sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — Nödvändigt att problematisera ytterligare är dagens skolpengs- system, lagen om lika villkor och det faktum att skolmarknaden i sig är kostnadsdrivande. Statens uppgift måste vara att i högre utsträck- ning än säkerställa att skolresurserna går till det de är ämnande för, undervisning och skolutveckling. I arbetet med att utveckla den svenska skolan framöver är det också viktigt att beakta det arbete som regeringen har initierat för att utveckla den offentliga förvaltningen med tillit som grund och minskad detaljstyrning. 2016/17, utgiftsområde 2) Syftet är att balansera behovet av kontroll och förtroende genom hela styr- kedjan, från den nationella nivån till genomförandet i kommunerna och landstingen. Generellt måste siktet vara inställt på att främja Reservationer och särskilda yttranden utvecklingen genom stöd och minska kraven på administration och detaljreglering så att professionen ges ökat utrymme att driva ut- vecklingen. Propositioner, skrivelser, utskottsbetänkanden DS 2009:21 Bortom krisen. Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 2000/01:3 Forskning och förnyelse. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv. 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation. 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1 Budgetpropositionen . 2012/13:30 Forskning och innovation. 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. Prop. 2012/13:195 Minskade krav på dokumentation i skolan. 2013/14:160 Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 2015/16:1 Budgetpropositionen . 2015/16:99 Vårändringsbudget . 2016/17:1 Budgetpropositionen . 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Dir. 2014:126 Redovisning av kostnader för skolväsendet på huvud- manna- och skolenhetsnivå m.m. Dir. 2015:35 Höjd kunskapsnivå och ökad likvärdighet i svensk skola. Dir. 2015:140 Tilläggsdirektiv till skolkommission. Dir. 2016:24 Ett öppnare och enklare system för tillträde till hög- skoleutbildning på grundnivå. Dir. 2016:86 Tilläggsdirektiv till skolkommission. Dir. 2017:27 Ökad samverkan kring praktiknära forskning för stärkt vetenskaplig grund i skolväsendet. KU2014/01693/KI Uppdrag till Kungl. att ta fram en biblioteksstrategi för hela . KU2015/00747/KI Uppdrag till Kungl. att ta fram en biblioteksstrategi för hela . Regeringsbeslut Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram. Regeringsbeslut Stärkt digital kompetens i skolans styr- dokument. S2016/07839/FS Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2017. U2011/5531/S Uppdrag till att svara för Lärar- lyftet II. U2012/4909/S Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet. U2013/4305/S En försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor. U2014/4127/S Uppdrag att följa upp och analysera karriärstegs- reformen. U2014/5038/S Uppdrag att främja grund- och gymnasieskolors arbete med särskilt begåvade elever. U2015/05783/S Uppdrag att svara för genomförandet av fortbild- ning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan. U2016/02466/UH Uppdrag att utvärdera Statsbidrag för höjda lärar- löner till lärare och vissa andra personalkategorier. U2016/03128/UH Regleringsbrev för avseende . U2016/03475/S En stadieindelad timplan och närliggande frågor. U2016/03765/för fler lärare. utredningar (SOU) SOU 1948:27 skolkommissions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. SOU 1998:69 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnomsorg. Betänkande av Lämplighets- utredningen. SOU 1999:63 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning. Betänkande av Utred- ningen om en ny lärarutbildning. SOU 2009:94 Att nå ut och nå ända fram. Slutbetänkande av Ut- redningen om utvärdering av utbildning. SOU 2010:95 Se, tolka och agera – om rätten till en likvärdig utbild- ning. Slutbetänkande av Utredningen om utsatta barn i skolan. SOU 2013:30 Det tar tid. Om effekter av skolpolitiska reformer. Delbetänkande av Utredningen om förbättrade resultat i grund- skolan. SOU 2014:5 Staten får inte abdikera – om kommunaliseringen av den svenska skolan. Betänkande av Utredningen om skolans kommunalisering. SOU 2015:22 Rektorn och styrkedjan, Betänkande av utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet. SOU 2015:97 Välja yrke. Slutbetänkande från Yrkesprogramutred- ningen. SOU 2016:25 Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt natio- nellt system för kunskapsbedömning. Betänkande av Utred- ningen om nationella prov. SOU 2016:35 Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Delbetänk- ande års skolkommission. SOU 2016:55 Det handlar om jämlik hälsa. Delbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. SOU 2016:59 På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. Betänkande av Utredningen om en Läsa-skriva-räkna-garanti. SOU 2016:72 Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet. SOU 2016:66 Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor. SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Betänk- ande av . SOU 2016:89 För digitalisering i tiden. Slutbetänkande av Digitali- . SOU 2016:94 Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Betänkande av Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro. SOU 2017:20 Tillträde för nybörjade – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildningen. Skollag, förordningar, läroplaner etc. Arbetsmiljölagen (1977:1160). Diskrimineringslagen (2008:567). Gymnasieförordningen (2010:2039). Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Högskoleförordning (1977:263). Högskoleförordning (1993:100). Högskolelagen (1992:1434). Kommittéförordningen (1998:1474). Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gym- nasieskolan 2011. Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. SFS 2007:224 Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen. SFS 2007:1244 Förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. SFS 2008:793 Förordning om försöksverksamhet med riksrekryter- ande gymnasial spetsutbildning. SFS 2008:1101 Förordning om högskoleutbildning som komplet- terar avslutad utländsk utbildning. SFS 2010:542 Förordning om ändring i förordningen (2010:541) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). SFS 2011:183 Förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. SFS 2011:355 Förordning om försöksverksamhet med riksrekryter- ande spetsutbildning i högre årskurser. SFS 2011:689 Förordning om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskole- utbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. SFS 2013:70 Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som in- rättar karriärsteg för lärare. SFS 2014:2 Förordning om försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningar. SFS 2014:1578 Förordning med instruktion för . SFS 2015:1047 Förordning med instruktion för . SFS 2015:938 Förordning om statsbidrag för fortbildning i special- pedagogik. SFS 2016:400 Förordning om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. SFS 2016:937 Förordning om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Skolförordning (2011:185). Skollagen (2010:800). Socialtjänstlagen (2001:453). SKOLFS 2014:44 föreskrifter om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. UHRFS 2015:5 Universitets- och högskolerådets föreskrifter om vad som avses med lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket. Skolinspektionen (2011a): Flygande tillsyn av elevhälsan 2011, Dnr 40-2010:5 753. Skolinspektionen (2011b): Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i grund- skolan, Rapport 2011:8. Skolinspektionen (2012a): Rektorns ledarskap. Skolinspektionen (2012b): ”Inte enligt ”. Om skolsituationen för elever i med diagnos inom austismspektrum- tillstånd. Rapport 2012: 11. Skolinspektionen (2014a): Lärares och förskollärares introduktions- period. Skolinspektionen (2014b): Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet, Kvalitets- granskning. Skolinspektionen (2014c): Skolsituationen för elever med funktions- nedsättningen AD/HD. Skolinspektionen (2014d): Stöd och stimulans i klassrummet – Rätten att utvecklas så långt som möjligt. Rapport 2014: 2. Skolinspektionen (2014e): Särskilt stöd i enskild undervisning och särskild undervisningsgrupp. Skolinspektionen (2015a): Kompetensförsörjningen – en nyckel- fråga för skola och förskola. Skolinspektionen (2015b): Kunskapsöversikt för skolans arbete för att säkerställa studiero. Skolinspektionen (2015c): Elevhälsa. Elevers behov och skolors insatser. Skolinspektionen (2015d): Trygghet. Fördjupad analys av Skol- enkäten. Fördjupad analys 2015:2159. Skolinspektionen (2015e): Undervisning i förskoleklass. Skolinspektionen (2016a): Skolans arbete för att säkerställa studiero. Skolinspektionen (2016b): Ökat fokus på skolor med större ut- maningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. Skolinspektionen (2016c): Tematisk analys Utmaningar i under- visningen. Många elever behöver mer stimulans och utmaningar. Skolinspektionen (2016d): Tematisk analys över rätten till stöd. Skolinspektionen (2017a): Skolinspektionens årsrapport – Undervisning och studiemiljö i fokus. Skolinspektionen (2017b): –2016 – resultat från elever i årskurs nio. (2009a): Kommunalt huvudmannaskap i praktiken. (2009b): Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2009c): Skolan och Asbergers syndrom. (2009d): Grövre våld i skolan – vad man vet och vad man kan göra. (2010): Morgondagens medborgare 2009: Svenska 14-åringars kunskaper, värderingar och deltagande i internatio- nell belysning. (2011a): Resursfördelning till – rektorers perspektiv. (2011b): Skolmarknadens geografi. Om gymnasieelevers pendling på lokala och regionala skolmarknader. (2011c): Särskilt stöd i – En sammanställ- ning av senare års forskning och utvärdering. (2011d): Allmänna råd för planering och genomförande av undervisningen. (2012a): Effektiv kompetensutveckling. (2012b): Allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. (2012c): Högpresterande elever, höga prestationer och undervisningen. (2012d): Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . (2013a): Forskning för skolan – vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet i praktiken. (2013b): Lärarnas yrkesvardag. (2013c): Kommunernas resursfördelning till grund- skolor. (2013d): Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forsk- ning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. (2013e): Förskolans och skolans värdegrund – förhåll- ningssätt, verktyg och metoder. (2014a): Vem är försteläraren? (2014b): 2013. En studie av undervisnings- och lärmiljöer i årskurs 7–9. (2014c): lägesbedömning 2013. (2014d): Fristående skolor för elever i behov av särskilt stöd – en kartläggning. (2014e): Trygghet och studiero. (2014f): Övergångar inom och mellan skolor och skol- former – Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från förskolan till gymnasieskolan. (2015a): Bidrag till skolans utveckling. Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011–2014. (2015b): Grundskollärares tidsanvändning. (2015c): Vad gör försteläraren? (2015d): Finns förstelärare där de bäst behövs? (2015e): Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. (2015f): Introduktionsperiod för lärare och förskol- lärare stödmaterial om introduktionsperiod för ny- anställda lärare och förskollärare. (): Särskilt begåvade elever. (2015h): Främja, förebygga, upptäcka och åtgärda. Hur skolan kan arbeta mot trakasserier och kränkningar. (2015i): Delredovisning av uppdrag om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. Redovisning av regeringsupp- drag. (2015j): Skolreformer i praktiken. Hur reformerna landade i vardag 2011–2014. (2016a): TIMSS 2015 Svenska grundskoleelevers kun- skaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt per- spektiv. (2016b): 2015 15-åringars kunskaper i naturveten- skap, läsförståelse och matematik. (2016c): TIMSS Advanced 2015 Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i ett internationellt perspektiv. (2016d): It-användning och it-kompetens i skolan. (2016e): Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet U2015/04666/S. (2016f): Redovisning av uppdraget om att föreslå natio- nella it-strategier för skolväsendet – förändringar i läroplaner, kursplaner, ämnesplaner och examensmål. (): Nyanlända – aktuell statistik . (2016h): Nyinvandrade elever i , Dnr. (2016i): Invandringens betydelse för skolresultaten. (2016j): Förskolelyftet, slutrapport. (2016k): Attityder till skolan 2015. (2016l): Säkerhet i skolan. (2016m): Tillgängliga lärmiljöer? (2016n): Redovisning av uppdrag enligt förordning (2011:355) avseende omfattning och utvärdering av försöksverk- samhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser /15. (2016o): Redovisning av uppdrag enligt förordningen (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gym- nasial spetsutbildning avseende omfattning och utvärdering av försöksverksamheten /15. Aksnes, D., , M., Brorstad , S., , H., , , E., Langfeldt, L., Pelkonen, A. & Sivertsen, G. (2012): Excellence in the Nordic countries. A comparative study of research excellence policy and excellence centre schemes in , , and , Working Paper 4/2012, in Innovation, Research and Education (NIFU). (2015): Arbetsmiljön i skolan. , A., , P., , J-E. & , B. (2010): Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: Vad säger forskningen? Braunerhjelm, P., , C. & Svaleryd, H. (2009): Utvecklings- kraft och omställningsförmåga- En globaliserad svensk ekonomi. Bredänge, G. & , Å. (2012): 2007–2010. Utfall, konsekvenser och reflektioner. (2002a): Udviklingsdialoger – om laering i praksis. (2002b): Udviklingsdialoger – om ekspertbidrag, handledning og progression. (2003): Udviklingsdialoger. Strategi, forløb og effektvurdering. EY(2014): Kan resursfördelningen lösa skolkrisen? En studie om resursfördelning till . (2014): Skolbarns hälsovanor i /14. , P., , B. & Oosterbeek, H (2012): Long-term effects of class size. 2012:5, IFAU. , J.-E., och E. (2002): Ekonomiska resursers- betydelse för pedagogiska resultat – en kunskapsöversikt. & , E. (2009): Resursers betydelse för elevers resultat, i: (2009): Vad påverkar resultaten i svensk ? kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. , J.-E., Allodi M. , , B. , C.,, L., Fischbein, S., , M., , P. , , , , , R.S. (2010): School, learning and mental health: a systematic review. (2013): Centres of Excellence as a Tool for Capacity , Case Study: . (2012): Utvärdering av två kompletterande lärar- utbildningar – och . utvärdering (2015): Erfarenheter och effekter av satsningar på lärare i skolor med låga elevresultat, Rapport 2015:23, IFAU. Institutt for laererutdanning og skoleforskning, Ramböll (2013): Forskningsbasert evaluering av ordningen med Veilederkorps. Inspektionen för vård och omsorg (2015): Elevhälsan, Tillsyn av elevhälsans medicinska och hälsofrämjande roll i sju län. Inspektionen för vård och omsorg (2016): Skolan – både huvudman och vårdgivare. Styrning och ledning för elevhälsans medicinska del. Korpi, T., , O. & och Minas, R. (2015): Att möta globali- seringen. Utbildning, aktivering och social exkludering i , TemaNord 2015:534. (2016): Lägesrapport . arbete med en nationell biblioteksstrategi. (2016): Hur bra är den nya lärarutbildningen? Studenternas uppfattningar om 2011 års lärar- och förskol- lärarutbildningar. (2007): How the world’s best-performng school systems come out on top. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2015): Ung . , , , A. & Svaleryd, H. (2015): Hellre rik och frisk – om familjebakgrund och barns hälsa. Rapport 2015:13, utvärdering. Nihlfors, E. (2008): Kunskap vidgar världen. – Globaliseringens in- verkan på skola och lärande. Underlagsrapport nr 26 till Globaliser- ingsrådet. , I., , E. och Wadeskog, A. (2014): Unga, skolmisslyckande och arbetsmarknad – Socioekonomisk analys inom projektet . Nokut (2015): in Teacher Education (ProTed) – Mid-term evaluation – in Higher Education. (2005): Teachers Matter. Attracting, developing and retaining effective teachers. (2010): Results 2009. What Students Know and Can Do. Student in Reading, Mathematics and Science (Volume 1). (2012): School choice and Equity – current policies in countries and a literature review. (2013): Mental Health and Work. (2015a): Improving Schools in : An Per- spective. (2015b): in Focus 47. How has Student ? (2016a): Supporting Teacher Professionalism. Insights from 2013. (2016b): Education at a Glance. (2014): Achieving Excellence, A Renewed Vision for Education in . (2016): Well-being Strategy for Education. , B., Nusche, D. & Moorman, H. (2008): , Vol 1, Policy and practice. (2016): ”svår skolgång för många elever med NPF” – en undersökning om hur barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har det i skolan och hur det påverkar familjen. (2015): Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? (2016a): Granskning av budgetpropositionen . (2016b): Granskning av skolmyndigheterna. Beslut om att inleda granskning. Schleicher, A. (2016): Teaching Excellence through Professional Learning and Policy Reform, Lessons from around the world, International Summit on the Teaching Profession. (2009): Mångfaldssatsningen En satsning på mångfald eller en mångfald av satsningar? Arbets- rapport 2009:1. (2009): Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. (2010): Social rapport . (2011a): Utvecklingsområden för mödra- och barn- hälsovård samt elevhälsa. En kartläggning av professionernas önskemål om riktlinjer eller annan vägledning. (2011b): Insatser till barn och unga med psykisk ohälsa – Uppföljning av statsbidrag för en förstärkt vårdgaranti. (2012): Tillgänglighetssatsning för barn och unga med psykisk ohälsa – uppföljning av landstingens insatser. (2013): Barns och ungas hälsa, vård och omsorg. & (2016): Vägledning för elevhälsan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016): Elevhälsa. /stod/elevhalsa/ social utvärdering (2015): Skolbaserade program för att förebygga självskadebeteende in- klusive suicidförsök. En systematisk litteraturöversikt. : social utvärdering (SBU). social utvärdering (2016): Universella program i skolan för att främja psykisk hälsa bland unga, Svar från SBU:s Upplysningstjänst 26:e . (2012): Barns upplevelser av skolan. Lev- nadsförhållanden rapport 125. (2016a): Integration – utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. (2016b): Arbetsmarknadsbarometern 2016, Vilka utbildningar ger jobb? Statskontoret (2010): Ett lyft för den som vill. Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare. Statskontoret (2015): Uppföljning av karriärstegsreformen. Del- rapport 1. Statskontoret (2016a): Uppföljning av karriärstegsreformen. Del- rapport 2. Statskontoret (2016b): Statens styrning av kommunerna. Statskontoret (2017): Uppföljning av karriärstegsreformen. Del- rapport 3, 2017:1. , D., & , M. (2016): Likvärdighet i den svenska skolan, . (2015): Kontrollerat skolval. Vad säger forsk- ningen? Kommuner och Landsting (2014): Handlingsplan för sär- begåvade elever 2014. Kommuner och Landsting (2016): Ekonomirapporten, . Om kommunernas och landstingens ekonomi. TCO (2013): Lärarledd tid och kvalitet i den högre utbildningen, Rapport 7/13. United Nations (2016): The Sustainable Development Goals Report 2016. (2015a): Uppföljning av den verksam- hetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbild- ningarna. (2015b): Studenternas tidsanvändning. Lärarledd undervisning, självstudier och betalt arbete/praktik – analys av data från Eurostudent 2015:20. (2016a): Avhopp från lärarutbildningen. (2016b): Fortsatt fler söker sig till lärarutbildningen – men långt från det prognostiserade behovet. (2017a): Lärarstudenternas gymnasie- betyg, avhopp och studieprestation. (2017b): Studentspegeln , Rapport 2017:3. (2017c): Verksamhetsplan för Univer- sitetskanslersämbetet 2017. (2017d): Utvärdering av tre komplet- terande pedagogiska utbildningar. (2003): En försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor. Utbildningsstyrelsen (2014): Grunderna för läroplanen för den grund- läggande utbildningen . Föreskrifter och anvisningar 2014:96. (2003): Forskning av denna världen – praxisnära forskning inom utbildningsvetenskap. (2011a): Utbildningsvetenskap och utbildnings- vetenskapliga kommittén. lilla rapportserie, 2:2011. (2011b): Rektor – En forskningsöversikt 2000–2010. rapportserie, 4:2011. (2015a): Forskningens framtid! Ämnesöversikt 2014, Utbildningsvetenskap. (2015b): Forskning och skola i samverkan – Kart- läggningar av forskningsresultat med relevans för praktiskt arbete i skolväsendet. , C., , A. & , I-M. (2012): En god start – en om tidigt stöd i skolan. Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi 2012:2. Pater C., . (2010): Markets in education – an analytic review of empirical reserach on market mechanism in education. working papers, No 52, publishing. (2011): Att lära av de bästa – en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2011:8. Finans- departementet 2011. Litteratur, tidskrifter, hemsidor m.m. Abdulkadiroglu A., Sönmez T. (2003): School choice: A mechanism design approach, i The American economic review, vol. 93, n. 3, p. 729–747. Initiative for School Improvement: /education/aisi/ , M., , M., , M., Bushby, T., , C., , M., , L., , A., Skoglöw, C. och Strömbäck, A. (2016): Kartläggning av särskilt stöd och tidiga insatser – Fallstudier av internationella utbildningssystem. Working Paper Serie, 2:2016, . & , C. V. (1990): Choice, decentralization and desegregation: the ‘controlled choice’ plan, Choice and control in American Education, 2, s. 67–88. Arum, R., & , K. (2012): How other countries “Do Discipline”. Educational Leadership, 70(2), 56–60. Bellei C., ., (2015): : The evolution of educational policy 1980–2014, i Schwartzman S. (red): Education in South . (2011): ”Lärarutbildning”, , E. & , J. Utbildningshistoria – en introduktion. Böhlmark, A., , H. & , M. (2015): Skolsegrega- tion och skolval. utvärdering (IFAU). , P., Oosterbeek, H. and , B. (2013): “Long-term effects of class size”, , 128(1), s. 249–285. , C., , A., & Yashkina, A. (2013): The Teacher Leadership and Learning Program: A research report. : : Teachers’ Federation. , C., , A., & Yashkina, A. with , N., , S. and , J. (2014): The Teacher Leadership and Learning Program: Research report 2013–14, : : Teachers’ Federation. , C., , A., & Yashkina, A. with Hauseman, C. and Rodway, J. (2015): The Teacher Leadership and Learning Program: Research report 2014–15, : : Teachers’ Federation. (2016): Undervisning och läroplanernas janusansikte. Skola och samhälle . Challenge partners: / Cuban, L. (1999): How Scholars trumped teachers. Change with- out reform in university curriculum, teaching and research, 1890–1990. Darling-Hammond, L. (1999): Teacher quality and student achievement: A review of state policy evidence. Darling-Hammond, L. (2000): How teacher education matters. , 51(3), s. 166–173. Darling-Hammond, L. (2006): Powerful Teacher Education – Lessons from around the world. Darling-Hammond, L. & Bransford, J.