sou · H5B31 · 2017-01-04 00:00:00 — Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Alliansen anser vidare att konkurrenskraften för företag inom de gröna och blå näringarna måste stärkas genom förändrade skatter och avgifter. Skogen är av stor betydelse för svensk ekonomi. är världens tredje största exportör av massa, papper och sågade trävaror. Svenska produkter baserade på skogsråvara hade ett exportvärde om 2015. Vi tror att det finns potential att förbättra skogssektorns möjlighet att skapa fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Svensk skogspolitik har och ska även framgent baseras på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. En hållbar skogsskötsel, ökad export och nya biobaserade produkter och tjänster är viktiga framtidsområden för att klara omställningen till ett hållbart samhälle. Skogen är rik på biologiska mångfald, en mångfald som ska bevaras och gynnas. Skogen ger även möjligheter för friluftsliv, turism och bidrar med andra viktiga värden. Reservation och särskilda yttranden Vi ser också med oro på hur synen på äganderätten förändrats inom politik och i myndighetsutövande. För oss i Alliansen är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger vårdar man också. Därför anser vi att den svenska skogen även fortsatt bör vårdas enligt principen ”frihet under ansvar”. Att värna skogsägares äganderätt är en viktig del i att de kan ta det ansvar för att skydda värdefulla miljöer som också förväntas av dem. Vi anser också att det är viktigt att arbeta för att säkerställa att skogspolitiken även fortsatt är en nationell beslutskompetens och att unika skogliga frågor inte blir frågor som ska avgöras av EU. Utövarna av kustnära yrkesfiske i är en hårt utsatt yrkeskår. Det som tidigare uppfattats som ett relativt självständigt arbete har blivit en hårt reglerad verksamhet med dålig lönsamhet för många. Regelverket för yrkesfisket är även det till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik, men detta hindrar inte att vi nationellt kan vidta åtgärder för att anpassa regelverket så att det stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. För fiskeföretagarna är behovet av åtgärder som ska leda till en enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bland annat ett lönsamhetsperspektiv. Insatser bör därför initieras för att minska de administrativa bördorna på fiskets område. I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. De som påverkas mest av viltförvaltning och förekomst av rovdjur är de som lever och verkar på landsbygden. Därför är det rimligt och angeläget att de som berörs har betydande inflytande över de beslut som fattas i dessa frågor. Viltkött är klimatsmart och ökade möjligheter till jakt och tillgång till viltkött är positivt. behöver decentraliseras ytterligare – från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå. Regelverket till skydd för värdefulla livsmiljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Vi ser behovet av att driver på detta arbete. Reservation och särskilda yttranden En sammanhållen landsbygdspolitik kräver helhetsperspektiv En sammanhållen landsbygdspolitik för måste vara just sammanhållen och ha ett helhetsperspektiv. Det går inte att med ena handen säga att vi ska ha riktade åtgärder mot kommuner med tuffa förutsättningar i form av exempelvis långa avstånd och sen med andra handen prata om skatter som slår hårt mot områden just med avstånd. Vi tror på landsbygder men vi måste också se realistiskt på de utmaningar som många landsbygder står inför. Vi förutsätter därför att regeringen skyndsamt arbetar vidare med de förslag som presenteras i detta betänkande, men också att regeringen i betydligt högre utsträckning än tar ansvar för att den politik som förs tar hänsyn till landsbygders förutsättningar. Reservation och särskilda yttranden Särskilt yttrande av ledamoten (SD) landsbygder är ett mångfacetterat kulturlandskap skapat genom mänsklig påverkan under generationer. De naturgivna resurserna, den naturliga geografin samt mänsklig aktivitet har format hur landsbygderna lokalt ser ut och hur dessa utvecklas. Boende på landsbygden hyser en stark tradition av att gemensamt lösa problem och ta ansvar för sin egen utveckling. Politikens ansvar är att främst ta till vara på den naturliga mångfald och kreativitet som finns. Lika så behöver kvinnor och män ha samma möjligheter att verka och leva på landsbygden. Det är också vår övertygelse att många unga människor gärna stannar kvar i sin hembygd i fall möjligheter ges, snarare än att söka sig till de större städerna. Att kunna bo kvar i sin hembygd där generation efter generation bott och verkat gör att människans förståelse och stolthet över sitt ursprung ökar. Då graden av samhörighet och konsensuskultur är högre på landsbygden och på mindre orter bidrar detta positivt till ett solidariskt samhälle. En landsbygdspolitik måste stå på flera ben. Infrastruktur och offentlig service är mycket viktiga komponenter, men vi anser att man främst bör utgå från ett livskraftigt näringsliv. I vissa fall bör staten i större grad investera i regional utveckling och vi är i princip för en aktiv och decentraliserad näringspolitik. De landsbygdsnära näringarna skapar viktiga arbetstillfällen och bidrar till en livskraftig och levande landsbygd. Livsmedelsproduktion, skogsbruk, energi, jakt, fiske och besöksnäring är exempel på verksamheter som nyttjar mark- och naturresurser och har en stark potential för att växa och utvecklas. En livskraftig landsbygd är en grundförutsättning för att det ska finnas en fungerande verksamhet och kommersiell service i hela landet För att landsbygden ska ha möjlighet till en positiv utveckling behöver vi mer av en politik som bygger på de förutsättningar som krävs för att människor ska kunna leva, bo och verka där. Reservation och särskilda yttranden Särskilt yttrande av ledamoten (V) tillsattes av regeringen på initiativ av i budgetförhandlingarna . mål om en sammanhållen landsbygdspolitik är viktigt för att skapa ett som håller ihop och där klyftorna mellan människor minskar. har stora och växande regionala skillnader. Om vi ska hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela måste vi ha likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var vi bor. Vi vill skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var de själva önskar i . Vår övergripande strategi bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Landsbygdens olika förutsättningar måste beaktas och invånarna måste ges möjligheten att utveckla sina specifika bygder så att de kan påverka lokala och regionala utvecklingsfrågor. Politikens uppgift är att skapa förutsättningarna för detta. Trots ambitiöst och stort ekonomiskt stöd till regionalpolitisk utveckling har det ännu inte skapats likvärdiga förutsättningar för att ge alla områden – såväl landsbygd som tätortsmiljöer – samma chanser . Den strategi som använts har i stort sett gått ut på att via kortsiktiga statliga bidrag försöka kompensera de klyftor som marknadskrafterna skapat. Resultatet har blivit att en majoritet av landets kommuner har minskat i befolkning och tappat såväl offentlig som kommersiell service. Framtidens arbetsmarknad riskerar att få än större problem om inte ett övergripande ansvar tas för personalförsörjningen. Livsvillkoren försämras och det blir allt svårare att bo, bedriva verksamhet och arbeta på landsbygden. Det har spridits en urban norm där allt som staden förknippas med ses som positivt medan allt som landsbygden förknippas med ses som negativt. Landsbygden beskrivs som gammalmodig och stagnerande i kontrast till den moderna och dynamiska staden. Landsbygdens invånare beskrivs ofta på ett raljerande och nedlåtande sätt. Denna norm är delvis ett resultat av medielandskapets utveckling där koncentrationen av journalister till storstäderna kraftigt har ökat. Bilden av landsbygden har reducerats till Reservation och särskilda yttranden brottsjournalistik och i tv-programmen driver man med stereotypiska landsbygdsfenomen. förstärker skillnaderna mellan stad och land vilket motverkar att vi får ett som håller ihop. Därför behövs också en politik som inte utgår ifrån en urban norm, utan som kan lyfta landsbygden ur ett positivt perspektiv. Där landsbygdens potential, fördelar och möjligheter lyfts fram och nyttjas. vill se en politik för att hela ska leva. Det behövs en politik som bygger på utvecklad samverkan, ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att samhällsservicen fungerar samt att de krafter som finns lokalt och regionalt tas till vara. står därför bakom kommitténs slutsatser och förslag. Precis som kommittén konstaterar har staten ett stort ansvar för utvecklingen på landsbygder. Ett ansvar som man behöver förvalta på ett bättre sätt än . Däremot hyser jag viss skepsis om förslaget om att utreda sänkt arbetsgivaravgift för företag i 23 av kommuner med extra stora utmaningar. Förslaget är dyrt och tidigare liknande förslag har inte visat på tillräckliga positiva effekter i förhållande till sina kostnader. Resurserna borde därför användas på något annat sätt för att uppnå en positiv utveckling på landsbygder. Tidigare undersökningar av sänkt arbetsgivaravgift har gjorts av IFAU (utvärdering) på uppdrag. Den visar att ”en sänkning av arbetsgivaravgifterna ledde inte till fler anställda i redan etablerade företag. Sänkningen gav en del nya jobb genom att nya företag startades men statens kostnader för dessa nya arbetstillfällen var mycket hög”. konstaterar i sina slutsatser: ”Den regionala nedsättningen är inte en kostnadseffektiv åtgärd för att påverka småföretagande, service eller sysselsättning”. Även om de politiska intentionerna med sänkt arbetsgivaravgift på landsbygden är goda riskerar det att leda till mycket höga statliga kostnader. Satsningar som skulle kunna göra mer nytta genom riktade satsningar och investeringar i hållbar infrastruktur. Abromitz, M. Thinking about growth, , . (red.) Tiltackssonen for Finnmark og Nord-Troms – utviklingstrekk og gjennomgang av virkemidlene, Northern resaerch institute. AgriFood economics centre 2016:3. Vem stannar kvar?– närhet till högskola och val av bostadsort. Ahltén, K. & , G. Landsbygd i medieskugga – nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i , . (red.) Tiltakssonen for Finnmark og Nord-Troms – utviklingstrekk og gjennomgang av virkemidlene. Globaliseringens effekter på lokala arbetsmarknader i . Arena för tillväxt/2016. nya geografi 2016. Regions, Human Capital and Formation. 2009/10:KrU7. En politik för det civila samhället. Patterns of innovation and collaboration in small and large firms, i The . 55/1, s. 221–247. Patterns of innovation and collaboration in small and large firms, i The , vol. 55/1. Fler myndigheter bör flyttas från . Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder. Anpassning till nya förutsättningar för taxi och samåkning. En sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Samordning av särskilda persontransporter. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Statligt stöd till företag och organisationer i stad och landsbygd. Förslag till utvecklad finansiell styrning. om ekonomisk styrning. , skatteekonomiska enheten 2016. Prestationsbaserad resurstilldelning för universitet och högskolor. & , S. Hur gick det till? En utvärdering av Sjuksköterskeprogrammet i . Tillväxt i hela landet – Företagarnas perspektiv på landsbygden. Häggroth, S. 2016. En bärkraftig kommunstruktur. Budgetunderlag 2017–2019, Dnr. 2015/1377. Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar. Strategi 2012–2020. Allt om föreningsliv och kultur på landsbygden. Årsrapport och slutrapport för landsbygdsprogrammet 2007–2013. Den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Är samverkan modellen?. En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen. KrU 2015/16:RFR4. Budgetunderlag 2016–2018, Dnr. 2014/418. Apoteksombud – Rapport från . Bevakning av grundläggande betaltjänster 2016. Framtiden är grön. Bristande kvalitet, effektivitet och relevans, i , J. (red.) Den långa vägen till arbetsmarknaden. , M. m.fl. 2016. Hållbara bedömningsmodeller: Banker och jämlikhet i näringslivet, från avsnittet Description of the project in relation with the research frontier. Ansökan om finansiering från till forskningsprojektet. Myndigheten för kulturanalys 2016. Myndigheten för skolutveckling . Utbildning i glesbygd – samspel eller konflikt? En kunskapsöversikt, Forskning i fokus, nr 27. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2014. Fokus 14 – ungas fritid och organisering. Har vi kommit närmare medborgarna? Förändringsbarometer 8 avseende ombildningen av polisen. A033.164/2015. riktlinjer för verksamhet vid regionlednings-central (RLC). Uppdrag och förmågor, linje- och driftorganisation, funktioner och roller samt nationell prioriteringsordning m.m. Service och konkurrens 2010. Svensk Postmarknad 2015. Tillgången till telefoni och grundläggande internet. PTS uppföljningsrapport , PTS-ER-2015:25. Uppföljningen av regeringens bredbandsstrategi. Uppskattning utifrån Bredbandskartan. 2001/02:45. Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. Prop. 2009/10:55. En politik för det civila samhället. 2009/10:170. En enklare plan- och bygglag. 2015/16:110. Staten och kapitalet. 2016/17:1. 2016/17:21. Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Bredbandsstrategi för , N2009/8317/ITP. Samarbetsavtal avseende utbyggnad av bredband. RGS 16 0037-01. Remissyttrande om Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner. Delrapport 2 års betaltjänstutredning (Fi 2015:02). 2015/16:48. Flexibel utbildning på distans. Utvecklingskraft för hållbar välfärd. Myter, sanningar och framtidsstrategier. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Fossilfrihet på väg. Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. Service i glesbygd. Planering och beslut för hållbar utveckling. Demografins regionala utmaningar. Strandskyddet i praktiken. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. Palett för ett stärkt civilsamhälle. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. En klimat- och luftvårdsstrategi för . Regional indelning – tre nya län. Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle. En inkluderande kulturskola på egen grund. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar. SOU 2016:86, Taxi och samåkning – , och i övermorgon. Strategi för medverkan i det regionala tillväxtarbetet och EU:s sammanhållningspolitik. Statens servicecenter 2016. Samordning och omlokalisering av myndighetsfunktioner. Scenarier för befolkningsutveckling i landsbygdskommuner. Tätorter 2015 – Befolkning och arealer. officiella statistik, Statistiska meddelanden, MI 38 . Service i medborgarnas och företagens tjänst. En omreglerad apoteksmarknad. Överenskommelser som styrmedel. Analys av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete. Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag. SB PM 2012:1. Nationell strategi för svensk besöksnäring. Så ökar vi tempot och kraftsamlar . Här får du inte vara med om du inte flyttar härifrån. Drivkrafter bakom ungdomars utflyttning från mindre orter. & , B. Partnership – As a strategy for social innovation and sustainable change. kommuner och landsting 2010. Framtidens utmaning – välfärdens långsiktiga finansiering. kommuner och landsting 2014. Yttrande över Statskontorets förslag till Uppdaterad indelningsgrund i delmodellen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Dnr Fi2014/02297/K. Kommuner och Landsting och Arbetsförmedlingen 2015. Nationell överenskommelse om samverkan mellan och Landsting. Kommuner och Landsting 2016. Ekonomirapporten, – om kommunernas och landstingens ekonomi. , Future Agriculture 2011. Fem framtidsscenarier – förutsättningar för lantbruk och markanvändning. Framtidens nät – Kommuner och orter . Framtidens nät – Kommuner och orter . Bättre statistik för en bättre regional- och landsbygdspolitik. Tillväxt genom stöd. En bok om statligt stöd till näringslivet. Tillgänglighet till kommersiell service och offentlig service 2014 – Analys av utvecklingen i landets olika regioner. Tillgång till grundläggande betaltjänster – slutrapport. Den svenska bioekonomins utveckling. Statistik och analys. N2016/04433/FÖF. – ett attraktivt gruvland i världen? En internationell jämförelse. Tillväxtanalys PM 2016:01. De regionala företagsstöden – ändamålsenliga eller otidsenliga? Tillväxtanalys PM 2016:11. – i , , och . Regionalpolitiska effekter av sänkta socialavgifter – forskningsöversikt och rekommendationer. Under ytan – Hur går snacket och vem får pengarna II. Besöksnäringens kompetensbehov och kompetensförsörjning. Nationell kartläggning av utbildningar kopplade till turism. Pilotkommuner för serviceutveckling. Transportsektorns samhällsekonomiska kostnader. Inriktningsunderlag för transportinfrastrukturplanering för perioden –2029. Universitet och högskolor. Universitets och högskolerådet 2016. Kan excellens uppnås i homogena studentgrupper? En redovisning av regeringsuppdraget att kartlägga lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande. WSP Analys och Strategi 2012. Reseavdrag och slopad förmånsbeskattning av kollektivtrafikbiljetter – Effektiva styrmedel som ger önskad effekt. Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner, delrapport 2. En sammanhållen politik för landsbygder En parlamentariskt sammansatt kommitté ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Politiken ska bidra till att landsbygdens företag är livskraftiga och innovativa, att attraktiva livs- och boendemiljöer kan erbjudas och att naturresurserna används hållbart. Landsbygdens möjligheter ska tas tillvara och en miljömässigt hållbar utveckling ska förenas med ekonomisk tillväxt – en grön tillväxt – som ger förutsättningar för sysselsättning och framtidstro i hela landet. Viktiga utgångspunkter för kommitténs arbete är målsättningen att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och de för landsbygden mest relevanta nationella miljökvalitetsmålen. Kommittén ska bl.a. belysa utvecklingen och framtida utmaningar och möjligheter för olika typer av landsbygder. Kommittén ska lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande, sysselsättning, attraktivitet och boende på landsbygden. Ett jämställdhetsperspektiv ska anläggas i analysarbetet. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning ska lämnas . Behovet av en ny politik för landsbygden Landsbygdernas förutsättningar har förändrats gradvis och inflyttningen till städer från gles- och landsbygder har pågått . En likartad utveckling pågår i hela västvärlden. landsbygder och de människor som bor och verkar där är en resurs och tillgång för hela landet. Stad och landsbygd har ett ömsesidigt utbyte och är beroende av varandra. Landsbygderna har många förutsättningar för utveckling men det finns också utmaningar och problem. Det offentliga åtagandet med koppling till landsbygdens utveckling kan behöva tydliggöras. Marknadslösningar som fungerar i tätbebyggda miljöer kan i landsbygdsområden behöva kompletteras med politiska insatser. saknas en sammanhållen nationell politik för landsbygden som på ett tydligt sätt tar avstamp i de utmaningar och möjligheter som landsbygden står inför. En sådan politik är nödvändig för att möjliga synergieffekter av dagens åtgärder riktade till landsbygden ska realiseras. En förnyad, sammanhållen politik för landsbygden ska utgå från de strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som landsbygden möter. Det ska vara en långsiktig politik som skapar incitament för utveckling och förändring av den framtida svenska landsbygden. En politik för landsbygden behöver byggas utifrån ett bredare perspektiv än de areella näringarna. Politiken ska ta avstamp med avsikt att möta inte bara nuvarande utan även kommande utmaningar och möjligheter. Landsbygden i och i många andra länder genomgår en strukturomvandling där tjänstesektorn får en allt större betydelse och där besöksnäring, rekreation, småskalig tillverkning och annan företagsamhet ökar i betydelse för ekonomin och sysselsättningen. Jordbruket och skogsbruket bidrar inte längre i samma utsträckning till landsbygdsbornas försörjning, även om näringarna är fortsatt viktiga för ekonomin. Natur- och kulturresurser på landsbygden får nya och utvecklade användningsområden. Efterfrågan på hållbara turismupplevelser ökar. Utvecklingen av globala värdekedjor bidrar ytterligare till att förändra förutsättningarna för företagen på landsbygden. Kunskapssamhället och utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik öppnar nya möjligheter. Klimatförändringar och urbaniseringen i och omvärlden medför att den svenska landsbygden blir intressant, inte minst för livsmedels- och energiförsörjningen, även globalt. Det här är förändringar som påverkar de ekonomiska drivkrafterna och möjligheterna att bo och verka på landsbygden. Den nationella politikens närvaro i landsbygdens frågor och som riktningsgivare för den framtida utvecklingen har också stor betydelse för ett som håller ihop och där alla är delaktiga. En förnyad politik för landsbygden behöver vara inkluderande och tydligare uppmärksamma landsbygdsbornas delaktighet i samhällsutvecklingen. Det lokala engagemang som är avgörande för utvecklingskraften på landsbygden måste värnas och stärkas. behöver samverkan mellan offentliga aktörer på nationell, regional och nivå förbättras. En tredjedel av befolkning bor i landsbygdskommuner enligt definition. Nästan alla, oavsett bostadsort, har dessutom på något sätt en relation till landsbygden. Det kan vara från uppväxten, via släkten eller genom ett deltids- eller fritidsboende. har sin verksamhet i landsbygdskommuner och av alla sysselsatta arbetar i verksamheter som finns på landsbygden. Det innebär att många människor och verksamheter berörs och är beroende av utvecklingen på landsbygden. De verktyg och insatser som finns för att främja utvecklingen är alltför splittrade och löser inte de problem som finns på grund av de strukturella förändringarna. Möjligheter behöver också tas tillvara i större utsträckning än . Sammantaget innebär detta att det finns ett behov av en utvecklingsinriktad politik för landsbygden, som kan hantera de utmaningar som varken marknaden eller den befintliga politiken klarar. Uppdraget att lämna förslag på en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder