gravid, att det ökat eller utlöst både kroppslig och social könsdysfori. (Se kapitel 8 om bemötande inom hälso- och sjukvården för mer om gravida transpersoner, samt kapitel 5 om levnadsvillkor, reproduk- tiv hälsa). En person har mått dåligt av att bli sedd som mamma: Jag fick i mitt liv könsdysfori av det, både att kroppen ändrades och hur jag blev bemött på grund av det. Och att vår familj kunde se ut som en kärnfamilj i andras ögon (RFSL 2017). Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor En person beskriver negativ påverkan av att vara öppet trans och förälder: Att folk tycker att jag är konstig. Att de kan fnysa när mina barn kallar mig mapa. Att de ropar saker efter oss, bögjävel, flata, jävla neutrum och lite vad som helst. Jag blir trött på att förhålla mig till hur andra ser på mig och vår familj. I perioder har jag varit sjukskriven för ut- mattningssyndrom sedan barnen föddes (RFSL 2017). En av tio anger att de, med anledning av befintligt eller önskat för- äldraskap, aktivt sökt sig till vårdinstanser i som profilerar sig som hbtq-kompetenta. Många beskriver att de fått ett bra be- mötande, medan andra har sämre erfarenheter. Till exempel en person som sökt sig till en mödravårdscentral som genomgått en hbtq- utbildning. De levde inte upp till mina förväntningar. Barnmorskan hade svårt att benämna oss som par och blivande föräldrar. Min partner slutade kom- ma på mvc-besöken delvis därför (RFSL 2017). Över hälften har angett att de har behov av att träffa andra som lever i liknande familjer och ännu fler vill att deras barn ska få träffa familjer som liknar deras familj. Tre av fyra uppger att de har ett behov av en mötesplats fri från heteronormativitet. Många vill också träffa hbtq-personer som liksom de själva planerar att bli föräldrar. Vi har inte varit så jättemånga gånger på hbtq-familjeträffarna men be- hovet är stort. Det heteronormativa samhällstrycket är enormt sedan vi kom in i förskolevärlden. Kommer söka mig aktivt till sådana platser/träffar ju äldre vårt barn blir (RFSL 2017). En majoritet uppger att de skulle vara intresserade av att delta på föräldrautbildning om den lokala RFSL-avdelningen skulle anordna en sådan. Via utredningens hemsida och på våra communityforum har det också kommit in berättelser om svårigheter i relation till att vara transperson och förälder. Exempelvis att barnavårdscentraler, vårdcentraler, familjerätten och så vidare inte haft blanketter som är transinkluderande. De som uppgett i HBTQ Familjers undersökning att de har er- farenhet av skilsmässa eller separation, eller funderingar på detta, som involverat barn, har fått svara på frågan hur de upplevde be- mötandet från professionella som de mött under processen, till exempel familjerätt och familjerådgivning. En person beskriver hur Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor den och partnern själva ville och ansåg sig vara jämlika, något som försvårades av vårdens fokus på barn och den som föder barn. De fick rekommendationen att ”skippa jämställdheten” ett tag och låta ”mamman” (personen som fött barnet) knyta an till barnet. Flera beskriver också en oförmåga hos professionella att förstå att en familj kan se ut på många olika sätt och att fler än två personer kan vara föräldrar till ett barn. De lyfter också problematik med att det bara finns juridisk möjlighet för två personer att vara vårdnads- havare till ett barn (RFSL 2017). I en examensuppsats (2015) från psyko- logprogrammet vid presenteras resultaten av en enkätundersökning om barnönskan och föräldraskap som studen- terna genomfört med 154 transpersoner. Merparten av de som del- tog i studien ville ha barn. Det fanns också signifikanta skillnader mellan de som hade barn och de som inte hade barn. Till exempel skattade de som hade barn sin livskvalitet och sitt psykiska välmå- ende högre. Det fanns också skillnader mellan ickebinära och binära transpersoner. De ickebinära instämde i högre utsträckning med påståendet ”Som förälder blir jag/skulle jag blivit mer ifrågasatt än andra eftersom jag är transperson”. Binära transpersoner angav i större utsträckning än ickebinära att det var viktigt att ha egna barn och skattade sin barnlängtan högre (2015). Juridiska problem i relation till föräldraskap Utredningen har under arbetet uppmärksammats på en del admi- nistrativa problem för transpersoner som är föräldrar. Utredningen har också haft kontakt med i frågan. En del av pro- blemen som har kommit till vår kännedom har varit tillfälliga, men ändå allvarliga nog för att ha kunnat skapa stora problem. Bland annat har vi fått höra om personer som tillfälligt förlorat den rätts- liga kopplingen till sitt/sina barn vid ändring av juridiskt kön. Det har inneburit att det varit svårt att agera vårdnadshavare i juridisk mening, då denna status varit kopplad till ett personnummer som upphört. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor En hel del arbete för att komma tillrätta med dessa problem har utförts , och vi redogör här för några av de åtgärder som vidtagits eller är på gång, samt ger vår syn på återstå- ende problem och hur dessa borde lösas. drev RFSL, med juristen , två fall som gällde transmäns rätt att i personbilder regi- streras som fäder till de barn de fött. ville registrera männen som mödrar, trots att de hade manligt personnummer. Den ena mannen hade fött barnet när han hade kvinnligt personnummer, och den andra hade fött barn efter det att hans juridiska kön ändrats. Problemet löstes i och med ett beslut från , , då drog tillbaka ett tidigare överklagande i ett av fallen. Båda fallen hade alltså behandlats i Kammarrätten, i respektive (2016a). Båda kammarrätterna gick på männens linje. I och med beslutet från var dessa fall och liknande situationer för andra berörda lösta. Däremot åter- stod oklarheter vad som gällde till exempel registrering av transkvinnor som har barn. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redogöra för hanteringen av ärenden om ändrad könstillhörig- het i folkbokföringen. skulle redovisa konsekvenser av personnummerbytet för både den berörda personen själv och perso- ner som har en juridisk relation till personen. I en promemoria, Folk- bokföring och ändrad könstillhörighet, daterad redogör för uppdraget (2016). Där hänvisar till gällande vilka be- grepp som finns i ett föräldraskapsrättsligt sammanhang. Den som föder ett barn är barnets mor, och vem som är far respektive för- älder bestäms i enlighet med första kapitel. ”Förälder” är i detta sammanhang förbehållet de fall då två juridiska kvinnor har fått barn tillsammans, och blir då beteckningen på den kvinna som inte fött barnet. redogör för resonemanget kring registrering av föräldraskap som återfinns i betänkandet Olika vägar till föräldra- Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor skap (SOU 2016:11) (se nedan). I detta betänkande konstateras att det saknas avgöranden i om hur föräldraskap ska registreras. redogör också för de tidigare nämnda svenska fallen, samt konstaterar att Kammarrätten i i sin dom skriver att det saknas uttrycklig reglering i gällande hur föräldraskap ska fastställas vid ändrad juridisk köns- tillhörighet. skriver också att de vid promemorians tillkomst inte hade kännedom om någon person som ändrat juri- diskt kön från man till kvinna och sedan fått barn. redogör också för problem som de själva redan uppmärksammat och redogjort för i rap- port Administrativa problem för personer som bytt juridiskt kön (2014). I den rapporten konstateras att personer som har vårdnaden om barn står som vårdnadshavare i sin förra juridiska identitet i stället för den nya och att detta syns i barnets personbild. Vårdnadshavaren måste därför själv styrka att ett per- sonnummerbyte har skett. Detsamma då ett barn bytt juridiskt kön, då står barnets tidigare personnummer i förälderns personbild. När föräldern avlider måste barnet själv visa upp bevis för sitt per- sonnummerbyte för till exempel en boutredningsman. betonar också att information om släktskapsförhållanden inte går förlorad, utan finns kvar i databasen, även om alla berörda inte kan se den. Det är därför inte nödvändigt att – vilket inträffat – adoptera sitt eget barn efter barnets personnummerbyte. Självkritiskt kon- staterar myndigheten att det kan antas att de inte lyckats förmedla detta externt. fortsätter med att konstatera att regeringen i pro- positionen som ledde till att steriliseringskravet avskaffades ur lagen (prop. 2012/13:107) bedömde att befintliga föräldraskapsrättsliga bestämmelser kan tillämpas analogt (att komma fram till hur en oreglerad fråga ska avgöras genom att utgå från lagreglering på lik- nande områden) då en eller båda föräldrarna till ett barn ändrat juridiskt kön. Regeringen menade dock att rättstillämpningen be- hövde följas upp. I SOU 2016:11 (se nedan) skriver utredaren att det med hänsyn till vissa tillämpningsproblem finns anledning att överväga ändringar i den föräldraskapsrättsliga regleringen. Skatte- verket har själva också påpekat vikten av en tydlig rättslig reglering, bland annat i sitt remissyttrande till betänkandet Ändrad könstill- hörighet – förslag till ny lag (SOU 2007:16). Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor redogör också för att ett tiotal personer har hört av sig till myndigheten efter det att de två tidigare nämnda kammar- rättsdomarna trädde i kraft. Dessa har också velat ändra sina per- sonuppgifter så att föräldraskapet och vårdnaden om barn ska anges med aktuellt personnummer och namn; att beteckningarna mor och far ska motsvara förälderns könstillhörighet och att aktuellt personnummer och namn ska anges i den juridiska relationen till personens egna föräldrar. konstaterar att de ställs inför svårbedömda situationer, om alla berörda inte är i kontakt med varandra. Om en person som vill få ändrad beteckning i sitt barns personbild inte är vårdnadshavare för barnet, kan personen inte anses företräda barnet, till exempel. I sin redogörelse för vilka åtgärder som de har vidtagit menar att den föräldraskapsrättsliga regleringen inte är an- passad efter alla situationer som kan uppstå inom folkbokföringen och att det därför är önskvärt med förtydligande bestämmelser i det föräldraskapsrättsliga regelverket. tillämpar dock en ny rutin, inom ramen för den nu existerande föräldraskapsrättsliga reg- leringen. Denna rutin är att förälderns ändrade juridiska könstill- hörighet återspeglas i barnets personbild, så att transmän registre- ras som fäder och transkvinnor som mödrar. kommer att genomföra rutinen framåtsyftande, så de som redan har barn måste själva kontakta myndigheten om de vill ändra i sitt barns per- sonbild. Framöver kommer det inte att vara möjligt att avsäga sig denna typ av registrering, alla kommer att behandlas på samma sätt. Det som reglerades i och med detta ställningstagande1 var alltså att transkvinnor fick samma rätt som transmän att få en föräldrabe- teckning som överensstämde med deras nya juridiska kön. pekade i sin promemoria på några kvarvarande pro- blem, som borde lösas av lagstiftaren. Relevant för detta betänkande är särskilt myndighetens konstaterande att situationer som är möjliga, att ett barn kan komma att ha två fäder eller två mödrar, kan komma att uppfattas som ett ”registerfel” av användare av folk- bokföringen. ”En lösning kan vara att författningsmässigt skapa 1 publicerade också, förutom promemorian, också ett kortare ställ- ningstagande, där den nya praxisen klargjordes. Ställningstagandet innehåller ingenting ut- över det som finns i promemorian. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor könsneutrala föräldraskapsrättsliga begrepp”, skriver myndigheten. Med könsneutrala begrepp skulle också andra situationer som kan uppkomma, men som inte är förenliga med rättsliga defini- tioner av föräldraskapsbeteckningar, lösas. En juridisk kvinna som är partner till en transman som föder ett barn och blir far när han ändrar sin juridiska könstillhörighet, är barnets förälder. Detta kan skapa problem för enskilda då kombinationen far och förälder inte möjlig enligt den rättsliga definitionen av begreppet förälder. Klar- göranden från lagstiftaren är alltså önskvärt. belyser också andra situationer, till exempel att det riskerar att uppstå konflikter inom familjer, när en persons upp- gifter ändras i andras personbilder. Alla föräldrar kanske inte upp- skattar att det juridiska könet på deras barn ändras i föräldrarnas personbild, och före detta makar kanske inte vill att det ska framgå att de har varit gifta med någon av samma kön. Därför, skriver Skatte- verket, är det viktigt att lagstiftaren är tydlig med vad som gäller. För personer som föder barn utomlands, eller som ändrat juridiskt kön i ett annat land och sedan flyttar till och föder barn här, kan också särskilda problem uppstå som har att göra med till exempel medborgarskapsfrågor för barnet. Förslagen i Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11) lades betänkandet Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11) fram. Den utredningen behandlade flera olika familjepolitiska frågor, vi fokuserar här framförallt på förslagen som rör föräldraskapsbeteckningar. I SOU 2016:11 föreslogs att nya paragrafer skulle införas i för fall där personer får barn efter att ha ändrat juridiskt kön. I betänkandet konstaterar utredningen att de inte haft i uppgift att göra en fullständig översyn av alla regleringar som kan aktualiseras till följd av det de kallar det slopade steriliseringskravet, utan endast överväga ändringar på om- råden där det förekommer tillämpningsproblem. Utredningen har inte haft möjlighet att genomföra så omfattande utredningsåtgärder att de kunnat till exempel överväga införandet av könsneutral för- äldraskapslagstiftning eller nya föräldraskapsrättsliga begrepp, skriver de. Därför utgår deras förslag från de befintliga begreppen mor, far och förälder. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Utredningen menar i betänkandet att nya paragrafer ska införas bland annat eftersom faderskapspresumtion inte kan tillämpas i de fall då transmän är gifta med en person som föder barn, eftersom de inte har bidragit med spermier. I ett remissyttrande gällande utredningen skriver juridiska insti- tutionen vid universitet2 att utredningens förslag gäl- lande föräldraskapsbeteckningar (vilka överensstämmer med Skatte- verkets redan införda praxis, se ovan), kan leda till att en persons transbakgrund röjs. Detta eftersom det inte finns några andra familje- konstellationer där det finns två fäder eller två mödrar till ett barn. Två ciskvinnor som får barn tillsammans blir mor respektive för- älder, alternativt adoptivmor, beroende på hur barnet tillkommit, och när två cismän fått barn genom värdgraviditet (surrogatmödra- skap) blir den ena adoptivfar. Detta problem skulle kunna lösas med en könsneutral föräldraskapslagstiftning, konstaterar juridiska institutionen. uppmärksammar vidare att utredningens förslag i de nya paragraferna i medför problem för personer med intersexvariation. Vad gäller transpersoner som ändrat juridiskt kön finns en logik i att rättigheter, skyldigheter och för- måner som förälder följer det tidigare juridiska könet, vilket före- slås i betänkandet. Det innebär i de flesta fall att det är en persons fysiologiska förutsättningar för föräldraskap som är avgörande. Detta är dock inte alltid fallet vad gäller personer med intersex- variation. Ytterligare en komplikation av utredningens förslag, påpekar juridiska institutionen, är att utredningen utgår ifrån att en persons transbakgrund är känd för berörda myndigheter. Det är inte alltid fallet och exempelvis kan en situation uppstå där en transman vars partner föder barn registreras som far genom fadersskapspresum- tion, vilket utredningen menar inte ska vara möjligt med deras för- slag till ny skrivning i första kapitel. Juridiska in- stitutionen menar att ett sådant faderskap riskerar att upphävas om uppgifter om faderns transbakgrund framkommer, vilket skapar en rättsosäker situation för barn och föräldrar. Detta behöver utredas ytterligare, tycker juridiska institutionen. 2 Dnr Ju 2016/01712/L2. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor Också förslaget att den som är gift med någon som föder barn inte ska omfattas av faderskapspresumtionen om någon av föräld- rarna har ändrat juridisk könstillhörighet får kritik av juridiska institutionen. Detta förslag innebär att personer som har spermier och kan ge upphov till barn behandlas olika enbart på grund av sin egen eller partners transbakgrund. Utredningens förslag innebär alltså en negativ särbehandling på grund av kön och könsidentitet, i strid med diskrimineringslagen, regeringsformen och Europakon- ventionen, menar juridiska institutionen. påpekar också att utredningens förslag att ingen ska omfattas av föräldraskapspresumtion om någon av föräldrarna bytt juridiskt kön strider mot gällande rättspraxis. I en dom från (mål nr. T 2656-13) slås fast att faderskapspresumtionen för en transman inte ska hävas eftersom förutsättningarna om samtycke till insemination var uppfyllda, en- ligt 1 kap. 6 §. Om dessa inte varit uppfyllda, skulle faderskapspresumtionen ha hävts. menar att det rimliga i stället är att behandla alla gifta par lika, oavsett juri- diskt kön på föräldrarna, och oavsett om dessa är cispersoner eller transpersoner. Denna ståndpunkt från institutionen gäller också utredningens förslag att särreglera föräldraskapet för personer som ändrat juridiskt kön i särskilda lagparagrafer. Det blir för kompli- cerat och oöverskådligt och förstärker idén om cispersonen som den självklara utgångspunkten och . Dessutom innebär det en mindre fördelaktig lagstiftning för barn till personer som ändrat juridisk könstillhörighet. I stället föreslår juridiska institutionen en ”kodifierad analogitolkning” av lagstiftningen för att göra den mer överskådlig. Denna skulle, i korthet, utgå från de fysiologiska för- utsättningar människor har att ge upphov till barn. Avslutningsvis konstaterar juridiska institutionen att flera av de svårigheter som uppstår för personer som ändrat juridiskt kön och blir föräldrar, är följder av könade begrepp. En köns- neutral föräldraskapslagstiftning skulle minska dessa svårigheter. Lagstiftningen bör, i stället för att utgå från människors juridiska kön, utgå ifrån de fysiologiska förutsättningarna de har att få barn.