sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — En metaanalys av åtta studier som mätte dödlighet visade att förebyggande hembesök kunde minska dödligheten bland de äldre (i hälften av studierna var de äldre 75+ och i de övriga 65+). Hem- besöken minskade även intagning till institutionsvård. Däremot kunde man inte finna någon signifikant minskning av sjukhusinlägg- ning, ohälsa eller funktionsnedsättning.55 En annan metaanalys som undersökte 18 studier fann att före- byggande hembesök för personer som var 65 eller äldre hade effekt på intagning till ålderdomshem under förutsättning att flera Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Förebygga för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor. : Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, rapport 2016:4. Fremtidens hjemmehjaelp – aeldres ressourcer i centrum för en sammanhaengende indsats. : Social- och integrationsministeriet, 2013. 55Elkan R, Kendrick D, , , , Blair M, , Brummell K. Effectiveness of home based support for older people: systematic review and meta- analysis. 2001;323(7315):719-25. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser hembesök (4 eller fler) utfördes. Dödligheten minskades i de yngre åldersgrupperna men inte bland dem som var över 80 år.56 I en systematisk kunskapsöversikt framkommer att man kan se en något lägre dödlighet, något bättre bevarad vardaglig funktionsförmåga och viss minskad risk för att läggas in på vård- hem än bland äldre som inte fått hembesök. Effekterna är dock små och inte statistiskt säkerställda. Studier där hembesöken inkluderat en fysisk undersökning (t. ex blodtrycksmätning och laboratorie- test) visar dock på en bättre bibehållen vardaglig funktionsförmåga hos de äldre.57 I genomfördes 21 försök med förebyggande hembesök –2001.58 Enbart en av dessa följdes vetenskapligt, i . Från rapporteras att förebyggande hem- besök (2 besök/år under ) utförda på ett strukturerat sätt bland hemmaboende friska äldre (), haft flera positiva effekter, som att färre upplever smärta, färre besöker läkare och sjukhus, och även en ökad livslängd bland dem som erhöll hembesök jämfört med en kontrollgrupp. Den bedömning forskargruppen gjorde var att kostnaden för att öka den äldres levnadslängd hade varit för- hållandevis låg, varför de förebyggande hembesöken bedömdes som samhällsekonomiskt lönsamt. Det fanns även tendenser till att vissa grupper ”vann” mer på besöken, nämligen kvinnor och per- soner som levde ensamma. När interventionen med förebyggande hembesök avslutades, upphörde effekten på dödligheten.59 Sammanfattningsvis rapporterar alltså flera studier att livslängden ökar bland dem som fått hembesök. De positiva överlevnads- effekterna gäller i synnerhet de ”yngre-äldre” och under förutsätt- ning att interventionen inkluderar flera uppföljande besök, och det finns resultat som tyder på att effekten försvinner när interven- 56Stuck AE, , , Minder CE, . Home visits to prevent nursing home admission and functional decline in elderly people: systematic review and metaregression analysis. JAMA 2002;287:1022-8. 57Huss A, m fl. Multidimensional preventive home visit programs for community dwelling older adults: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. , 2008;63 A (3):298–307, citerad efter , sammanfattning av systematiska översikter – Förebyggande hembesök för äldre, . Erfarenheter från 21 försök med uppsökande verksamhet bland äldre. : , 2002. 59Sahlén KG, , , , . Preventive home visits postpone mortality – a controlled trial with time-limited results. BMC Public Health. 2006;31;6:220. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Även ökat kvarboende i det egna hemmet har rapporterats. Det kan tilläggas att endast några enstaka studier har undersökt psykisk hälsa, livskvalitet, välbefinnande och därför inkluderas inte dessa i översiktsstudierna. Inte heller har processen i mötet mellan besökaren och den äldre belysts särskilt ofta. Omständigheter som kan bidra till att förebyggande hembesök ger resultat är att den enskilde tas på allvar och görs delaktig i beslut, att han/hon får trygghet av att känna ”systemet”, att den enskilde kan få bättre möjligheter att utnyttja egna resurser och stödåtgärder, att få större möjlighet att handla ändamålsenligt, hälsofrämjande och läkande vid sjukdom.60 I en avhandling från 201461 utvärderade två hälso- främjande och sjukdomsförebyggande interventioner som riktar sig till personer som är eller äldre och som klarade sitt liv självstän- digt. En grupp fick ett förebyggande hembesök av en sjuksköterska, sjukgymnast, arbetsterapeut eller socialarbetare från kommunen. Den andra gruppen deltog i fyra seniorträffar med syftet att diskutera och informera om åldrandet och dess konsekvenser för det dagliga livet samt verktyg och strategier för att lösa problem som kan uppstå i hemmiljön. Mötena hölls av en sjuksköterska, en sjukgymnast, en arbetsterapeut och en socialarbetare som var an- svariga för ett möte var. Träffarna vara av personcentrerad karaktär, vilket innebar att deltagarnas behov styrde innehållet i varje träff samt att de byggde på en diskussion där deltagarna var experterna och de olika professionerna fungerade som handledare. Den tredje gruppen var en kontrollgrupp som fick sedvanlig in- formation om tillgängliga resurser i kommunen. Utvärderingen följde 459 deltagare som var eller äldre, bodde i ordinärt boende och klarade sitt dagliga liv själva och som inte hade några kognitiva svårigheter. Uppföljningen gjordes upp till efter att interventionerna hade avslutats. Studierna i avhandlingen visar att det är möjligt att skjuta upp en försämring i hälsa hos personer efter interventionen. Både de förebyggande hembesöken och senior- träffarna motiverade deltagarna att engagera sig i ett hälsofrämjande 60Hendriksen och Vass : Förebyggande hembesök hos äldre människor- möjligheter och erfarenheter. Nordisk Geriatrik 2004;2: 48–53. It is never too late. Health-promotion and disease-prevention for very old persons. Diss., , 2014. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser De bidragande orsakerna var den holistiska informationen som förmedlades med hjälp av de olika professionerna och genom gruppinteraktion, att deltagarna stärktes i sin roll som äldre personer, att någon brydde sig om äldre personers hälsa och det faktum att insatserna fokuserade på individuella behov. Seniorträffarna var enligt denna studie den mest fördelaktiga insatsen, vilket kan bero på den stödjande miljön som gav deltagarna förebilder, någon att dela prob- lemen med och att deltagarna lärde sig av varandra.62 Psykisk ohälsa och depression Mitt förslag: Regeringen föreslås ge i uppdrag att inrätta ett Nationellt om äldre personer och psykisk hälsa. Erfarenheter kan hämtas från de båda nationella kompetenscentrumen Nationellt anhöriga i och Svenskt Demenscentrum i . Mina bedömningar: Äldres psykiska hälsa och ohälsa, in- kluderat substansberoende, har generellt varit ett eftersatt om- råde om än att en del har gjorts . Det som saknas är en samlande kraft för forskning, utveckling och ut- bildning motsvarande vad som finns kring demenssjukdom. Det arbete som gjorts inom satsningen ”mest sjuka äldre” och fortfarande görs inom ramen för en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och landsting (SKL) kring psykisk hälsa behöver förvaltas långsiktigt. Jag ser också det arbete som ska på- börja tillsammans med att ta fram ett kunskapsstöd om breda händelseanalyser avseende självmord som omfattar alla åldrar som angeläget. It is never too late. Health-promotion and disease-prevention for very old persons. Diss., , 2014. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Som jag redovisat i kapitel 7 är psykisk ohälsa, och då i synnerhet depression, vanlig bland äldre personer. Psykisk ohälsa kan före- byggas och psykisk hälsa stärkas. I en systematisk översikt och effektutvärdering jämfördes olika psykosociala interventioner för att stärka psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa hos äldre personer. Interventionerna som var föremål för studier var bland annat fysisk träning, övningar i färdighet och bemästring, reminiscens eller rela- terade minnesövningar, sociala aktiviteter och stödgrupper. Även interventioner med kombinerat innehåll ingick.63 Översikten visade att interventionerna påverkade den psykiska hälsan gynnsamt och bidrog till att förebygga depression. Det gemensamt kännetecknande för att de skulle vara lyckosamma var att de hade en lång varaktighet över tid.64 Frågan om fysisk aktivitet och dess koppling till depression och psykisk hälsa hos äldre personer som jag redovisat ovan visar enligt min mening hur betydelsefullt en ökad forskning är. I har försök med bl.a. användning av reminiscensterapi genomförts i Grundsunda i med en annan socken som kontrollgrupp. En större screening för depression genomfördes och de som befann sig i riskzonen för att utveckla en depression erbjöds att delta i en reminiscensgrupp. Utfallet blev positivt och risken för att utveckla depression minskade. Effekten kvarstod till viss del efter ett år.65 tog tillsammans med Social- styrelsen fram ett kunskapsstöd om att utreda självmord bland barn och unga genom händelseanalyser. De båda myndigheterna avser att fortsätta detta arbete med händelseanalyser som omfattar alla åldrar. För att främja kunskapsspridning om äldre och psykisk hälsa föreslår jag inrättandet av ett Nationellt om äldre personer och psykisk hälsa. Goda erfarenheter kan hämtas från uppbyggnaden av och arbetet hos Nationellt anhöriga i och Svenskt Demenscentrum i . Främjande av psykisk hälsa och förebyggande av psykisk ohälsa. I Rolfner Suvanto, , (red.) Äldres psykiska hälsa och ohälsa. : , 2014. Främjande av psykisk hälsa och förebyggande av psykisk ohälsa. I Rolfner Suvanto, , (red.) Äldres psykiska hälsa och ohälsa. : , 2014. 65Nygren, , , , , , , , , , och , . Hälsa och livskvalitet hos pensionärer (). : , 2014. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Självmord kan betraktas som den yttersta konsekvensen av psykisk ohälsa, oavsett ålder och kön. I de flesta västerländska länder är andelen personer som tar sitt liv störst bland äldre män. Så är det i och har så varit under . Äldre kvinnor och män har en förhöjd risk för att drabbas av depression på grund av biologiska, sociala och psykologiska orsaker. Depression finns vid sex av tio självmord bland äldre män och kvinnor och få av de som tar sitt liv har en bra psykisk hälsa vid självmordstillfället.66 Riskfaktorer bakom självmord bland äldre personer är, förutom depression, bland annat alkohol, ensamhet, fysisk sjukdom, pro- blem i familjen/relationer och tidigare självmord i familjen.67 Självmord kan förebyggas. Mot bakgrund av att de allra flesta självmord bland äldre personer handlar om psykisk ohälsa och andra faktorer som är påverkbara så är en nollvision på lång sikt inte utopisk. Utgångspunkten bör vara att ingen ska behöva vara i en sådan situation att den enda utvägen är att ta sitt liv. Jag anser att det är anmärkningsvärt att så få studier genomförts när det gäller självmord bland äldre personer, , mot bakgrund av att andelen självmord är störst hos äldre personer, framför allt män. I en kartläggning genomförde 2015 fram- kom att färre än var fjärde kommun deltog i ett arbete med uttalat mål att förebygga suicid, oberoende av ålder.68 Vid startar ett forskningsprogram om självmord för äldre. I en intervju i radio förklarar professor att ”det saknas kunskap om varför äldre begår själv- mord, trots att de har en högre risk än yngre.”69 Inom forsknings- projektet ska och hennes kollegor studera olika faktorer i människors liv som bidrar till utveckling av depression och självmordsbeteende i hög ålder, de ska identifiera processer i hjärnan, som nedsatt kognitiv funktion och hjärnmarkörer som är kopplade Farlig förbindelse – om depression och suicid bland äldre. Äldre i Centrum 4/2014, intervju med Margda . Farlig förbindelse – om depression och suicid bland äldre. Äldre i Centrum 4/2014, intervju med Margda . 68www.folkhalsomyndigheten.se/suicidprevention/forebyggande-arbete/kartlaggning/ (hämtad ). 69http:///sida/artikel.aspx?programid=96&artikel=6604723 (hämtad 2017- 01-10). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser till depression och självmordsbeteende, samt genomföra en studie med patienter som ska undersöka om skattningsskalor kan för- bättra vården av äldre personer som gjort självmordsförsök.70 Första hjälpen till psykisk hälsa äldre I den nationella satsningen ”Bättre liv för sjuka äldre” ingick ett delprojekt för att ta fram ett material riktat till äldreomsorgens personal om hur man kan upptäcka psykisk ohälsa hos kvinnor och män samt våga ställa frågor om självmordstankar. Materialet som togs fram är en bearbetning av det Australiensiska programmet Mental Health First Aid (MHFA). Instruktörer har utbildats och finns i de flesta län i (18 av 21). Projektet har utvärderats av psykosociala insatser (Cepi) vid . Utvärderingen visade goda resultat avseende ökad kunskap, förändrade attityder, ökad förmåga att ta kontakt och förändrat handlingsbeteende hos de som utbildats till ”Första hjälpare”.71 Vid projektets avslut hade cirka 3 000 Första hjälpare utbildats och enligt uppgifter från instruktörerna i Första hjälpen till psykisk hälsa äldre fortsätter arbetet.72 Min bedömning: Kommunerna bedriver sedan många decennier ett fallskadeförebyggande arbete. Det är angeläget att detta arbete får stöd nationellt för att kunna utvecklas och för att säkerställa att ny kunskap blir känd. Detta kan exempelvis ske genom det uppdrag har att ta fram och genom- föra en utbildningsinsats för att förebygga fallolyckor. Denna satsning behöver vara långsiktig. 70www.akademiliv.se/2016/10/36152/ (hämtad ). 71Svensson, och , . Utvärdering av «första hjälpen till psykisk hälsa med inriktningen äldre personer». En före- och efterstudie. : (), Medicinska fakulteten, , 2014. 72Rolfner Suvanto, . Slutrapport till SKL, 2014. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Personer som är är överrepresenterade i olycksfalls- och skadestatistiken. Fallolyckor för personer leder till exempel till fler dödsfall, större antal sjukhusinläggningar och fler besök på akutmottagningar än någon annan typ av olyckor för den åldersgruppen. Fallrisken ökar med åldern, på grund av svagare muskler, sämre balans, sjukdomar samt syn- och hörselnedsättning. Andra risk- faktorer är läkemedelsanvändning och låg kroppsvikt till följd av undernäring. Av de äldre personer som drabbas av fallolyckor är två tredje- delar kvinnor. Det är fler kvinnor än män som får söka sjukhusvård efter fall, men fler män som avlider på grund av fallolyckor. Av de som råkat ut för en fallolycka rapporterade av kvinnorna och av männen i en svensk studie kvar- stående smärta.74 En fallolycka för en äldre person kan innebära att hen från att tidigare ha klarat sig själv i det egna hemmet, behöver eller blir beroende av hjälp från anhöriga eller personal i . I vissa fall kan det nya behovet av vård och omsorg leda till att den äldre personen behöver flytta till ett särskilt boende för äldre. Fall kan förebyggas. Fysisk aktivitet ger bättre muskelstyrka. Regelbunden balans- och styrketräning ger effekt. Översyn av vilka läkemedel den äldre personen har kan underlätta att undvika läke- medel som ökar fallrisken är ett annat exempel. God snöröjning och halkbekämpning är ett annat exempel. Det finns ett stort antal studier som rör fallförebyggande insatser. En systematisk översikt från Cochrane Collaboration visar att det finns fallförebyggande insatser som är effektiva. Rapporten bygger på 159 randomiserade studier som undersökt effekterna av olika fall- förebyggande insatser. Studierna är publicerade , och har sammanlagt 79 000 deltagare, varav är kvinnor. Deltagarna är och bor i det egna hemmet eller i boenden utan vårdande eller rehabiliterande insatser. 73Welmer , Rizzuto , Laukka , , och . Cognitive and Physical Function in Relation to the Risk of Injurious Falls in Older Adults: A Population-Based Study. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 2016 Jul 22. pii: glw141. 74Welmer , Rizzuto , Calderón-Larrañaga och . Sex Differences in the Association Between Pain and Injurious Falls in Older Adults: A . 2017 (In press). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser studerar i första hand insatsernas effekt på antalet fall bland del- tagarna och på risken att falla (om man fallit alls under uppfölj- ningstiden).75 Resultaten visar att fysisk träning är effektivt för att förebygga fall hos äldre personer. Motionsprogram som förbättrar minst två av följande komponenter – styrka, balans, flexibilitet och uthållig- het – är effektiva för att förebygga fall. Resultatet gäller både motion som genomförs i grupp och individuellt genomförd motion i hemmet. Generellt är gruppbaserad motion effektiv, både för äldre personer som har en förhöjd fallrisk och för dem som inte har det. Åtgärder (exempelvis gångstöd, hörapparat och glasögon) för att minska risken i hemmiljön efter en bedömning förebygger fall bland äldre generellt, och särskilt bland äldre med ökad fallrisk. Man ser inga fallförebyggande effekter där man utbildat äldre om fall- prevention (utbildningsmaterial och 1–2 sessioner).76 I en interventionsstudie med en utbildning om 12 träffar på ett urval om nio vårdcentraler kunde forskarna dock påvisa en tydligt minskad risk för fall för de som deltog i träffarna.77 Förebyggande insatser torde vara kostnadseffektiva mot bakgrund såväl av det lidande det kan innebära för individen som de samhälle- liga kostnaderna. Samhällets kostnader som beror på fallolyckor bland äldre har i en studie från dåvarande skattats till cirka fem miljarder kronor.78 Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap (MSB) har bedömt att de direkta kostnaderna uppgår till . av de som skadats vid ett fall är eller äldre. Den största kostnadsposten är vård i hemmet.79 MSB har beräknat att samhällets kostnader för att förebygga fallolyckor, exklusive vinterväghållning på gång- och cykel- 75www.socialstyrelsen.se/evidensbaseradpraktik/Documents/gillispie-fallforebyggande- aldre-effekter.pdf (hämtad ). 76www.socialstyrelsen.se/evidensbaseradpraktik/Documents/gillispie-fallforebyggande- aldre-effekter.pdf (hämtad ). lifestyle all your life – a multifactorial group-based fallsprevention programme. Diss., , 2015. Fallolyckor bland äldre. En samhällsekonomisk analys och effektiva preventionsåtgärder. : , 2009. 79Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Samhällets kostnader för fallolyckor. : Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2010. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser vägar, kan skattas till (penning- värde), varav cirka hälften avser personer och äldre.80 Värdet av det fallskadeförebyggande arbetet har varit väl känt . Ett tidigt exempel i är där och kommunerna bedrev ett interventions- arbete, främst inriktat på miljöfaktorer. Incidensen, dvs. risken att drabbas av höftfraktur, minskade –1992 med i genomsnitt för kvinnor, och med för män. I som helhet ökade trenden under motsvarande tid.81 Eftersom orsakerna till och effekterna av ett fall skiljer sig åt mellan t.ex. mer aktiva och friska äldre personer och äldre personer som har sämre fysik, hälsa och ofta benskörhet så krävs individuellt utprovade strategier för att förhindra fallskador. Fallpreventiva åtgärder såsom balans- och styrketräning är utmärkta för den aktiva friska äldre populationen, medan det för sköra äldre, boende exem- pelvis på äldreboenden, krävs mer passiva strategier. Stötabsorbe- rande golv är ett exempel.82 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har haft regeringens uppdrag att ta fram kunskapsstöd för att förebygga fall- skador bland äldre personer.83 Regeringen gav i uppdrag att ta fram webbaserad utbildning om fall- prevention riktad till verksamheter inom hälso- och sjukvård och verksamheter inom social omsorg avseende alla åldrar. Det andra deluppdraget är att genomföra en utbildningssatsning riktad till äldre personer om hur de själva ska kunna skydda sig mot fallolyckor. Det arbetet ska ske i nära samarbete med organisationer inom äldreom- rådet, och utformas efter samråd med MSB. Pensionärernas Riks- organisation (PRO) och SPF Seniorerna har beviljats medel för att delta i detta arbete. Det första uppdraget ska slut- redovisas och det andra den 1 mars 2017.84 80Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Samhällets kostnader för att förebygga fallolyckor. : Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2012. Skador bland äldre. Delrapport 15 Äldres hälsa och välbefinnande. : Stiftelsen , rapport 2000:19. 82Gustavsson, och , Finn. Fallskador bland äldre – steg för steg. I Person- säkerhet. Teori och praktik, , och , Per (red.). : Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2015. Balansera rätt – faktaunderlag om fall och fallrelaterade skador bland äldre personer. : Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2011. Uppdrag att ta fram och genomföra en utbildningsinsats för att före- bygga fallolyckor. Regeringsbeslut , S 2015/0779/FST (delvis). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Denna satsning måste enligt min bedömning vara långsiktig. Behovet av utbildningsstöd finns även efter det att uppdraget är slut- rapporterat. Förebygga risk för brand Det inträffar i genomsnitt 100–110 dödsbränder i och av dem inträffar i bostäder. Personer i åldersgruppen är överrepresenterade i dödsbränder och det är vanligt att de omkomna har någon form av funktionsnedsättning.85 Målet att äldre människor ska kunna bo i sin bostad och där få den vård och omsorg som hen behöver innebär nya förutsättningar för brandskyddet. Det brandskydd som bygglagstiftningen ställer krav på utgår från att den boende själv kan agera och sätta sig i säkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) kon- staterar att när individen inte har förmåga att skydda sig mot brand behöver samhället hjälpa till. Brandskyddet i bostaden behöver anpassas till individens behov. MSB publicerade 2013 vägledningen ”Brandsäker bostad för alla: vägledning för individanpassat brandskydd”. Vägledningen är tänkt som ett stöd för kommuner och andra aktörer att hitta ett arbetssätt för att individanpassa brandskyddet. I den ges exempel på olika arbetsmetoder och förutsättningar att ta hänsyn till för att underlätta planering, genomförande och uppföljning.86 har genomfört en nationell kartläggning av individanpassat brandskyddsarbete i . Syftet med kartlägg- ningen är att få mer kunskap om hur kommuner arbetar med brandsskadeförebyggande insatser. Studien visade att hälften av landets kommuner arbetade med ett individanpassat brand- skydd. , vård och omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning samt individ- och familjeomsorg är huvudaktörerna inom kommunen.87 85Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Brandsäker bostad för alla. Vägledning för individanpassat brandskydd. : Myndigheten för samhällskydd och beredskap, 2013. Brandsäker bostad för alla. Vägledning för individanpassat brandskydd. : Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2013. 87www.msb.se/sv/Om-MSB/Nyheter-och-press/Nyheter/Nyheter--- Brandskydd/Kommunens-stod-till-aldre-med-brandskydd-kartlagt/ (hämtad ). Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Min bedömning: Det förebyggande munhälsoarbetet är viktigt särskilt för äldre personer med bristande hälsa och funktions- nedsättningar. Det är angeläget att omvårdnadspersonalen deltar i den förebyggande tandvården och att alla i målgruppen i ordinärt boende nås av erbjudandet om uppsökande och förebyggande tandvård. Att bli gammal och sjuk innebär påtagliga risker för en försämrad munhälsa. Depression, Parkinsons sjukdom, demenssjukdomar och effekter av en stroke är sjukdomar som samvarierar med en för- sämrad munhälsa, och medför ökande krav på att den äldre per- sonen får adekvat stöd från andra.88