sou · H5B358 · 2017-06-22 00:00:00 — överlämnade CBP ett avtalsutkast angående ameri- kansk inresekontroll vid utresa från för inresa till till det svenska . Motsvarande avtal överlämnades även till nio andra länder, bl.a. , , , och . Därefter överlämnade () ett utkast till sidoöverenskommelse om luftfartsskydd med tillhörande annex (Memorandum of Coop- eration) till . om den amerikanska inresekontrollen innehåller till en början definitioner av relevanta termer och utryck (artikel I) samt bestämmelser om omfattningen av avtalets tillämpningsom- råde (artikel II). Därefter följer mer detaljerade regler om respektive skyldigheter och rättigheter (artikel III och IV). Flygplatsoperatörens (Swedavia) roll beskrivs i artikel V. I arti- kel VI finns bestämmelser om privilegier och immunitet för ame- rikanska tjänstemän. Regler om tillämplig lag och jurisdiktion följer i artikel VII. Bestämmelser om procedurer i förhållande till de del- tagande flygbolagen finns i artikel VIII. Kostnadsfrågan regleras närmare i artikel IX. Artikel X gäller samråd mellan parterna. Av- talet avslutas med regler om ikraftträdande (artikel XI) och even- tuella tillägg till avtalet (artikel XII). Sidoöverenskommelsen om luftfartsskydd och dess bilagor in- nehåller bestämmelser om teknisk utrustning och rutiner vid sä- kerhetskontroller m.m. Där finns också förhållandevis detaljerade bestämmelser om sekretess för uppgifter som lämnas mellan parterna. Uppdraget att genomföra avtalen om amerikansk inresekontroll vid utresa från i svensk rätt Den särskilda utredaren ska föreslå hur avtalen om den ameri- kanska inresekontrollen ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag som på ett uttömmande sätt reglerar alla frågor som är relevanta för att den amerikanska inresekontrollen ska kunna utföras på i enlighet med avta- len. I uppdraget ingår dock inte att föreslå ändringar i grundlag. När uppdraget genomförs kommer särskilt följande frågeställning- ar att behöva behandlas. Amerikansk myndighetsutövning på svenskt territorium Utredaren ska närmare analysera i vilken utsträckning avtalen inne- bär överlåtelse av förvaltningsuppgifter till i den mening som avses i 10 kap. 8 § regeringsformen och om dessa förvaltningsupp- gifter innefattar myndighetsutövning. I den mån det rör sig om myndighetsutövning ska det också genom utredarens förslag tyd- liggöras vilka sådana uppgifter som amerikanska tjänstemän får utföra i . Vapenfrågan och samarbetet med svenska brottsbekämpande myndigheter Tjänstemän från CBP som är stationerade på kommer att bära pepparspray (OC-spray), batonger och viss annan skyddsut- rustning. De kommer också att ha tillgång till skjutvapen inom det område där kontrollen ska utföras. En förutsättning för en väl fun- gerande anläggning för den amerikanska inresekontrollen är också att CBP och svenska myndigheter, framför allt och , har ett nära samarbete. Enligt avtalet får de amerikanska tjänstemännen inte bära skjut- vapen men de ska ges möjlighet att ha tillgång till skjutvapen. I avtalet regleras vidare användandet av dessa vapen och utredaren ska därför utreda och lämna författningsförslag som möjliggör amerikanska tjänstemäns tillgång till och användande av skjutvapen och annan utrustning i den utsträckning som följer av huvudavtalet om amerikansk inresekontroll. Utredaren ska också utreda om de svenska tillståndsreglerna för innehav av skjutvapen behöver ändras med anledning av att de amerikanska tjänstemännen ges tillgång till skjutvapen och om så är fallet också föreslå nödvändig författ- ningsreglering. Utredaren ska också analysera behovet av särskild författnings- reglering när det gäller samarbetet mellan CBP och svenska myndigheter med anledning av den amerikanska inresekontrollen. Om sådan reglering krävs ska utredaren lämna förslag även i den delen. Enligt huvudavtalet om den amerikanska inresekontrollen ska en- skilda tillförsäkras samma rättigheter som annars gäller i , och enligt avtalet gäller svensk lagstiftning, inklusive Europakon- ventionen, inom det område på där kontrollen genomförs. De amerikanska tjänstemännens tull- och gränskontroll kommer att genomföras i enlighet med amerikansk lag. Utredaren ska analysera behovet av reglering och lämna eventu- ella förslag om sådan som säkerställer att enskilda kan ta till vara de rättigheter som finns enligt och annan till- lämplig svensk lag. Det måste beaktas att huvudavtalet om den amerikanska inresekontrollen innebär att själva tull- och gränskontrollen genomförs av amerikanska tjänstemän med till- lämpning av amerikansk lag. Om tredjelandsmedborgare som nekas inresa till vid den ame- rikanska inresekontrollen på söker asyl i , kan det uppstå vissa konsekvenser när det gäller ansvaret för dessa perso- ner. Utredaren ska analysera de praktiska konsekvenserna av detta för berörda myndigheter som har till uppgift att hantera asylpröv- ning, mottagande och återvändande. De tjänstemän från CBP som stationeras i , och deras fa- miljemedlemmar, omfattas av privilegier och immunitet i den om- fattning som följer av huvudavtalet om den amerikanska inrese- kontrollen. Motsvarande bestämmelser finns även i sidoöverens- kommelsen avseende TSA:s tjänstemän. Personal från TSA kom- mer dock inte att vara stationerad i utan endast tillfälligtvis tjänstgöra här. Utredaren ska lämna förslag till den författningsreglering som krävs för att säkerställa att amerikanska tjänstemän omfattas av privilegier och immunitet i den omfattning som följer av avtalen. Swedavia, som är ett aktiebolag helägt av svenska staten, äger och driver Airport och har en central roll enligt avtalen om den amerikanska inresekontrollen på . Huvud- avtalet innehåller bl.a. bestämmelser som innebär att Swedavia ska betala en del av kostnaderna för driften av anläggningen till CBP (för den amerikanska inresekontrollen). Utredaren ska analysera Swedavias roll och ansvar, såväl rättsligt som operativt, vid genomförandet och driften av anläggningen. Utredaren ska i detta sammanhang beakta bl.a. det svenska gemen- samma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passage- rare och deras bagage (GAS). Analysen ska särskilt gälla Swedavias ansvar i förhållande till amerikanska och svenska myndigheter. Ut- redaren ska också analysera i vilken form – genom ägaranvisning eller på annat sätt – som Swedavia bör ges i uppdrag att uppfylla de åta- ganden som har gjorts gentemot i huvudavtalet om den ameri- kanska inresekontrollen och som det enligt avtalet är Swedavias uppgift att utföra. Analysen ska också omfatta hur Swedavias uppdrag i fråga om den amerikanska inresekontrollen bör formuleras. Vidare ska utredaren analysera om det bör ske någon uppföljning av Swedavias uppdrag avseende den amerikanska inresekontrollen och i så fall hur en sådan uppföljning bör ske. Avtalen om den amerikanska inresekontrollen innehåller flertalet bestämmelser som berör Transportstyrelsen, Swedavia och de flyg- bolag som kommer att nyttja anläggningen. Det finns bl.a. detalje- rade bestämmelser om luftfartsskyddet och de säkerhetskontroller som ska genomföras samt regler för hur den amerikanska kontroll- proceduren ska utföras. Bestämmelser om luftfartsskydd finns i lagen (2004:1100) och förordningen (2004:1101) om luftfarts- skydd. Utredaren ska därför analysera behovet av förändringar i luft- fartsskyddsregleringen med anledning av avtalen om den ameri- kanska inresekontrollen och föreslå de ändringar och tillägg som krävs för att genomföra dem. I sidoöverenskommelsen och dess annex finns förhållandevis de- taljerade regler om offentlighet och sekretess som gäller uppgifter som utbyts vid införandet och driften av de särskilda säkerhets- kontroller som ska användas vid den amerikanska inresekontrollen. Det kommer sannolikt att finnas ett förhållandevis stort praktiskt behov av utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan framför allt Transportstyrelsen och TSA. Utredaren ska med anledning av innehållet i sidoöverenskom- melsen och dess annex analysera behovet av ändringar i eller tillägg till befintlig reglering om offentlighet och sekretess. Av intresse är framför allt bestämmelsen om sekretess för uppgifter som gäller luftfartsskyddet i 18 kap. 8 § 5 offentlighets- och sekretesslagen (OSL), men även bestämmelsen i 15 kap. 1 a § OSL om sekretess i det internationella samarbetet bör nämnas i sammanhanget. Även lagen om luftfartsskydd bör beaktas. Utredaren ska föreslå de eventuella ändringar eller tillägg i OSL eller annan författningsreglering som krävs för att bestämmelserna om offentlighet och sekretess i sidoöverenskommelsen och dess annex ska kunna uppfyllas. antogs EU:s nya dataskyddsförordning av Europa- parlamentet och rådet. Förordningen, som ska börja tillämpas , kommer att ersätta den svenska personuppgiftslagen (1998:204). antogs ett nytt EU-direktiv som gäller behö- riga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, upptäcka eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Det nya direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . Regeringen har tillsatt utredningar som analyserar såväl den nya förordningen som det nya direktivet. CBP kommer vid sina kontroller på att behandla per- sonuppgifter i enlighet med huvudavtalet om den amerikanska in- resekontrollen. Utredaren ska därför analysera förhållandet mellan nämnda avtal och den nya EU-rättsliga regleringen om data- skydd för att säkerställa att förslagen till författningsreglering inte kommer i konflikt med EU-rättsliga förpliktelser. Förhållandet till övrig EU-rättslig reglering Den amerikanska inresekontrollen innebär att en rad andra frågor som rör aktualiseras. Det gäller bl.a. förhållandet till EU:s gräns-, tull- och luftfartsskyddsreglering. Utredaren ska därför analysera förhållandet till för att säkerställa att förslagen till författningsreglering inte kommer i konflikt med EU-rättsliga förpliktelser. Utredaren ska analysera vilka förändrade krav och andra konse- kvenser som ett genomförande av förslagen innebär för Swedavia, Transportstyrelsen, , och Migrations- verket samt andra aktörer och myndigheter som kan beröras av avtalen. Utredaren ska också analysera vilka konsekvenser en möjlig användning av det svenska gemensamma avgiftsutjämnings- systemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS) som finansiär får exempelvis på den regionala tillgänglig- heten och regionala flygplatser. Utredaren ska redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag och särskilt beakta kostnadseffektiva lösningar. Om försla- gen leder till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Förslagens konsekvenser ska re- dovisas enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) och 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Samråd och redovisning av uppdraget Om utredaren finner att uppdraget kräver att andra närliggande frågor bör behandlas, ska utredaren göra det. Utredaren ska samråda med och inhämta upplysningar från be- rörda företrädare för Swedavia, Transportstyrelsen, och samt från andra myndigheter, organisationer och aktörer i flygbranschen i den utsträckning som utredaren bedömer lämpligt. Utredaren ska vidare samråda med Datainspektionen när det gäller frågor om dataskydd. Om det bedöms vara relevant kan utredaren göra jämförelser med regelverket för amerikansk inresekontroll i andra stater där motsvarande ordning finns (till exempel på ). Utredaren ska om det är möjligt följa utvecklingen när det gäller förhandlingar om amerikansk inresekontroll med andra medlemstater inom EU. Uppdraget ska redovisas . Jämförelsetabell huvudavtalet- föreslagna bestämmelser i relevanta delar genom följande bestämmelse i förslaget till lag (L) eller förordning (F) om amerikansk inresekontroll vid utresa från Sverige7 1 kap. 2 § L 1 kap. 1 § första stycket L 1 kap. 2 § L 1 kap. 1 § andra stycket L Se kapitel 8. 2 kap. 1 § andra stycket L 1 kap. 3 § L, 3 § F 2 kap. 1 och 3 §§ 4 kap. 1 § L 6–10 §§ F 2 kap. 2 § L 2 kap. 5 § 1 och 3 L 2 kap. 5 § L 7 I de fall utredningen bedömt att en avtalsbestämmelse inte behöver genomföras, och inte heller kommenteras, är detta markerat med ett streck i raden för den aktuella bestämmelsen. Bilaga 5 SOU 2017:58 1 kap. 4 § Se avsnitt 7.4.4. Se avsnitten 16.4.1 och 16.4.3. 1 kap. 1 § första stycket 2 kap. 1 § första och tredje styckena 2 kap. 5 § 2 L 2 kap. 17 § 1 L 2 kap. 19 § L 2 kap. 16 § 1 L 2 kap. 19 § L 2 kap. 17 § 2 L 2 kap. 5 § L 2 kap. 13 § L 2 kap. 12 § L 2 kap. 12 § L 2 kap. 12 § L 2 kap. 14 § L 2 kap. 16 § 2 L Se avsnitten 16.4.1 och 16.4.3. SOU 2017:58 Bilaga 5 3 kap. 1–7 §§ 4 kap. 2 § L Se avsnitten 7.4.5, 16.4.1 och 16.4.3. Se avsnitten 7.4.5, 16.4.1 och 16.4.3. Se avsnitten 16.4.1 och 16.4.3. Se avsnitten 16.4.1 och 16.4.3. 2 kap. 15 § första stycket L 2 kap. 1 § tredje stycket L 2 kap. 4 § andra stycket L 2 kap. 5 § 1 L (undersöka) 2 kap. 6 § L (personella tvångsmedel, 2 kap. 18 § L (personella tvångs- medel, allmän ordning och säkerhet) 2 kap. 19 § L (undantag för svenska poliser och tulltjänstemän) 2 kap. 7 § L Se avsnitt 10.4.2. 2 kap. 4 § L 2 kap. 19 § L 2 kap. 5 § 1 L (undersöka) 2 kap. 10 § 1 L (tillfälligt ta hand om) 2 kap. 8 § L 2 kap. 9 § L 2 kap. 10 § första stycket 2, 3 och 2 kap. 15 § andra stycket L 2 kap. 11 § L Se avsnitt 10.4.3. Bilaga 5 SOU 2017:58 2 kap. 12 § första stycket L Se avsnitten 16.4.1 och 16.4.3. Se kapitel 20. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.