sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — Lena , generaldirektör, för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) Rebecka Prentell, ordförande, för ungdomsorganisationer (LSU) Mikael , generaldirektör, . Delegationen har beslutat om en rollfördelning mellan delegation, ordförande och kansli, i huvudsak enligt följande: delegationen ska godkänna den övergripande inriktningen på verksamheten och fatta beslut av strategisk karaktär. Det kan t.ex. gälla principer och övergripande inriktning för utlysningar av statsbidrag, riktlinjer för granskning av inkommande överenskommelser samt utformningen av de redovisningar som, i enlighet med delegationens direktiv, ska lämnas till regeringen. Delegationen ska regelbundet informeras av ordföranden och kansliet om den löpande verksamheten, och ges tillfälle att lämna synpunkter och förslag. Beslut om statsbidrag fattas av ett särskilt inrättat bidragsutskott. I utskottet ingår delegationens ordförande samt ledamöterna från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Svenska . Kanslichefen ansvarar i samråd med ordföranden för delegationens löpande verksamhet. Kansliet ska följa upp delegationens beslut och se till att de genomförs. Kansliet ska vidare förbereda delegationens sammanträden genom att kalla till dem och utarbeta dagordning och möteshandlingar samt upprätta sammanträdesprotokoll. Sedan delegationen lämnade sin senaste redovisning till regeringen, , har delegationen sammanträtt vid sex tillfällen. Delegationens statsbidragsutskott har sammanträtt vid fyra tillfällen. I enlighet med direktiven har en referensgrupp med företrädare för politiska partier etablerats. Gruppen består av politiska företrädare på både nationell och nivå. Den politiska referensgruppen har sedan delegationen lämnade sin senaste redovisning till regeringen, , sammanträtt vid fyra tillfällen. Delegationen ser ett stort värde i kontakten med företrädare för politiska partier när det gäller att skapa förutsättningar för långsiktighet i samverkan mellan stat och kommun. För att samverkan ska vara hållbar är det nödvändigt att kommunerna uppfattar staten som en trovärdig part. Därför är det önskvärt med en politisk samsyn kring det grundläggande behovet av samverkan mellan stat och kommun på det aktuella området. 1.4Duas verksamhet i korthet I detta avsnitt ges en översiktlig bild av delegationens samlade verksamhet t.o.m. , dvs. den tid som gått sedan delegationens senaste rapport till regeringen lämnades. Fokus ligger på de faktiska aktiviteter som genomförts. En fördjupad, mer substantiell bild av de delar av delegationens verksamhet som bedöms som mest centrala i relation till dess uppdrag ges i kapitel 3. Samverkan och dialog med för uppdraget relevanta aktörer har haft löpande kontakter med Arbetsförmedlingen på myndighetens nationella, regionala och lokala nivå. Dua är representerade i styrgruppen för Arbetsförmedlingens ESF-projekt ungKOMP. Kansliet har också haft återkommande kontakt med SKL samt med Svenska på olika nivåer och med olika delar av respektive organisation. Dua har tillsammans med SKL och Arbetsförmedlingen etablerat en informell arbetsgrupp, där frågor kopplade till Duas uppdrag och samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna om unga arbetslösa diskuteras. Också övriga myndigheter vars företrädare sitter i delegationen, liksom och , har Dua haft återkommande kontakter med. Dua och, den av regeringen tillsatta, samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (U 2015:06) har i uppdrag att nära samverka med varandra och att samordna sitt arbete. Samordnaren har förordnats att vara ledamot i delegationen och Dua finns representerad i samordnarens referensgrupp för myndigheter och organisationer. Duas ordförande har regelbundet stämt av delegationens arbete med den nationella samordnaren och vice versa. Samordnaren har också deltagit i externa evenemang som Dua arrangerat. Dua har vidare samrått med ett stort antal andra aktörer: statliga myndigheter inklusive andra statliga utredningar, fackförbund, arbetsgivar- och branschorganisationer, politiska partier, andra organisationer från det civila samhället, och företag. Dua har medverkat vid regeringens funktionshindersdelegations möte samt inbjudits till, och besökt arbetsmarknadsutskott för att redogöra för delegationens arbete och svara på frågor. Mellan har Dua genomfört ett 70-tal dialogmöten med kommuner och arbetsförmedlingskontor. Alla de 287 kommuner som tecknat en lokal överenskommelse med Arbetsförmedlingen inbjöds att delta. Totalt medverkade cirka 260 kommuner vid mötena. Syftet med, samt genomförandet och utkomsten av dessa kommundialoger redovisas närmare i avsnitt 4.1. Dua har också i särskild ordning genomfört studiebesök i kommuner och på lokala arbetsförmedlingskontor och tagit emot studiebesök från företrädare för kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor i syfte att få ta del av exempel på god lokal samverkan och därmed få fördjupad kunskap om förutsättningarna för samverkan runt om i landet. Konferenser och internationella kontakter har företrädare för Dua medverkat i ett antal seminarier, konferenser och liknande evenemang för att sprida kunskap om delegationens uppdrag och arbete samt stimulera lokal samverkan. Dua har bl.a. arrangerat seminarier vid de, av SKL anordnade arbetsmarknads- och näringslivsdagarna . Dua har också medverkat vid flera stora konferenser anordnade av respektive MUCF samt vid Företagarnas och Stiftelsen Företagsams lärlingskonferenser . Dua har både genomfört och tagit emot internationella studiebesök. Ordföranden och delar av besökte för att på inbjudan från m.fl. medverka vid workshopen ”Employment and disability – how do we make it work?”, och genomförde i anslutning till detta studiebesök vid Navigatorn/Ohjaamo i där representanter från stadskontoret och utvärderingsansvarig forskare medverkade. Det genomfördes även ett besök i och för att på plats se hur samverkan kring unga arbetslösa organiseras i dessa städer. Besök gjordes bl.a. vid det tyska Arbetsmarknads- och , lokala arbetsförmedlingskontor specifikt inriktade på unga, privata aktörer, ESF-projekt samt en yrkesskola. besöktes och i samma syfte. Fokus för detta besök var de nederländska systemen för unga nyanländas arbetsmarknadsetablering och ungas övergång mellan skola och arbetsliv. Dua har tagit emot eller medverkat vid studiebesök från , och . Transparens och tillgänglighet har varit en utgångspunkt i Duas informations- och kommunikationsarbete. hanterar på daglig basis ett stort antal förfrågningar via telefon och mail. Delegationens webbplats utgör ett viktigt stöd i samverkansarbetet. har totalt cirka 19 800 personer besökt sidan drygt 44 700 gånger. På webbplatsen samlas nyheter, fördjupad information samt statistik rörande samverkansarbetet. Via webbplatsen tas också statsbidragsansökningar och återrapporteringar avseende statsbidrag emot. lanserade Dua facebookgruppen Dua – Unga till arbete. Gruppen utgör ett forum för erfarenhetsutbyte och nätverkande över kommungränserna för tjänstepersoner hos kommun och stat inom relevanta områden. Gruppen har cirka 600 användare som sedan gruppens lansering tillsammans skrivit ett hundratal inlägg, kommentarer och frågor om samverkansarbetet på lokal, regional och nationell nivå. En mer utförlig beskrivning av det löpande arbetet återfinns i kapitel 3. anordnade Dua en konferens kallad Dua-dagen 2016. Syftet med konferensen var att genom goda exempel och erfarenhetsutbyte stimulera kommuner och arbetsförmedlingar att ta ytterligare konkreta steg framåt i sin lokala samverkan samt att synliggöra alla dem som gjort stora insatser i det lokala arbetet . Över 600 personer från hela landet deltog, en majoritet från kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor. Konferensen avslutades gemensamt av arbetsmarknads- och etableringsministern och gymnasie- och kunskapslyftsministern. Dua medverkade i Almedalsveckan . bjöds berörda intressenter, allmänhet och journalister in till seminarier och panelsamtal med företrädare för civilsamhället, myndigheter, kommuner, branschorganisationer och arbetsgivare. Seminarierna berörde olika aspekter av ungas etablering, bland annat: unga nyanlända, framtidens arbetsmarknad, morgondagens vuxenutbildning, samt jobbpolitik för unga. publicerade en debattartikel av Duas ordförande. Dua har också skickat ut ett antal pressmeddelanden, ofta kopplade till de dialogmöten med kommuner och arbetsförmedlingskontor som genomförts. genomfördes en enkätundersökning för att få bättre kunskap om vissa specifika aspekter av samverkan mellan kommun och Arbetsförmedling samt hur parterna uppfattat stödet från Dua. I avsnitt 4.2 redovisas enkäterna. Dua och Arbetsförmedlingen driver ett lärprojekt med forskningsmedverkan. Projektet är initierat och finansierat av Dua och Arbetsförmedlingen, och genomförs i samarbete med () vid . är uppdelat i två delprojekt. I delprojekt 1 deltar 15 utvalda kommuner och lokala representanter för Arbetsförmedlingen. Kommunerna har, tillsammans med Arbetsförmedlingen, verksamhet inom områden såsom samverkan om lokala kompetensförsörjningsbehov, uppsökande arbete, samverkan kring nyanlända unga, samlokaliserad verksamhet eller flexibla utbildningsformer för unga. I delprojekt 2 deltar fem utvalda företag som på ett medvetet och strukturerat sätt bidrar till ungas, nyanländas och individer med funktionsnedsättnings etablering på arbetsmarknaden. 1 delar delegationen ut statsbidrag för medverkande kommuner. Statsbidragen för projektet beskrivs närmare i avsnitt 3.4. Delprojekten har olika styrgrupper, men använder sig av samma metod1, utvecklad av () på . IPF bidrar med såväl processledning som forskning i projektet, som genomförs av disputerade forskare. I delprojektet med kommuner deltar representanter för följande kommuner: , , , , , , , , , , , , samt . Deltar gör också företrädare för Arbetsförmedlingen med ansvar för de aktuella kommunerna. I styrgruppen för projektet sitter, förutom Dua och Arbetsförmedlingen, SKL, fackförbundet , samt Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. I projektet med företag deltar: , , , Swedavia samt Uniguide. I styrgruppen för delprojektet med företag sitter, utöver Dua och Arbetsförmedlingen, , , , samt Unionen. Dua har förfogat att fördela till kommuner i statsbidrag. Duas verksamhet i denna del regleras i särskild förordning (2015:502). Totalt har fördelats inom ramen för fyra utlysningar. Sammanlagt 222 ansökningar och 70 intresseanmälningar avseende statsbidrag har beretts av delegationens kansli och beslutats av delegationens bidragsutskott. I avsnitt 3.4 redogörs närmare för delegationens statsbidragsrelaterade verksamhet. 1 ©ARR, . För mer information se /arr---action- reflection-research I detta kapitel beskrivs utvecklingen av ungas sysselsättning och arbetslöshet med hjälp av olika statistiska underlag såsom Arbetskraftsundersökning () och Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015, samt statistik från Temagruppen unga i arbetslivet1 om unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) samt statistik från Arbetsförmedlingen om arbetssökande. När Dua inrättades hade haft en ungdomsarbetslöshet som oavsett konjunkturläge låg på höga nivåer i jämförelse med andra länder inom EU. Forskning och analys visar att det framför allt är unga som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det framkommer också att unga med funktionsnedsättning och unga som är utrikes födda är överrepresenterade bland dem som inte fullföljer en gymnasieutbildning. var cirka 517 700 unga i åldern 15–24 sysselsatta. Ungas sysselsättning varierar kraftigt över året, framför allt då antalet sysselsatta ökar . Det är små skillnader mellan antalet sysselsatta kvinnor och män i åldersgruppen 15–; under 1 Temagruppen finansieras med stöd av i samarbete med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Arbetsförmedlingen, , , , Välfärdscenter, Kronofogden samt Kommuner och Landsting. Det övergripande gemensamma syftet är att samverka för att motverka strukturer som hindrar ungas etablering på arbetsmarknaden. 2016 var 259 500 män och 258 200 kvinnor sysselsatta. Sysselsättningsgraden var 2016 för unga i åldern 15–och för unga i åldern 20–. Det är de högsta nivåerna . Källa: Arbetskraftsundersökningen, , kvartalsstatistik 2016. Källa: Arbetskraftsundersökningen, , kvartalsstatistik. Situationen på arbetsmarknaden för unga med funktionsnedsättning Följande avsnitt baseras på SCB:s och Arbetsförmedlingens rapport om situationen på arbetsmarknaden för individer med funktionsnedsättning.2 Ungefär 600 000 sysselsatta individer i befolkningen uppger att de har en funktionsnedsättning som medför en nedsatt arbetsförmåga. Den vanligaste typen av funktionsnedsättning är rörelsenedsättning som av befolkningen i åldern 16–uppger att de har.3 uppger att de har astma, allergi eller annan överkänslighet – neuropsykiatriska funktionsnedsättningar är lika förekommande och uppger psykisk funktionsnedsättning.4 2SCB: Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015. 3Exempel på rörelsenedsättning är nedsättning av arm- och benfunktioner, myalgi, reumatism och MS. 4Exempel på psykisk funktionsnedsättning är depression, ångest, schizofreni och psykoser. Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten SOU 2017:19 Åldersstrukturen bland personer med funktionsnedsättning skiljer sig från den i befolkningen då äldre är överrepresenterade. Bland samtliga personer i åldern 50–i befolkningen uppger närmare var sjätte () att de har en funktionsnedsättning. I ålderskategorin 16–är andelen . Andelen personer i arbetskraften som uppger att de har en funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga är lägre än andelen i befolkningen vid samtliga tillfällen som undersökningen genomförts. av personer med funktionsnedsättning uppger att de är i arbetskraften jämfört i befolkningen totalt. Det har skett en ökning av andelen med funktionsnedsättning som är i arbetskraften sett till 2006, då andelen var . Även i befolkningen har andelen personer som uppger att de är i arbetskraften ökat, från år . Det har skett en ökning av andelen sysselsatta i befolkningen, från år 2015. Bland sysselsatta personer med nedsatt arbetsförmåga har trenden varit nedåtgående 2000–2004 för att sedan ligga kvar i den gruppen på för åldersgruppen 16–– unga särredovisas inte. Källa: Arbetskraftsundersökningen, . I åldern 15–var 120 800 individer arbetslösa , var samma siffra 132 100 individer (figur 2.3).5 Av dem var hälften heltidsstuderande. Arbetslösheten bland unga () är lika låg 2016 som före konjunkturnedgången 2008. Som jämförelse kan nämnas att den var . Som synes (figur 2.4) är ungas arbetslöshet till stor del säsongsbetonad och den sjunker märkbart för främst den yngre gruppen under skolterminerna. 5 I Arbetskraftsundersökningen finns en eftersläpning när det gäller individer som fått uppehållstillstånd. De ingår dock i Arbetsförmedlingens statistik över arbetssökande fr.o.m. eventuell inskrivning. 2015K1 2015K2 2015K3 2015K4 2016K1 2016K2 2016K3 2016K4 Källa: Arbetskraftsundersökningen, . Arbetslösheten är något högre bland unga män än bland unga kvinnor. Fjärde kvartalet 2016 var 49 500 män och 43 000 kvinnor arbetslösa. Dessutom var det 70 600 unga som fjärde kvartalet 2016 var Neet – not in education, employment or training. De var alltså inte sysselsatta (som föregår referensveckan).6 Neet har bedömts som ett bättre mått för strukturell arbetslöshet eftersom det inte inkluderar unga studerande.7 Andelen Neet i befolkningen i åldersgruppen 15–var av befolkningen, fjärde kvartalet 2016. Andelen har varierat mellan 6– och är i jämförelse med ungdomsarbetslöshetstalet förhållandevis oavsett konjunktur. Andelen är något högre bland män () än bland kvinnor () och lägre i åldersgruppen 15–() än i åldersgruppen 20–(). Neet-måttet finns också för åldersgrupperna 25–som jämförelse. Antalet som var Neet fjärde kvartalet 2016 var i den åldersgruppen 54 . 6Här avses såväl formella som informella studier. 7IFAU: En förlorad generation? Om ungas etablering på arbetsmarknaden. 16–18. SOU 2017:19 Utvecklingen av ungdomsarbetslösheten Uvas – unga som varken arbetar eller studerar Uvas står för ”Unga som varken arbetar eller studerar”. Måttet visar antalet unga som varken arbetat eller studerat under ett helt kalenderår.8 Till skillnad från arbetskraftsundersökningens Neetmått så baseras Uvas-måttet på register. Fördelen är att underlagen kan redovisas på kommun- och stadsdelsnivå, nackdelen är att det tar tid att producera statistiken och den är därmed aldrig lika aktuell som Neet – det innebär att måtten inte går att jämföra. Att unga varken arbetar eller studerar betyder inte att de helt saknar kontakt med olika myndigheter. Gruppen går att bryta ner i ett flertal kategorier. De i gruppen unga som varken arbetar eller studerar som invandrat har t.ex. särskilda förutsättningar. Många har en statlig åtgärd, de kan ha kommunalt stöd eller en kombination av statliga åtgärder och kommunalt stöd. En liten del av gruppen är föräldraledig och uppbär föräldrapenning med garantibelopp. Några får aktivitetsersättning, andra sjuk- eller rehabiliteringspenning. En del av gruppen har ”Ingen känd aktivitet”. De uppfyller alla kraven för Uvas men har inte kunnat hänföras till någon av de övriga kategorierna, dvs. de har ingen myndighetskontakt som går att finna i register. Med det menas att individen inte återfinns hos någon av de myndigheter som har i uppdrag att ge stöd och insatser för målgruppen, t.ex. Arbetsförmedlingen, eller Försäkringskassan.9 Antalet unga i åldern 16–som varken arbetade eller studerade var 82 000 individer eller . Av dessa var det vars aktivitet var okänd och hade ingen kontakt med Arbetsförmedlingen (eller annan myndighet). I åldersgruppen 25–var antalet 82 av befolkningen, varav hade okänd aktivitet. 8Måttet är utvecklat av inom Unga i arbetslivet i samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , , och samt numera MUCF. En individ hör till gruppen Uvas om hen under ett helt kalenderår inte haft inkomster över ett basbelopp (2012–2014), inte haft studiemedel, varit utbildningsregistrerad eller studerat vid SFI , inte arbetspendlat till eller . 9Uvas kan delas in i följande kategorier där alla utom ”invandrat ” och ”ingen känd aktivitet” är icke-ömsesidigt uteslutande: 1. Invandrat , 2. åtgärder, 3. Kommunala stöd/åtgärder, 4. Omvårdnad av barn, 5. Sjukdom/funktionshinder, 6. Kombination statliga arbetsmarknadsåtgärder och kommunala stöd/åtgärder, 7. Ingen känd aktivitet. varken arbetar eller studerar bland utrikes födda har ökat i åldersgruppen. Av dem i åldersgruppen 16–som 2014 varken arbetade eller studerade, hade varken arbetat eller studerat året innan. I åldergruppen 20–var det som även året innan varken arbetade eller studerade – i åldersgruppen 25–var det . Källa: Temagruppen Unga i Arbetslivet. Drygt var tionde ung som varken arbetade eller studerade () var nyanländ och hade fått uppehållstillstånd . En dryg tredjedel av alla unga som varken arbetade eller studerade hade kontakt med Arbetsförmedlingen, en av sju hade kontakt med såväl Arbetsförmedling som . En av sex hade kontakt med . Knappt en av tio, främst unga kvinnor, var föräldralediga med garantiersättning. En av tre hade, som tidigare nämnts, ingen känd aktivitet. Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet. Unga i åldern 16–bör studera i gymnasieskolan, ändå var andelen Uvas i 16–av populationen. I åldern 20–är andelen inte oväntat högre – – då många unga i denna ålder etablerar sig i arbetslivet.10 Andelen har sjunkit för åldersgruppen i sin helhet men trenden är uppåtgående för de yngsta. Det är främst för utrikes födda i den yngsta åldersgruppen, 16– , som andelen som varken arbetar eller studerar ökat – från medan andelen ligger fast på för svenskfödda. För åldersgruppen 20–är andelen för svenskfödda och för utrikes födda. För utrikes födda i åldersgruppen 25–är andelen som varken arbetar eller studerar medan den är bland svenskfödda. Av det stöd unga får är statliga åtgärder och kommunalt stöd, samt sjuk- och aktivitetsersättning vanligare bland inrikes födda. 10 Andelen i åldersgruppen 25–är ännu högre än så, mellan för unga kvinnor och män. Källa: Temagruppen Unga i arbetslivet, Föräldraledighet är vanligare bland kvinnor och okänd aktivitet är vanligare bland utrikesfödda. Det var vanligare att tonåringar och kvinnor är i statliga åtgärder än andra grupper. Män har i högre grad varit i statliga åtgärder under . Andelen som året därpå återfinns i jobb eller utbildning minskar med stigande ålder. Varannan i åldersgruppen 16–och nästan varannan, , bland 20–24-åringarna hade lämnat Uvasgruppen genom att de återgått i arbete eller studier året därpå. I gruppen 25–var andelen som lämnat betydligt lägre, en tredjedel. 2.3Unga som är arbetssökande Inskrivna unga hos Arbetsförmedlingen Av de unga i befolkningen i åldersgruppen 18–är inskrivna som arbetssökande på Arbetsförmedlingen, och av de unga i arbetskraften är inskrivna som arbetssökande.11 Det är en minskning jämfört med . Antalet inskrivna unga på Arbetsförmedlingen har minskat för båda könen jämfört med , se tabell 2.1. Antalet och andelen arbetslösa är lägre bland kvinnor än bland män. 11 I Arbetskraftsundersökningen finns en eftersläpning kring individer som fått uppehållstillstånd, däremot ingår de i Arbetsförmedlingens statistik från och med inskrivning. Källa: Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik 2016. var 198 915 unga individer inskrivna på Arbetsförmedlingen. Enskilda individer kan ha varit det . Ungdomar har i huvudsak korta arbetslöshetsperioder, men har i större utsträckning än andra åldersgrupper upprepade perioder av arbetslöshet. Arbetssökande unga med funktionsnedsättning Andelen unga med funktionsnedsättning har ökat bland de inskrivna på Arbetsförmedlingen. Den goda konjunkturen har inte kommit dem till del på samma vis som unga i övrigt. tredubblades antalet unga med en funktionsnedsättning från 2 000 till 6 000 individer. Ungdomar med nedsatt arbetsförmåga utgör av samtliga inskrivna arbetslösa ungdomar men svarar för av de med arbetslöshetstider eller mer. Bland dem med arbetslöshetstider eller mer utgör ungdomar med nedsatt arbetsförmåga . Annorlunda uttryckt hade omkring fyra av tio av inskrivna arbetslösa ungdomar med nedsatt arbetsförmåga inskrivningstider eller mer 2015.12 har antalet unga med funktionsnedsättning inte minskat utan är förhållandevis stabilt. I gruppen går till arbete eller studier , till programinsats och övriga kvarstår som öppet arbetslösa eller 12 Arbetsförmedlingen: Perspektiv på ungdomsarbetslösheten. Såväl andelen som innan går till arbete eller studier som till program har ökat något jämfört med föregående år. Om man ser till antalet och andelen unga med funktionsnedsättning som tagit del av arbete, utbildning eller program efter inskrivning i öppen arbetslöshet så har främst andelen med en programinsats ökat till drygt 50 procent13 mellan dag 90 och dag 120, medan andelen som gått till studier eller arbete vid dag 120 är detsamma som vid dag 90. Arbetsförmedlingen har uppdraget att samordna etableringsinsatser för vissa nyanlända.14 Antalet unga i etableringsinsats ökade (se figur 2.7). Antalet unga män är betydligt fler än antalet unga kvinnor. Ökningen av antalet kvarstående unga arbetssökande i etableringsinsats 2016 är för män och för kvinnor. Då många invandrade och sökte asyl i och beräknar besluta om 10 000 asylärenden 2016–2017, är prognosen en fortsatt kraftig ökning av antalet, främst unga, i etableringsinsatser (se avsnitt 6.1). 13Arbetsförmedlingen: Perspektiv på ungdomsarbetslösheten. 14Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare.