sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Vanligtvis antas att den disponibla inkomsten fördelas jämnt inom hushållet vilket innebär att vid redovisningen av individens ekonomiska standard tilldelas samtliga hushållsmedlemmar hus- hållets ekonomiska standard. Ett vanligt mått för att beskriva hushållens ekonomiska utsatthet är att ange en gräns under vilken hushållen kan anses utsatta. Denna gräns sätts ofta som en relativ eller absolut nivå eller en kombina- tion av de båda. Den vanligast förekommande relativa gränsen för ekonomisk utsatthet är definierad som andelen hushåll som har en ekonomisk standard som är lägre än av den ekvivalerade medianinkomsten i befolkningen. I avsnittet benämns detta mått som hushåll med låg ekonomisk standard. En relativ inkomstgräns förändras då medianinkomsten i befolkningen förändras. Det bör noteras att det finns begränsningar vid beskrivningar av ekonomisk standard och utsatthet. Den statistik som ligger till grund för beräkningarna omfattar exempelvis inte ekonomiska re- surser såsom förmögenheter, arv och överföringar inom familjen eller mellan hushåll. Om en eller flera i hushållet förvärvsarbetat bidrar detta till en högre ekonomisk standard. För hushåll som har en låg förvärvsfrekvens, t.ex. på grund av arbete eller studier, är således den ekonomiska stan- darden lägre, tabell 6.14. Den ekonomiska standarden för studerande är cirka två tredjedelar av den för de hushåll som har sin huvudsakliga inkomst från förvärvsarbete. För arbetslösa utgör den ekonomiska Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet standarden cirka hälften av den för förvärvsarbetande och för föräldra- lediga drygt hälften.15 Källa: SCB, Totalräknad inkomstfördelningsstatistiken (TRIF) . Vad gäller den ekonomiska standarden för företagare redovisas inte denna av SCB, på grund av omläggning av inkomststati- stiken, men siffror visar att den i genomsnitt är något lägre än den för förvärvsarbetande16. Spridningen i företagares inkomster är också relativt stor jämfört med den för förvärvsarbetande. Följande figur visar utvecklingen av medianen för ekonomisk stan- dard för olika hushålltyper . För samtliga av de hushålls- typer som redovisas i figuren har den ekonomiska standarden ökat . har det skett en ökning i skillna- den mellan olika hushållstyper. Procentuellt störst ökning har skett för sammaboende med två eller flera barn och lägst är ökningen för ensamstående med barn. 15Följande definitioner tillämpas. Förvärvsarbetande: Personer 20–ej klassade som stude- rande vars löne- och företagarinkomst överstiger två basbelopp samt är större än hälften av den sammanräknade förvärvsinkomsten. Studerande: Personer 20–vars inkomst av studiehjälp/ studiemedel är större än ett kvarts basbelopp samt vars summerade löne- och företagarinkomst understiger 3,5 basbelopp. Arbetslösa: Personer 20–ej klassade som studerande vars in- komst av arbetsmarknadsstöd är större än hälften av den sammanräknade förvärvsinkomsten. Föräldralediga: Personer 20–ej klassade som studerande vars inkomst av föräldrapenning är större än hälften av den sammanräknade förvärvsinkomsten (SCB statistikdatabasen). Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: 2017a. * Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Värden –2013 baseras på HEK, värden baseras på MSTAR och värden på . Värden är en framskrivning av 2015 med hjälp av FASIT. Även skillnaden i kvinnors och mäns förvärvsfrekvens och löne- inkomster påverkar hushållets ekonomiska standard. För ensam- stående kvinnor med barn är därför den ekonomiska standarden i genomsnitt mycket lägre än för ensamstående män med barn. Den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor med barn var 2015 knappt hälften av den för sammanboende utan barn, . För ensamstående män med barn var motsvarande andel 58 procent.17 Studier visar att inkomster från förvärvsarbete har ökat i betydelse för barnfamiljernas ekonomiska standard (se exempelvis För- säkringskassan 2017a). Omvänt har de ekonomiska familjeförmåner- nas betydelse för barnfamiljerna minskat. Den kraftigaste förändring- en skedde varefter utvecklingen har stabiliserats något. Att familjeförmånerna har en minskande betydelse kan förklaras av att ersättningsnivåerna i både de behovsprövade och generella bidragen inte har ökat i samma takt som reallönerna. En bidragande orsak är också att skatteavdraget på arbetsinkomster, det så kallade jobbskatte- 17 SCB statistikdatabasen. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet avdraget, medfört att skatten på arbete är lägre än på ersättningar från föräldraförsäkringen, vilket delvis kan ha bidragit till att den ekonomiska familjepolitikens andel av hushållens ekonomiska standard minskat. Vad gäller personer med föräldrapenning har den ekonomiska stan- darden utvecklats något sämre det än för befolk- ningen i stort. För de med föräldrapenning på sjukpenningnivå är ökningen marginellt lägre medan den för de med ersättning på grund- nivå är lägre. Den ökning av dagersättningen i grund- nivå som infördes medförde en tydlig ökning av den ekonomiska standarden för denna grupp.18 Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Den ekonomiska familjepolitiken, inklusive föräldra- penningen, bidrar till barnhushållens välfärd men också till att minska skillnaderna mellan hushåll med och utan barn. Studier visar att för- månerna är mest betydelsefulla för hushåll med ensamstående föräld- rar, framförallt ensamstående kvinnor med flera barn samt för hushåll med utrikesfödda föräldrar. Andelen med låg ekonomisk standard är också högst i dessa grupper (2017a). har, som en konsekvens av att de ekonomiska familje- förmånernas betydelse för barnhushållens försörjning minskat, också familjeförmånernas omfördelande effekt minskat. Framförallt föräldrar med föräldrapenning med ersättning på grundnivå erhåller andra transfereringar såsom ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag, se figur 6.41. Bland de föräldrar som erhöll föräldrapenning på grundnivå var det 2015 mer än hälften som fick ersättning i form av bostadsbidrag och som erhöll ekonomiskt bistånd. En lika stor andel, , hade inkomster från lönearbete. Bland de med föräldrapenning på sjuk- penningnivå var det som erhöll stöd i form av ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: SCB, , beräkningar. Figur 6.42 visar utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard för olika familjetyper. Lägst andel med låg ekonomisk standard åter- fanns bland sammanboende utan barn och högst andel bland ensam- stående med två eller fler barn. Såväl nivån som skillnaden i andelen personer med låg ekonomisk standard har ökat kraftigt . En förklaring är att de barnhushåll som erhåller en större andel av sin försörjning från offentliga transfereringar inklusive familjepoli- tiken, dvs. framförallt ensamstående med barn, har halkat efter de som har sin huvudsakliga försörjning från förvärvsarbete, dvs. sammanboende med barn. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Källa: 2017a. * Andelen av medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Värden –2013 baseras på HEK, värden baseras på MSTAR och värden på . Värden är en framskrivning av 2015 med hjälp av FASIT. Kvinnors lägre lön och inkomster återspeglar sig också i andelen med låg ekonomisk standard. Andelen ensamstående kvinnor med barn med låg relativ ekonomisk standard var 2015 medan av ensamstående män med barn hade en låg ekonomisk standard. Motsvarande andel för sammanboende med barn var . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Not: Ekonomisk standard definieras som medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. För personer som erhöll ersättning från föräldraförsäk- ringen var andelen med låg ekonomisk standard än högre än vad som framgår av föregående figur. Orsaken är att det i figuren ingår perso- ner som har äldre barn och således kan antas ha en större del av sin inkomst från förvärvsarbete. De är i genomsnitt också något äldre än föräldrar som erhållit föräldrapenning. Bland samman- boende med barn som erhöll föräldrapenning på grund- nivå var det som hade en låg ekonomisk standard. Mot- svarande andel för de med föräldrapenning på sjukpenningnivå var . För ensamstående kvinnor med barn var det av dem med föräldrapenning på grundnivå som hade en låg ekonomiskt standard och av dem med föräldrapen- ning på sjukpenningnivå.19 På medför kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande, lägre löner och kortare arbetstid att kvinnor i genomsnitt får lägre pensio- ner än män. Pensionen grundar sig huvudsakligen på en persons för- värvsinkomster under livet, den s.k. livsinkomstprincipen. Liksom för befolkningen i yrkesaktiv ålder finns det därför ett inkomstgap mellan kvinnor och män . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Baserat på den disponibla inkomsten för personer var 2013 det sammantagna inkomstgapet , dvs. det är större efter pension än vad det är före (Ds 2016:19). Eftersom den inkomst- relaterade pensionen återspeglar arbetslivet är det därför inte oväntat att inkomstgapet efter pension är fortsatt stort. En förklaring till att inkomstgapet efter pension är större än under förvärvsaktiv ålder beror både på förhållanden tillbaka i tiden när nuvarande pensionärer betalade in till pensionssystemen men också på hur rådande transferer- ingar är konstruerade. Ytterligare en förklaring är att en större andel män än kvinnor arbetar efter och därmed har en relativt större andel av sin inkomst från lön. Kvinnor å andra sidan har jämfört med männen en relativt sett större andel av sin inkomst från behovs- prövade bidrag vilket i sin tur i sig indikerar att de har lägre inkomster. Pensionen återspeglas således också de historiskt sett större skillna- derna mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande och lön. enbart till den inkomstgrundade allmänna pensionen var gapet mellan kvinnor och män 2013 . Skattesystemet och transferer- ingar bidrar dock till att utjämna skillnaderna mellan kvinnliga och manliga pensionärer. Förekomsten av deltidsarbete under de förvärvsaktiva åren påver- kar också pensionen. Deltidsarbete tidigt i livet påverkar de avgifts- bestämda pensionerna, dvs. huvudsakligen den allmänna pensionen, mer negativt till följd av den uteblivna ”ränta-på-ränta-effekten”. Deltid sent i livet påverkar de förmånsbestämda pensionerna, dvs. huvudsakligen avtalspensioner, mer negativt till följd av en lägre slut- lön. Hur detta påverkar pensionen beror även på löneutvecklingen. Vid en relativt lön över livet har de en mindre inverkan än vid en större löneutveckling. Deltidsarbete är också vanligast före- kommande i början och i slutet av arbetslivet (ibid.). Bland kvinnor är deltidsarbete i högre grad kopplat till vård av barn och att inkoms- terna och därmed inbetalningen till pensionssystemet påverkas be- tydligt mer negativt vid familjebildning för kvinnor än för män. Kvin- nor har också i genomsnitt en något större spridning i de intjänade premiepensionsrätterna än män eftersom kvinnor är hemma med barn och arbetar deltid i större utsträckning än män (ISF 2017b). Vid vissa speciella situationer kompenseras dock pensionsförlusten vid frånvaro från arbetsmarknaden vilket dock inte gäller premie- pension eller tjänstepension. Detta gäller för personer som haft för- tidspension, vårdat små barn, studerat eller som deltagit i plikttjänst- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet (Ds 2016:19). Vad gäller kompensationen för vård av små barn, även kallad barnårsrätten eller pensionsrätt för barnår, utgjorde denna av kvinnornas pensionsunderlag 2014 och knappt en pro- cent av männens. Pensionsrätt för barnår utgår till den förälder som har lägst inkomst och innebär en extra avsättning till den allmänna pensionen under barnets fyra första levnadsår, oavsett om eller hur länge föräldern varit föräldraledig. För kvinnor kompenseras de flesta både för studier och för barnårsrätt, för män är det vanligast att var- ken ha studierätt eller barnårsrätt (ibid.). De föräldrapenningtillägg som ingår i majoriteten av anställdas kollektivavtal innebär även att arbetsgivaren under föräldraledigheten gör en avsättning till tjänste- pensionen. 6.9.3Fördelningen av hem- och omsorgsarbete I samband med föräldraskapet ökar behovet och omfattningen av om- sorgsarbete liksom även övrigt hemarbete, som städning, tvätt, mat- lagning, inköp och planering. Hemarbete omfattar även aktiviteter som inte behöver utföras , t.ex. underhållsarbete samt omsorg om andra än de egna barnen. Fördelningen av obetalt arbete mellan kvinnor och män totalt sett är ojämn, enligt SCB utfördes av arbetet av kvinnor och av män (SCB 2012).20 Fördel- ningen av sysslor är också ojämnt fördelad, där män lägger mer tid på underhållsarbete och kvinnor mer tid på hushållsarbete och på omsorg om barn. Som har visats (se avsnitt 4.1) förvärvsarbetar män mer än vad kvinnor gör. Det har skett en utjämning av den totala uppbundna tiden med betalt och obetalt arbete för män och kvinnor vilket innebär att kvinnor arbetar mer och gör något mindre hemarbete medan män har minskat sitt betalda arbete något men enbart ökat det obetalda arbetet en mindre del.21 Nuvarande mönster innebär att män i högre utsträckning än kvinnor får betalt för det utförda arbetet, vilket exempelvis påverkar den framtida pensionen. Den ojämna fördelningen av hem- och omsorgsarbetet kan i sin tur medföra att kvinnor och män inte ges samma förutsättningar att för- värvsarbeta på heltid. Det kan i sin tur innebära sämre löneutveckling. 20Siffrorna avser 2010/2011. 21Se /sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Mans-hushallsarbete-okar--men-kvinnorna-gor- fortfarande-mest-hemma/ Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Samband mellan tid i hushållsarbete och timlön är något oklart, det finns studier som visar att ju mer tid i hushållsarbete desto lägre lön (Hörnqvist 1997; och Sevilla-Sanz 2008; och 1997) och studier som inte finner något sådant samband som är av senare slag (m.fl. 2010). Kvinnor och män som lever tillsammans fördelar hemarbetet rela- tivt jämnt innan de blir föräldrar, mätt i antalet timmar. Det är med det första barnet som skillnaden i ansvar till stor del uppkommer (1994; och 2002). De som lägger flest timmar på hemarbete är kvinnor med små barn som är ensamstående (SCB 2012). Bland småbarnföräldrarna som är sammanboende är det en stor övervikt för kvinnor när det gäller det obetalda arbetet. En förklaring är att män i högre utsträck- ning utför betalt arbete på den mellanliggande tiden. I relation till de utan barn är skillnaderna stora. Även i relation till de föräldrar som har större barn är tiden för hemarbete betydligt högre bland små- barnsföräldrarna. Skillnaderna mellan hushållstyper för äldre barn är mindre och även något mer jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Källa: SCB Tidsanvändningsundersökningen. har i två omgångar utfört en enkätundersökning till föräldrar med fokus på föräldraledighet och fördelning av betalt och obetalt arbete. I rapporten har särskilt ledighetens betydelse för den framtida fördelningen av betalt och obetalt arbete undersökts (För- säkringskassan, 2013c). slutsatser är att när en förälder tar ut en större andel av föräldraledigheten är sannolikheten stor att han eller hon kommer att utföra en större del av det obetalda Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet arbetet och även att den förälder som tar ut en större andel av för- äldraledigheten minskar sin andel av det framtida betalda arbetet. Det finns också indikationer på att användningen av tillfällig för- äldrapenning kan påverkas av en mer jämn fördelning av föräldra- penning (ISF 2013a; m.fl. 2013). I par där pappan tog åtmin- stone två månaders föräldraledighet är sannolikheten högre att föräld- rarna delar hem- och omsorgsarbetet mer lika än i hushåll där pappan inte tog ingen eller kortare ledighet (och 2014). Liknande resultat avseende mäns hushållsarbete före och efter barnets födelse har presenterats i en annan studie (2008). I en tysk forskningsrapport studerades föräldrarnas fördelning av hemarbete efter återgång i arbete. Resultatet visade att i familjer där båda arbetade och mamman tog längre ledighet så blev fördelningen av hemarbete mer traditionell. Om pappan varit föräldraledig så bidrog detta till en mer jämställd fördelning av både hemarbete och omsorgs- arbete om barnen. I studien förklaras den framtida fördelningen av hem och omsorgsarbete utifrån tre olika förklaringsmodeller. Den första förklaringsmodellen handlar om specialisering eller utveckling av specifika kunskaper om omsorgs- och hemarbetet, den andra om förhandlingskraft byggd på framförallt ekonomiska resurser och den tredje handlar om identiteten som förälder eller förändrad syn på jäm- ställdhet. Den sista förklaringsmodellen kan spela roll för att kvinnors längre ledigheter leder till framtida större ansvar för barnen. För pappor var det i första hand förklaringsmodellen med utvecklade kunskaper om hem- och omsorgsarbetet som betonades i den tyska studien (Schober och Zoch 2015). Fördelningen av hem- och omsorgsarbete är i förändring, mäns andel av föräldrapenningen ökar och det är fler par som delar för- äldrapenningen mer jämställt. Stora skillnader i ledighetslängd kvar- står dock fortfarande mellan könen och det är även stora skillnader inom gruppen kvinnor och gruppen män. Effekterna på lön, karriär, utvecklingsmöjligheter och fördelningen av betalt och obetalt arbete varierar därför stort mellan olika sektorer, utbildningsnivåer och mel- lan kvinnor och män. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet I samtliga nordiska länder kompenseras inkomstbortfall i samband med barns födelse med förmåner liknande den svenska föräldrapen- ningen. En jämförbar ersättning lämnas också vid adoption. Ersätt- ningen är även i samtliga länder relaterad till tidigare inkomst samt kan variera med ledighetens längd. Gemensamt är också att anställda kan få ersättning genom kollektivavtal. Antalet föräldrapenningdagar varierar mellan de nordiska länderna. har den längsta perioden med föräldrapenning, , medan och har . I kan föräldrarna vara hemma och i . Föräldrapenning är dock inte det enda stödet för föräldrar som vill vårda sina barn i hem- met. I finns t.ex. möjlighet till längre ledighet i form av vård- nadsbidrag. I delbetänkandet Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73) görs en kort jämförelse över villkor för föräldrapenning i de nordiska länderna och i . En något förkortad tabell återges nedan. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: SOU 2016:73, för eng.velferdarraduneyti.is/media/acrobat-enskar_sidur/Act-on-maternity- paternity-leave-95-2000-with-subsequent-amendments.pdf, hämtad . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet är det enda landet som inte har någon öronmärkt ledighet för den icke-födande föräldern, medan och har mer generösa regler avseende antal dagar samt regler kring fördelningen av ledighet mellan föräldrarna. I och har tio respek- tive öronmärkts till pappan. I alla nordiska länder utom finns särskild ledighet för den icke-födande föräldern som kan tas ut som mamman är hemma efter barnets födsel. Den varierar i , och i Finland22. I kan föräldrarna använda föräldrapenningen sam- tidigt, delvis eller hela perioden, vilket ger en möjlighet att dela vår- den av barnet efter hemkomsten. Mamman måste använda av ledigheten i samband med förlossningen. Kortare perioden än två veckors ledighet kan inte användas. (Eydal och Gíslason 2017) Det svenska föräldrapenningsystemet är generöst både när det gäller antalet kompenserade dagar och när det gäller åldersintervallen för uttag av föräldrapenning. Även avseende flexibiliteten utmärker sig det svenska systemet. Generositeten återspeglar sig även i det faktiska uttaget av föräldrapenning jämfört med övriga nordiska länder. I redo- visningen av uttaget av föräldrapenning i nedan figurer har förutom föräldrapenning även beaktats graviditetspenning och tillfällig för- äldrapenning (för detaljer se not till figur 6.43). Enligt denna defini- tion har det i särklass största antalet ersatta dagar i samband med barns födelse. Det kan dock noteras att graviditetspenningen enbart betalas ut till av de gravida kvinnorna, varvid antalet dagar utgör mer av ett maxbelopp. 22 /publikationer/darfor-stannar-papporna-hemma/, hämtad . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: Nordisk statistikbank. Not: : Statistiken avser nettodagar med föräldrapenning, moderskapspenning, och tillfällig föräldrapenning vid födelse och adoption, data saknas för åren 2011–2013. : Statistiken avser nettodagar med föräldrapenning vid barns födelse och adoption. : Statistiken avser nettodagar med föräldrapenning vid barns födelse och adoption, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning exklusive pappans med tillfällig föräldrapenning vid barns födelse. Antalet ersatta dagar per nyfödd beräknas enligt: antalalet ersätta dagar genom antalet födda . och hade 2015 som tas ut av pap- porna, av dagarna. I och Dan- mark utgör mäns andel av uttagna dagar av samt- liga ersatta dagar. har mäns andel har ökat i alla länderna förutom i . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: Nordisk statistikbank. Not: Andelarna avser mäns uttag av antalet dagar redovisade i föregående figur. Den reform som trädde i kraft i innebar att en föräldra- ledighet infördes, av vilka var reserverade för respektive förälder och möjliga att dela. Innan refor- men tog mindre än en procent av männen ut någon föräldraledighet alls i och efter reformen ökade uttaget kraftigt. tog av papporna i ut föräldra- ledighet och i genomsnitt använde de , jämfört med för mammorna. Totalt tog av papporna någon del av den gemensamma rätten till ersatt ledighet och tog mindre än de tre reserverade månaderna. För mam- morna var motsvarande andelar 96 respektive en procent. Omkring en tredjedel av mammorna och en tredjedel av papporna tog ut ledig- heten medan övriga tog ut ledigheten i två eller flera perioder. Pappornas uttag har dock varierat efter reformens införande. Före den ekonomiska krisen tog papporna ut omkring men på grund av sänkt ersättning i samband med en sanering av statsfinan- serna i eftermälet av den ekonomiska krisen minskade därefter deras samlade uttag av föräldrapenning. (Eydal och Gíslason 2017) 7 Överväganden och förslag 7.1Det bör införas en ny modell för föräldrapenningen Bedömning: Nuvarande åldersgränser inom föräldrapenningen är inte ändamålsenliga. Modellen för föräldrapenningen och ålders- gränserna inom denna bör ändras. Det ursprungliga och primära syftet med föräldrapenningen är att ge båda föräldrarna möjlighet att kombinera förvärvsarbete med familje- liv, särskilt i barnets yngre åldrar eller i nära samband med en adop- tion. Detta framförallt genom att kompensera för det inkomstbortfall som ledighet från arbete för vård av barn medför. omfattar förmånen även dem som inte arbetar och ger då möjlighet till försörj- ning då föräldern vårdar barnet i stället för att exempel- vis studera, söka arbete m.m. I det sammanhanget utgör föräldrapen- ningförsäkringen snarare ett allmänt grundskydd. har det införts olika möjligheter för föräldrar att vara lediga och få kompen- sation för frånvaro från arbetet även för äldre barn. Motiven har då främst varit att öka flexibiliteten i försäkringen i relation till arbetet och till barns behov.