sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — Ändrade värderingar hos en kommande generation jurister och en större erfarenhet av ett öppnare förfarande har förväntats förändra sådana attityder. Mot bl.a. denna bakgrund har det bedömts att det inte funnits behov av att de sökan- des identitet ska omfattas av sekretess. Sekretess med ett s.k. omvänt skaderekvisit har dock införts i ärenden om anställning av myndig- hetschefer vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen i syfte att möjliggöra en ökning av andelen ansökningar från personer som kan bedömas väl kvalificerade för en anställning som myndighetschef. Rekryteringsunderlaget kan även påverkas av vilka möjligheter som erbjuds personer utan eller med begränsad domarerfarenhet att komma in i yrkesrollen. För att domaryrket ska framstå som ett lockande och realistiskt alternativ även för de jurister som ursprung- ligen har gjort karriär inom en annan juridisk verksamhet måste det finnas en professionell och individuellt anpassad introduktion och utbildning för nyutnämnda domare. kartlägga rekryteringsläget för anställningar som ordinarie domare, utifrån kartläggningen överväga om, och i så fall hur, den sär- skilda domarutbildningen behöver förändras, t.ex. i syfte att i större utsträckning tillgodose behovet av ordinarie domare vid domstolar utanför storstadsområdena, utvärdera det befintliga systemet med extern adjunktion i hov- rätt och kammarrätt, analysera om det i ljuset av praxis om jäv behöver förändras och bedöma om det kan vidareutvecklas, t.ex. genom att tillämpas även i tingsrätt och förvaltningsrätt, kartlägga och analysera om benägenheten att söka domaranställ- ningar påverkas av öppenheten i ansökningsförfarandet och, om så bedöms vara fallet, efter en noggrann avvägning mellan intresset av öppenhet och insyn å ena sidan och sekretessintresset å den andra ta ställning till om påverkan är av sådan art och omfattning att den bör leda till att sekretess införs, bedöma om den introduktion och utbildning som erbjuds ny- utnämnda domare behöver anpassas ytterligare till en breddad rekrytering, och ta ställning till vilka åtgärder i övrigt som bör vidtas för att främja rekryteringen av domare till alla domstolar i hela landet. De grundläggande bestämmelserna om utnämning av ordinarie domare finns i 11 kap. 6 § regeringsformen. Ordinarie domare ut- nämns av regeringen. Vid utnämningen ska det bara fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Regeringens utnämningsmakt är ett utflöde av att regeringen styr riket. Ärenden om utnämning av ordinarie domare bereds av , som ska lämna motiverade kandidatförslag till regeringen. Nämndens bedömning av de sökande ska grundas på en objektiv och saklig helhetsbedömning av sökandenas samtliga meriter för den sökta anställningen. Skickligheten ska sättas främst och de faktorer som generellt bör väga särskilt tungt vid bedömningen av skicklig- heten är yrkesskicklighet, personliga egenskaper, yrkeserfarenhet och utbildning. Vidare bör bedömningen göras utifrån de krav som den aktuella anställningen ställer och alltså avse sökandenas lämplig- het för just den sökta anställningen. Rekryteringen inleds genom att en domstol som behöver rekrytera domare anmäler detta till , som prövar om anställning får ske. informerar om den lediga anställningen och vilka krav som gäller för denna i samråd med den rekryterande dom- stolen. Nämnden inhämtar skriftliga referensyttranden om dem som har sökt anställningen. Sökandena intervjuas sedan av chefen för den domstol som anställningen gäller. Vid befordrade anställningar håller någon av nämndens ledamöter intervjun. I nämndens underlag ingår även ett yttrande med domstolschefens rangordning av de sökande. I ärenden som avser anställning av en chef för en domstol deltar dock inte den chef som ska ersättas i förfarandet. Vid rekrytering av be- fordrade domare med chefsansvar används regelmässigt utomstående konsulter i beredningen. I dessa ärenden kompletteras underlaget med urvalstester och en särskild intervju som genomförs av konsulten. Under beredningen av ärendet inför regeringens beslut om utnämning inleder , eller den rekryterande domstolen efter dele- gation, löneförhandlingar med de kandidater som har satt upp på förslag. Rekryteringsförfarandet involverar alltså i olika skeden den en- skilda domstolen, och . Det är dock enbart som, enligt lagen om utnämning av ordinarie domare, har ett ansvar för att bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Förut- sättningarna för att bedriva ett sådant aktivt och långsiktigt arbete har visat sig vara begränsade. har Dom- stolsverket som ett övergripande mål att Domstolar ska ha lätt att rekrytera och behålla kvalificerade medarbetare. Domstols- verket har också ett ansvar för att driva kompetensförsörjningsfrågor och arbetsgivarfrågor inom Domstolar. Det kan mot denna bakgrund ifrågasättas om den nuvarande regleringen är ändamåls- enligt utformad. ta ställning till hur rekryteringsförfarandet och dess olika verktyg för bedömning av de sökande kan utvecklas och förbättras, och överväga hur de enskilda domstolarnas, och roller och funktioner i rekryteringsarbetet kan tydliggöras och utvecklas. Författningsförslag och förslag till övriga åtgärder Utifrån de överväganden som görs ingår det i uppdraget att lämna fullständiga författningsförslag och de förslag till åtgärder i övrigt som behövs. Utredaren får ta upp även andra frågor som har sam- band med de frågeställningar som ska utredas. Det ingår dock inte i utredarens uppdrag att överväga ändring av grundlag. Utredaren ska bedöma de kostnader och konsekvenser i övrigt som förslagen kan komma att medföra. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas i tillämpliga delar. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska göra en nordisk utblick och de övriga internationella jämförelser som bedöms vara värdefulla för uppdraget. Utredaren ska även beakta relevant arbete som pågår i . Utredaren ska inhämta upplysningar från domstolar, Domstols- verket, , , Ekobrottsmyndig- heten, , , advokat- samfund, juridiska fakulteter eller motsvarande vid universitet och högskolor och även andra berörda myndigheter, såsom Arbetsgivar- verket, och organisationer. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra syn- punkter. Uppdraget ska redovisas . Kravprofil för ordinarie domare Juristexamen, motsvarande äldre examen eller annan godkänd examen I övrigt uppfylla kraven som ställs i 4 kap. 1 § . Bedömningsgrunder vid anställning av domare Vid utnämning av ordinarie domare ska enligt 11 kap. 6 § regerings- formen avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Av 4 § lagen (1994:260) om offentlig anställning följer att skickligheten ska sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för nå- got annat. Det stadgas vidare i 4 § anställningsförordningen (1994:373) att man vid tillsättning av statlig anställning hos myndighet under re- geringen utöver skickligheten och förtjänsten också ska beakta sådana sakliga grunder som stämmer överens med allmänna arbetsmarknads-, jämställdhets-, social- och sysselsättningspolitiska mål. Med yrkesskicklighet ska förstås en domares förutsättningar att möta de kvalitativa krav som ställs på den dömande verksamheten. Domaren ska ha goda kunskaper om det rättsliga regelsystemet och kunna tillämpa det i enlighet med gängse metoder. Domaren ska kunna se sammanhang och ha förmåga att identi- fiera, analysera och lösa komplexa rättsliga problem. Omdöme och personlig mognad Domaren ska vara omdömesgill i sitt beslutsfattande, vilket för- utsätter personlig mognad och livserfarenhet. Domaren bör vara omvärldsorienterad och visa intresse för samhället i stort. Domaren måste ha integritet, dvs. kunna tänka självständigt och kritiskt utan att låta sig påverkas av tillfälliga strömningar i sam- hället och tryck från massmedia eller andra. Domaren måste också ha förmåga att fatta beslut. Förmåga att uttrycka sig i tal och skrift Domaren måste kunna uttrycka sig klart och begripligt både skrift- ligen och muntligen. Domaren ska tala och skriva ett språk som underlättar enskildas kontakter med domstolen och som gör det möjligt för enskilda att förstå varför utgången blev som den blev. Domaren ska uppträda omdömesgillt både i yrkesutövningen och i privatlivet och hans eller hennes uppträdande och omdömes- förmåga bör inte kunna ifrågasättas. Domaren ska kunna behandla parter och andra som kommer inför domstolen på ett korrekt och seriöst sätt, uppträda balanserat och inge förtroende. Domaren ska med bibehållande av hög kvalitet ha förmåga att slutföra ärenden inom rimlig tid. I detta ligger att domaren ska kunna prioritera målen på ett lämpligt sätt och ha god känsla för vilken arbetsinsats som olika frågor kräver. Övriga förmågor som ska beaktas vid skicklighetsbedömningen Domaren ska kunna samarbeta med all personal och nämnde- män. Domaren ska vidare ha intresse för och förmåga att hand- leda notarier, domstolshandläggare eller andra som är i behov av vägledning. Domaren ska också ha förmåga, vilja och intresse för att ta på sig andras arbetsuppgifter och allmänt verka för att resultatet av domstolens verksamhet i dess helhet blir gott. Slut- ligen bör domaren även vara intresserad av och ha förmåga att hantera domstolens verksamhetsstöd. Med förtjänst avses enligt regeringsformens förarbeten den vana som förvärvats genom föregående tjänstgöring (prop. 1973:90 s. 405). Med andra sakliga grunder avses bl.a. jämställdheten. Jämställdheten kan få avgörande betydelse i de situationer där nämnden anser att de sökande framstår som jämngoda i fråga om förtjänst och skicklighet, se prop. 1989/90:79 s. 12 och 13. Chefsprofil för chefer inom Domstolar Förutom av vad som följer av kravprofilen för ordinarie domare är nedanstående förmågor viktiga för en chef inom Domstolar. Den aktuella chefsbefattningen och förhållandena vid domstolen har betydelse för vilken av de nedan nämnda egenskaperna som ska tillmätas störst vikt. Utöver nedannämnda egenskaper beaktas också att en chef måste ha en god analytisk förmåga. En chef ska ha intresse och fallenhet för administrativt arbete. En chef måste ha en god självkänsla, kunna samarbeta och ha lätt för att bygga upp goda relationer inom och utanför domstolen. Det är också viktigt att chefen har god människokännedom och förmåga till självreflektion. Chefen ska också kunna engagera och entusiasmera sina medarbetare samt ha en förmåga att skapa en god stämning. En chef bör kunna verka för att konflikter inte uppstår och, i förekom- mande fall, hantera konflikter på ett konstruktivt sätt. Att kunna visa empati och att skapa en miljö där mångfald och likabehandling är en självklarhet är ytterligare förmågor som utmärker en god chef. En chef måste vara tydlig i tal och skrift, både internt och externt. En chef måste också kunna lyssna på andra samt ge och efterfråga återkoppling. Det är viktigt att chefen får alla medarbetare att känna att deras insatser räknas. Det är också viktigt att en chef föregår med gott exempel. En chef måste ha ambitioner och kunna sätta upp mål och delmål för sitt arbete. För att kunna uppnå resultat måste chefen därefter kunna engagera och leda sina medarbetare att uppnå uppsatta mål. När målen sätts upp krävs omvärldskunskap samt effektivitets-, kvalitets-, och nytänkande. Det krävs också att chefen kan fatta och genomföra även negativa beslut. Vidare måste chefen, för att hitta de mål som är gynnsamma för domstolen och Domstolar, ha en förmåga att se helheten och att kunna se lång- och kortsiktiga konsekvenser av olika tillvägagångssätt. Stresshanteringsförmåga och emotionell stabilitet En chef måste ha en stor arbetskapacitet och en förmåga att arbeta med flera arbetsuppgifter . För att hantera en stor arbets- belastning måste en chef också kunna prioritera och delegera. Den som prioriterar måste vid behov kunna säga nej till utförandet av visst arbete och den som delegerar måste våga lita på de personer som hon eller han delegerar uppgifter till. Med emotionell stabilitet avses att en chef måste kunna fungera stabilt även under press och i motgång. Analys av ärenden med få sökande –2016 Domarnämnden förlängde ansökningsfristen i de flesta av nu aktuella ärenden. I två ärenden avseende anställning som rådman i en tingsrätt i anställdes inte någon av sökandena. Ett ärende med endast tre sökande gällde anställning som i en tingsrätt i . Domarnämnden förlängde ansökningsfristen i hälften av nu aktu- ella ärenden. I fem ärenden avseende anställningar som rådman i två tingsrätter i norra , två tingsrätter i och en förvalt- ningsrätt i anställdes inte någon av sökandena. Tre ärenden med få sökande gällde anställningar som i en tingsrätt i norra respektive två tingsrätter i . Tre ärenden med få sökande gällde anställningar som kammar- rättsråd och vice ordförande i en kammarrätt i norra re- spektive två kammarrätter i . Domarnämnden förlängde ansökningsfristen i flera av nu aktu- ella ärenden. I ett ärende avseende anställning som rådman i en tingsrätt i anställdes inte någon av sökandena. Ett ärende med endast två sökande per anställning gällde anställ- ningar som justitieråd i . Ett ärende med endast tre sökande gällde anställning som ien tingsrätt i . Ett ärende med endast två sökande gällde anställning som hov- rättslagman i en hovrätt i . Ett ärende med knappt tre sökande per anställning gällde anställ- ningar som chefsrådman i en förvaltningsrätt i . Tre ärenden med få sökande per anställning gällde anställningar som hovrätts-/kammarrättsråd och vice ordförande i en hovrätt inorra , en hovrätt i respektive en kam- marrätt i . Domarnämnden förlängde ansökningsfristen i flera av nu aktu- ella ärenden. I tre ärenden avseende anställningar som kammarrättsråd och vice ordförande i en kammarrätt i norra , rådman i en tings- rätt i respektive rådman i en förvaltningsrätt i anställdes inte någon av sökandena. Ett ärende med endast en sökande gällde anställning som justitie- råd i . Tre ärenden med få sökande gällde anställningar som hovrätts- president i en hovrätt i norra respektive två hovrätter i . Ett ärende med endast två sökande gällde anställning som kammar- rättspresident i en kammarrätt i norra . Två ärenden med få sökande gällde anställningar som i en tingsrätt i respektive en förvaltningsrätt i . Fyra ärenden med få sökande gällde anställningar som hovrätts- /kammarrättslagman i en hovrätt i respektive kammarrätter i . Två ärenden med endast tre respektive två sökande gällde an- ställningar som chefsrådman i tingsrätter i norra . Två ärenden med få sökande gällde anställningar som kammar- rättsråd och vice ordförande i en kammarrätt i norra re- spektive . Domarnämnden förlängde ansökningsfristen i flera av nu aktu- ella ärenden. I ett ärende avseende anställning som rådman i en tingsrätt i respektive rådman i en förvaltningsrätt i anställdes inte sökanden. Ett ärende med endast två sökande per anställning gällde anställ- ningar som justitieråd i . Ett ärende med endast tre sökande gällde anställning som kam- marrättspresident i en kammarrätt i . Två ärenden med endast två sökande per anställning gällde an- ställningar som i en tingsrätt i och en förvaltningsrätt i norra . Två ärenden med få sökande gällde anställningar som kammar- rättslagman i en kammarrätt i norra respektive en kammar- rätt i . Sex ärenden med få sökande gällde anställningar som chefsråd- man i två tingsrätter i norra , tre tingsrätter i och en tingsrätt i . Tre ärenden med få sökande gällde anställningar som hovrätts- /kammarrättsråd och vice ordförande i en hovrätt i , en kammarrätt i norra respektive en kammarrätt i . Målgruppen för enkäten var personer med juristexamen, motsvarande äldre examen (exempelvis juris kandidat-examen) eller motsvarande examen från annat nordiskt land.1 I en första fråga ombads därför den tillfrågade att ange om han eller hon hade någon av nämnda typer av examina. De som inte hade någon av de nämnda typerna av examina (av de tillfrågade) ingick inte i den fortsatta undersök- ningen. De övriga inledande frågorna var: Vad arbetar du huvudsakligen som/med ? Är du tjänstledig från annan anställning? Har du sökt en utlyst anställning som ordinarie domare? Frågor till dem som hade sökt en anställning som ordinarie domare Till dem som hade sökt en utlyst anställning som ordi- narie domare (1 143 personer) ställdes följande frågor: Anser du att systemet med offentliga ansökningar påverkade den anställning som du hade när du sökte anställningen som ordinarie domare? 1 Syftet med avgränsningen av målgrupp var att målgruppen skulle sammanfalla med den krets av personer som uppfyller de krav på kunskapsprov som uppställs i förordningen (2007:386) om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m. –… trovärdigheten som chef? (Den frågan ställdes endast till de som hade angett att de för ansökan arbetade som chefer.) –… verksamhetens resultat? –… karriären? –… din anställning på något sätt? Frågor till dem som inte sökt anställning som ordinarie domare Till dem som aldrig hade sökt en utlyst anställning som ordinarie domare (5 992 personer) ställdes följande frågor: Har den nuvarande ordningen med offentliga ansökningar fått dig att avstå från att söka någon utlyst tjänst som ordinarie domare? Hur intresserad är du av att söka anställning som ordinarie domare … –… när ansökningarna (som ) är offentliga? –… om ansökan skulle skyddas av sekretess? Anta att du skulle söka en anställning som ordinarie domare, skulle det nuvarande systemet med offentliga ansökningar på- verka din nuvarande anställning i följande alternativ. Skulle offent- ligheten påverka … –trovärdigheten som chef? (Frågan ställdes endast till de som hade angett att de arbetar som chefer.) –verksamhetens resultat? –din anställning på något annat sätt? Frågor till alla som besvarade enkäten Följande avslutande frågor ställdes till samtliga: Vilken är din inställning till att ansökningar till ordinarie domar- anställningar är offentliga? Anser du att någon eller några av följande uppgifter i en ansökan avseende anställning som ordinarie domare är så känslig att den inte bör lämnas ut till allmänheten? –meritförteckning/CV Anta att du har sökt en anställning som ordinarie domare och någon begär ut din ansökan. Skulle det ha någon betydelse för dig … –vem som begär ut ansökan? –för vilket ändamål ansökan begärs ut? Tror du att en sekretessbeläggning på ett visst antal år skulle medföra att uppgifterna därefter inte skulle anses känsliga av dem som på grund av offentligheten nu avhåller sig från att söka? Finns det någonting annat än sekretessbeläggning som skulle kunna få dig att söka en anställning som ordinarie domare? I så fall: Vad finns det, förutom sekretessbeläggning, som skulle kunna få dig att söka en anställning som ordinarie domare? Har du några övriga synpunkter i fråga om rekrytering av ordi- narie domare? De som besvarade enkäten skulle i flera fall ange svaret på en skala från 1 till 10 (1 motsvarade ”inte alls” och 10 ”mycket”). I dessa delar har svarsalternativen 1–3, inför resultatsammanställningen, tolkats som ett nekande svar medan 8–10 har tolkats som ett jakande svar. I varje hovrätt finns en hov- rättspresident. I hovrätterna finns också hovrättslagmän, hovrätts- råd tillika vice ordförande på av- delning, hovrättsråd, patentråd, tekniska råd, adjungerade råd, hovrättsassessorer, hovrättsfiska- ler och andra anställda. Vi har i avsnitt 11–19 pekat på behov av att reglera vissa frågor i förordning. En sammanställning av sådana regleringar redovisas i denna bilaga. förordning om ändring i förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion dels att 1, 7, 38, 41 och 44 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 37 b, 41 a, 41 b, 44 b och 47 a §§, av följande lydelse. I varje hovrätt finns en hov- rättspresident. I hovrätterna finns också hovrättslagmän, hovrätts- råd tillika vice ordförande på av- delning, hovrättsråd, patentråd, tekniska råd, hovrättsassessorer, hovrättsfiskaler och andra an- ställda. 1 Senaste lydelse 2016:237. Om inte något annat anges, ska det som föreskrivs i denna för- ordning om hovrättsråd också tillämpas på hovrättsråd tillika vice ordförande på avdelning. Chefen för avdelningen ska enligt de riktlinjer som hovrätten beslutar och enligt den utbildningsplan som fast- ställt i samråd med hovrätterna se till att hovrättsfiskalerna får en allsidig och utvecklande utbildning samt ge vitsord över deras tjänst- . Hovrätten ska, enligt den ut- fastställt i samråd med hovrätterna, upprätta en individuell utbild- ningsplan för varje adjungerat råd samt ge vitsord över det adjun- gerade rådets tjänstgöring. bestämmas med beaktande av det adjungerade rådets tidigare er- För varje hovrättsfiskal ska För varje adjungerat råd och hovrätten utse en ledamot som hovrättsfiskal ska hovrätten utse en ledamot som handledare. den utses som har särskilt in- handledare ska den utses som har tresse och i övrigt är lämplig för särskilt intresse och i övrigt är lämplig för uppdraget. Andra anställningar än de som anges i 37 och 37 a §§ beslutas av 2 Senaste lydelse 2014:1404. SOU 2017:85 Bilaga 6 Andra anställningar beslutas av Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva en anställning som chef för den administrativa enheten, som adjun- gerat råd eller som hovrättsfiskal. Endast den som är svensk medborgare får inneha eller ut- öva en anställning som chef för den administrativa enheten eller som hovrättsfiskal. Som hovrättsfiskal får anställas endast den som 1.uppfyller behörighetskravet enligt förordningen (2007:386) om kunskapsprov för behörighet som domare, m.m., och 2.förvärvat notariemeritering enligt notarieförordningen (1990:469). Hovrätten får i det enskilda fallet besluta om undantag från kravet enligt första stycket 2, om det finns särskilda skäl. Hovrättsfiskalen ska vara provanställd enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd med en prövotid . En hovrätts- fiskal som har fullgjort överrättsnotarietjänstgöring enligt förord- ningen (1998:1238) om försöksverksamhet vid hovrätterna och kam- marrätterna ska inte vara provanställd. En i en tingsrätt i hov- rättens domkrets ska delta vid hov- rättens beredning av anställning- särendet. En kammarrättsfiskal som har avslutat sin provanställning får ut- föra en hovrättsfiskals arbetsuppgifter. 3Senaste lydelse 2001:984. 4Senaste lydelse 2008:423. Som adjungerat råd får an- ställas endast den som uppfyller behörighetskravet enligt förord- ningen (2007:386) om kunskaps- prov för behörighet som domare, m.m. och som tillhör någon av de yrkesgrupper som anges i 44 § första stycket 3–6. Hovrätten ska i samråd med tingsrätterna i sin domkrets fatta beslut om antalet anställningar som adjungerat råd och underrätta om vilka anställ- ningar som ska utlysas. Hovrätten får till adjungerad ledamot förordna 1.den som är eller har varit ordinarie domare eller den som är eller har varit av regeringen anställd eller rådman, 2.den som har anställts som hovrättsfiskal eller kammarrätts- fiskal och som därefter har tjänstgjort under sammanlagt som tingsfiskal, förvaltningsrättsfiskal, rådman eller , 4. en lagfaren professor eller 4. en ledamot av advo- docent i ett rättsvetenskapligt ämne eller annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av ett rättsområde som förekommer i 5. en ledamot av advo- 5. en lagfaren professor eller docent i ett rättsvetenskapligt 5 Senaste lydelse 2009:882. SOU 2017:85 Bilaga 6 6. en annan lagfaren person med mångårig erfarenhet av kvali- ficerat juridiskt arbete, eller 6. den som förut har varit ad- 7. den som förut har varit ad-