sou · H5B328 · 2017-03-28 00:00:00 — –skapa en samlingsplats för sammanställningar av forskningsbaserad kunskap som bidrar med kvalitetsgranskning och vägledning, och i förlängningen bättre överblick och tillgång till kunskap –genom kunskapssammanställningar ge olika aktörer inom arbetsmiljöområdet bättre förutsättningar att hitta kunskap som är anpassad efter olika målgruppers behov –komplettera de kunskapssammanställningar som finns och tas fram av bland andra Forte –överta framtagandet av kunskapssammanställningar från , som sker inom ramen för den nationella kunskapsfunktionen för arbetsliv och arbetsmiljö –ta över ansvaret för , som finns på , vilket inte nödvändigtvis behöver betyda en fysisk förflyttning till arbetsmiljöcentrum 5.5Arbetsmiljöcentrum ska ha en biblioteksfunktion Utredningens förslag: Arbetsmiljöcentrum etablerar en bibliotekstjänst och tar över ansvaret för litteraturdatabasen . Digitaliseringen och den stora ökningen av litteratur och vetenskapliga tidskrifter har gjort det allt svårare att bevaka forskningen, såväl ny som gammal. Ett problem är att den stora mängden forskning som finns att tillgå gör det svårt att få en överblick. Ett annat problem är att tillgång till vetenskaplig litteratur begränsas till digitala vetenskaplig litteratur- och biblioteksdatabaser som blir allt dyrare. Generellt är tillgången till litteratur- och biblioteksdata- Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum baser bättre för anställda vid större lärosäten än vid andra myndigheter. Kostnaderna orsakar effektivitetsförluster på många myndigheter och är även ett problem för mindre bibliotek och lärosäten. Av denna anledning pågår en utveckling, både nationellt och internationellt genom EU, och , för att öka den kostnadsfria spridningen och öppna tillgången till vetenskapliga resultat, så kallad ”open access”. I den senaste forskningspropositionen beskrivs öppen tillgång som norm och målbilden är att ska alla forskningsresultat, som är finansierade med skattemedel, publiceras öppet tillgängliga. är emellertid de flesta publikationer inte fritt tillgängliga utan förknippade med betalspärrar. För att underlätta för lärosäten, forskningsinstitut, och andra myndigheter tecknar , under namnet Bibsamkonsortiet, licensavtal med leverantörer av elektroniska tidskrifter och databaser. administrerar och förhandlar å organisationernas vägnar men det är de deltagande organisationerna som bildar konsortiet. 35 lärosäten och 46 statliga myndigheter och forskningsinstitut deltar i Bibsam-konsortiet, vilket innebär att de har en individuell lösning som ger tillgång till de databaser och den litteratur den myndigheten behöver. Genom avtalet får samtliga anställda tillgång till databaser och litteratur genom igenkänning av IP-nummer. För att arbetsmiljöcentrum ska kunna genomföra sitt uppdrag att samla in, sprida och bidra till nyttogörandet av forskningsbaserad kunskap krävs bevakning av och god tillgång till vetenskaplig litteratur. Att anställa en person med bibliotekskompetens vid arbetsmiljöcentrum har flera fördelar. För det första behöver arbetsmiljöcentrum bevaka den utveckling som sker av bibliotek genom digitalisering, open access och andra förändringar som påverkar tillgång till forskningslitteratur. För det andra kan analytiker vid arbetsmiljöcentrum få hjälp med sökningar av och tillgång till vetenskaplig litteratur. För det tredje kan en bibliotekarie bistå utomstående och andra arbetsmiljöaktörer med frågor rörande vetenskaplig litteratur. För det fjärde kan en bibliotekstjänst fungera som ett historiskt minne genom att med hjälp av bibliotekarie tillgängliggöra tidigare opublicerad forskning, dataöversikter och andra projektmaterial. Dessutom har avsaknaden av Arbetslivsbiblioteket och behovet av Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum en bibliotekstjänst inom arbetsmiljöområdet framförts ett flertal gånger.9 Litteraturdatabasen har sitt ursprung i bibliotek, som var ett expertbibliotek inom ämnesområdena arbetsliv, arbetsmiljö och arbetsmarknad. arbetade med beståndsuppbyggnad, referensarbete, informationsservice och utbildningsverksamhet. De flesta låntagare fick sin service via e-post eller telefon och den största användargruppen fanns i forskarsamhället och universitets- och högskolevärlden. hade expanderat genom att andra myndigheter, till exempel , hade överlåtit sin biblioteksverksamhet och sina samlingar till . Arbetslivsbiblioteket omfattade omkring 80 000 vetenskapliga titlar på arbetslivsområdet, varav kategoriserats som arbetsmiljölitteratur och övriga framför allt arbetsrätts- och arbetsmarknadslitteratur.10 2007 överfördes publikationerna till på . Titlarna fanns även i litteraturdatabasen som 2009 togs över av Forum för arbetslivsforskning i (FALF) och Arbetsmiljöhögskolan, . Vid samma tillfälle överfördes rapporter och annan litteratur som inte ville ha till Lunds universitetsbibliotek. Arbline, som bytt namn till Nya Arbline, har blivit en deldatabas i system Libris och uppdateras kontinuerligt av Arbetsmiljöhögskolan vid , i samverkan med FALF, för att erbjuda en komplett översikt av arbetslivslitteratur. Bibliotekarier i hela landet lägger succesivt in ny arbetslivslitteratur i databasen som innehåller böcker, artiklar, examensarbeten med mera. Arbetet med att hålla databasen uppdaterad och att köpa in ny arbetslivslitteratur bedrivs av Samhällsvetenskapliga fakultetens bibliotek, som är en del av Lunds universitets bibliotek, på uppdrag av Arbetsmiljöhögskolan vid . 9Bland annat i SOU 2011:60 och i ett partsgemensamt brev till regeringen . 10Arbetsmarknadsdepartementet (2007). Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum För att skapa en nationellt samlad bibliotekstjänst för arbetsmiljöområdet föreslår utredningen att arbetsmiljöcentrum övertar ansvaret för Nya Arbline med motiveringen att stärka arbetsmiljöcentrum som central aktör med en väl fungerande biblioteksfunktion. Att arbetsmiljöcentrum övertar ansvaret för litteraturdatabasen behöver emellertid inte innebära att själva verksamheten, det vill säga driften och lokaliseringen av databasen, flyttar över till arbetsmiljöcentrum. För det första anser utredningen att det är viktig att arbetsmiljöcentrum knyter an till forskare och andra resurser i hela landet och utnyttjar den kompetens som finns. För det andra var flytten av Nya Arbline från till efter 2007 både tidskrävande och kostsam. har kompetens och rutiner byggts upp kring databasens drift och utveckling. Utredningen anser att databasen bör förläggas till den miljö som är lämpligast. Det betyder att den kan komma att ligga kvar på . Utredningen föreslår att arbetsmiljöcentrum utreder behov och hur databasen bäst lever upp till dessa, i nuvarande eller ny form och inriktning. Utredningen föreslår att en bibliotekstjänst inrättas på arbetsmiljöcentrum som: leds av en erfaren bibliotekarie bevakar utvecklingen av bibliotekstjänster och tillgång till vetenskaplig litteratur verkar genom kostnadseffektiva avtal med Bibsamkonsortiet och privata leverantörer av sökdatabaser och tidskrifts- och e- bokspaket11 bistår arbetsmiljöcentrums personal med sökningar och relevant litteratur bistår andra aktörer med sökningar av vetenskaplig litteratur 11 Arbetsmiljöcentrum behöver tillgång till databaser och tidskriftsprenumerationer genom avtal med Bibsam och privata leverantörer. Baserat på uppgifter om årliga kostnader för sådana resurser från () och (), uppskattas kostnaden till . Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum har ansvar för Nya Arbline men först utreder dess framtida lokalisering, inriktning och omfattning 5.5.2Förslagens konsekvenser för annan verksamhet Inrättandet av en bibliotekstjänst på arbetsmiljöcentrum kommer att: skapa en nationellt samlande biblioteksresurs med särskild inriktning på arbetsmiljöområdet som även omfattar Nya arbline underlätta för myndigheter, arbetsmarknadens parter, forskare och andra intressenter att finna vetenskaplig litteratur möjliggöra för arbetsmiljöcentrums personal att genomföra sitt uppdrag att bevaka och sammanställa forskningsbaserad kunskap ta över ansvaret för drift, uppdatering och utveckling av Nya Arbline, vilket inte nödvändigtvis behöver betyda en fysisk förflyttning att litteraturdatabasen till arbetsmiljöcentrum 5.6Arbetsmiljöcentrum ska kartlägga arbetsmiljön Utredningens förslag: Arbetsmiljöcentrum får ett löpande uppdrag att bevaka kunskapsutvecklingen inom området arbetsmiljö inklusive forskning, debatt, myndigheters och organisationers rapportering och fakta. Särskild tyngdpunkt ska ligga på arbetsmiljön på kvinnodominerade arbetsplatser och branscher. Uppdraget innefattar att: –sammanställa och analysera statistik i syfte att kartlägga arbetsmiljön –göra resultaten tillgängliga på ett målgruppsanpassat sätt genom rapporter och sammanställningar –se över möjligheterna att förbättra tillgången till data som på olika sätt mäter arbetsmiljön Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum Det finns behov av en samlad bild av arbetsmiljöns risker och förutsättningar baserad på olika slags data. Detta behov har framförts av Riksrevisionen12, (SOU 2015:21) och i kunskapssammanställningen Hälsorelaterad arbetsmiljöövervakning13. Under utredningens seminarier framfördes samma behov samt att det saknas en sammanhållande aktör för den statistik som kommer från , Försäkring, med flera. Eftersom kvinnodominerade branscher och arbetsplatser visar på högre sjukskrivningstal och mer omfattande upplevd ohälsa än mansdominerade branscher, är det särskilt angeläget att kartlägga vad som skiljer arbetsmiljön i kvinnodominerade branscher och arbetsplatser från övriga. Övervakning av hälsa och risker i arbetsmiljön har varit en del av verksamheten på nationella arbetsmiljöinstitut i andra länder, till exempel NIOSH i , och i verksamheten på inom arbetslivs- och arbetsmiljöområdet, Eurofound och EU-OSHA. Arbetsmiljöövervakning handlar om att utifrån olika datakällor skapa en mer komplett bild av en given situation (till exempel en särskild riskgrupp eller en ny risk) i syfte att identifiera informationsluckor och kunna fatta beslut om framtida åtgärder. I tar det nationella fram om arbeidsmiljö og helse. Status och utviklingstrekk på uppdrag av regeringen. sammanställer statistik från olika datakällor och publiceras som en rapport var fjärde år och genom en regelbundet uppdaterad webb-sida. Den används av regeringen och andra organisationer som referenspunkt i utformandet av arbetsmiljöpolitik och annan verksamhet. I varje rapport görs fördjupade analyser av utvalda områden. Likande initiativ finns i andra länder. Holländska TNO har exempelvis en mer arbetslivsorienterad verksamhet än den som bedrivs i , vilket gör att TNO:s rapport i högre grad utgår från surveyundersökningar och arbetsmarknadsdata än 12Riksrevisionen (2016). 13Arbetsmiljöverket (2014). Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum vad den norska rapporten gör. Tyska översikter utgår i högre grad från exponeringsdatabaser, register över substanser och produkter och register över olyckor och sjukdomar. I finns ingen nationell översikt av arbetsmiljön med bas i olika datakällor. Däremot publicerar regelbundet den nationella arbetsmiljöstatistiken och resultat från de två arbetsmiljöundersökningarna. Ett annat exempel är Arbetshälsorapport som och miljömedicin i publicerar baserad på en folkhälsoenkät i . Utredningen bedömer att en nationell översikt av arbetsmiljön med bas i olika datakällor skulle fylla de behov som framförts och bidra till mer kunskapsbaserat beslutsfattande. Detta är särskilt viktigt för att komma åt orsakerna bakom skillnader som observeras i upplevd ohälsa och sjukskrivningstal mellan kvinnodominerade och mansdominerade branscher och arbetsplatser. Därför föreslår utredningen att arbetsmiljöcentrum succesivt bygger upp en sådan verksamhet och lägger särskild tyngd på skillnader mellan branscher och arbetsplatser med olika personalsammansättning. Inledningsvis kan det ske genom att publicera en sammanställning och trendanalys, exempelvis , av den statistik som finns från i första hand , och Försäkring samt att uppdaterade data tillgängliggörs löpande på ett lättillgängligt sätt genom olika kommunikationskanaler. Förutom statistik har det framställts önskemål om att databaser med mätdata ska tas tillvara på ett bättre sätt i Sverige.14 Det gäller dels obligatoriska mätdata av luft som skickas in till och läggs in i en exponeringsdatabas, dels andra mätningar som görs av framför allt de arbetsmedicinska klinikerna. Syftet med att publicera mätdata är framför allt att ge en indikation av exponeringshalter och utvecklingen i olika arbetsmiljöer. har, liksom genom , en gammal mätdatabas som utvecklats för att underlätta för företag att 14 Bland annat i SOU 2011:60, (2014) och i inspel från arbetsmarknadens parter under utredningens gång. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum lägga in data via internet och underlätta för externa användare att använda sig av databasen. I finns ingen aktör som sammanställer eller publicerar mätdata från de arbetsmedicinska klinikerna eller . Däremot finns en sådan verksamhet inom miljöområdet. bedriver hälsorelaterad miljöövervakning (HÄMI) genom att uppskatta människors exponering för hälsofarliga ämnen i den omgivande miljön, mäta markörer för människors exponering och genom att utföra analyser som kopplar samman miljöexponering och hälsoproblem. Utredningen föreslår att arbetsmiljöcentrum ser över rådande situation vad gäller mätdata och undersöker möjligheterna att bredda arbetsmiljökartläggningen till att även omfatta mätdata. För att få tillförlitliga data krävs att indikatorer och mätmetoder utvecklas, vilket kan vara komplicerat och kostsamt, och att databaserna blir lätta att använda. I har moderniserat sin exponeringsdatabas, vilket har inneburit att det blivit lättare för företagen att själva registrera sina prover och resultat via en webbapplikation. Vidare kan laboratoriets kunder själva gå in via webben och se resultat och ta del av analysrapporter.15 Utredningen föreslår att arbetsmiljöcentrum för en dialog med och de arbetsmedicinska klinikerna kring utveckling av system, mätmetoder och indikatorer. Dialog sker förslagsvis även med organisationer som bedriver liknande utvecklingsarbete i , till exempel , och i andra länder, exempelvis och . 5.6.2Förslagens konsekvenser för annan verksamhet Arbetsmiljöcentrums bevakning av arbetsmiljön kommer att bidra till en helhetsbild av den statistik, forskning och rapportering som tas fram inom arbetsmiljöområdet både nationellt och internationellt. En sådan helhetsbild kommer att stärka regeringen i arbetet med att utforma arbetsmiljöpolitiken och fatta beslut i arbetsmiljöfrågor. En sådan helhetsbild kan även fungera som referenspunkt 15 Kostnaden för moderniseringen av den norska exponeringsdatabasen är enligt det företag som genomfört arbetet . Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum för myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i deras arbete med arbetsmiljöfrågor. För att bedriva verksamheten krävs emellertid tillgång till relevanta data och statistik, vilket kan kräva samarbetsavtal mellan arbetsmiljöcentrum och de myndigheter och organisationer som ska leverera data till verksamheten För innebär förslaget att ansvaret för den nationella arbetsmiljöstatistiken och dess framställningar fortsätter som tidigare men att statistiken även kommer att ingå i de översikter som arbetsmiljöcentrum publicerar. 5.7Arbetsmiljöcentrum ska främja att kunskap kommer till användning Utredningens förslag: Arbetsmiljöcentrum ska främja nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap genom att utveckla och tillgängliggöra evidensbaserade riktlinjer, verktyg och vägledningar inom särskilt prioriterade områden. Arbetsmiljöcentrum tar över ansvaret för spridning och utveckling av evidensbaserade riktlinjer för företagshälsovården. I utredningens direktiv står att det är viktigt, men svårt att få forskningsresultat och ny kunskap att nå ut och omsättas till praktisk nytta ute på arbetsplatserna. Även regeringens senaste forskningsproposition (prop. 2016/17:50) lyfter vikten av att satsa på forskning som möter samhällsutmaningarna, bland annat genom en tioårig forskningssatsning på arbetslivsforskning. Svårigheten att nå ut med forskningsresultat beror delvis på att mängden information har ökat, vilket gör det svårare att hitta relevant information (se diskussion om digitalisering med mera i avsnitt 5.5). Det beror även på att det är svårt och tidskrävande att omarbeta forskningsresultat till målgruppsanpassad kunskap som sedan omsätts i praktiken. Nyttiggörande innebär att kunskap bearbetas så att den kan förstås och användas av specifika målgrupper. Det kan göras genom Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum populärvetenskapliga sammanfattningar, kunskapssammanställningar eller som verksamhetsstöd och verktyg baserade i forskningsbaserad kunskap. Såväl som andra aktörer, exempelvis Prevent och Sunt arbetsliv som är samarbeten mellan arbetsmarknadens parter (se avsnitt 2.2.3), bidrar till att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Ett annat exempel är utbildningsmaterial till sina inspektörer. Det finns även forskningsmiljöer, till exempel de arbetsmedicinska klinikerna, som bedriver tillämpad forskning i samverkan med olika yttre målgrupper i syfte att göra nytta i det praktiska arbetsmiljöarbetet. Det saknas emellertid en nationell aktör med tillräcklig omfattning som samlar och stärker förmedlingen av forskningsbaserade kunskap till nytta inom arbetsmiljöområdet. Tilläggsdirektiv om riktlinjer för företagshälsovården I ett tilläggsdirektiv (dir. 2016:79) fick utredningen i uppdrag att överväga olika alternativ och föreslå var man långsiktigt bör placera ansvaret för att utveckla och ta fram nya riktlinjer som stödjer evidensbaserad praktik för företagshälsovården. Verksamheten som åsyftas i direktivet finns på , och har finansierats genom tidsbegränsade anslag från Forte och Försäkring fram till sista . finansieras verksamheten av Forte. Forskargruppen har publicerat fem nationella riktlinjer för företagshälsovården, inklusive faktablad till arbetsgivare och ett arbetshälsoekonomiskt analysverktyg. Riktlinjerna tas fram enligt en utprövad metod som omfattar praktiker, forskare och administrativ personal. Ursprunget till forskningssatsningen är att den koordinerande roll som hade inom företagshälsovården försvann 2007. Regeringen tillsatte 2009 Delegationen för företagshälsovård för att stärka och stödja utvecklingen inom området (SOU 2011:63). Ett av delegationens förslag var att göra en särskild forskningssatsning med inriktning på företagshälsovård, vilket ledde till den verksamhet som finns på KI. pågår en diskussion kring begreppet företagshälsovård. förespråkar en vidare tolkning av Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum arbetsplatsrelaterade hälsotjänster som även omfattar hälsokonsulter och e-tjänster.16 Utredningen anser att det, oavsett hur tjänsterna definieras, är viktigt att bidra med metoder som fungerar i förebyggande och rehabiliterande syfte och att dessa metoder ska vara anpassade till såväl arbetsgivare som skyddsombud, företagshälsovård och andra hälsotjänster. Utredningen anser att ansvaret för att sprida och utveckla existerande riktlinjer för företagshälsovården passar in i organisationens föreslagna uppdrag att bidra till nyttiggörandet av forskning. Skillnad mellan evidensbaserade riktlinjer och föreskrifter Föreskrifter är regler som bestämmer enskildas och myndigheters handlande. De är bindande och generellt gällande och innehåller normalt ”skall”-regler. Det förekommer även i viss omfattning ”bör”- regler. och regeringen delegerar i viss utsträckning normgivningskompetens till en myndighet, vilket är fallet för . Allmänna råd är regler som skiljer sig från föreskrifter genom att de inte är bindande för vare sig myndigheter eller enskilda. Däremot är både föreskrifter och allmänna råd regler eftersom allmänna råd ger generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst avseende (Ds 1998:43). Evidensbaserade riktlinjer är varken föreskrifter eller allmänna råd. De är praktiska rekommendationer som bygger på tillförlitlig forskning. I används evidensbaserade riktlinjer inom sjukvården och . SBU gör systematiska litteraturöversikter som bygger på publicerad forskning och följer en upparbetad metod. Översikterna används sedan som beslutsunderlag för myndigheter, exempelvis . Specialistföreningar för olika vårdyrken kan använda resultaten som grund för sitt eget riktlinjearbete. I tar (), som i flera avseenden liknar SBU, fram systematiska kunskapsöversikter och evidensbaserade riktlinjer för sjukvården och folkhälsoområdet. Eftersom arbetslivet är en aspekt 16 Svenskt näringsliv (2016). Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum av folkhälsan har utvecklat riktlinjer för olika aspekter av rehabiliterande och förebyggande arbetsmiljöarbete. Skillnaden mellan föreskrifter och evidensbaserade riktlinjer för arbetsmiljön är således att föreskrifterna utgör en del av arbetsmiljölagen medan riktlinjerna ska ses som vetenskapligt grundade vägledningar. Det som förenar dem är att båda syftar till att ge stöd i det praktiska arbetsmiljöarbetet. För att undvika eventuella missförstånd kring syftet med arbetsmiljöcentrums riktlinjer föreslår utredningen att det tydligt skrivs in i riktlinjerna att de inte, som föreskrifterna, är juridiskt bindande utan just en vägledning för hur man kan arbeta praktiskt på ett vetenskapligt beprövat sätt, i detta fall inom företagshälsovården. Hur arbetsmiljöcentrum ska bidra till att kunskap kommer till användning Att utveckla verksamhetsstöd av hög kvalitet är både tids- och resurskrävande och därför föreslår utredningen att särskilda, tidsbegränsade fokusområden utses på basis av de problem som anses mest angelägna att lösa. Utredningen föreslår att företagshälsovårdsfrågan blir ett av dessa prioriterade områden och att andra områden identifieras genom regeringens prioriteringar och de kunskapsbehov som utkristalliserar sig genom arbetsmiljöcentrums analys och kunskapsbevakning. Utredningen föreslår även att ansvaret för att utveckla och ta fram evidensbaserade riktlinjer för företagshälsovården placeras på arbetsmiljöcentrum eftersom det är förenligt med uppdraget att bidra till att forskningsbaserad kunskap nyttiggörs. Förslaget innebär inte en verksamhetsövergång. Utredningen ser det emellertid som viktigt, och i linje med det nationella ansvaret, att dessa riktlinjer kompletteras med andra evidensbaserade riktlinjer med samma fokus, utvecklade av andra forskargrupper i landet, och som också används som metodstöd i praktiken. Till dessa hör de primärpreventiva riktlinjer som utvecklats vid Lunds och samt webbportalen FHV.nu, som samlar information om forskning, utveckling och undervisning inom området företagshälsovård. FHV.nu administreras via Arbets- och miljömedicin i i samarbete med landets övriga arbets- och miljömedicinska enheter och representanter från företags- Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum Sammantagna ger de olika initiativen en bredare tillämpning då de kompletterar varandra vad gäller allmän och branschspecifik tillämpning. Utredningen ser det också som viktigt att arbetet med de evidensbaserade riktlinjerna för företagshälsovården når flertalet aktörer som är i behov av sådant metodstöd, till exempel läkare i primärvården, då allt färre anställda omfattas av företagshälsovård17 och många utnyttjar andra tjänster när de söker för arbetsrelaterade besvär och ohälsa. Utredningen föreslår att denna typ av verksamhet regelbundet, exempelvis , utvärderas och att uppdraget uppdateras vid behov. Mer specifikt föreslår utredningen att arbetsmiljöcentrum i sitt arbete för att bidra till nyttiggörande av forskning: