sou · H5B3109 · 2017-12-15 00:00:00 — Inom ramen för regeringens uppdrag om samordning och omlokalisering av lämpliga myndighetsfunktioner överlämnade Statens servicecenter rapporten sammanhållen organisation för statlig lokal service. Rapporten innehåller bl.a. förslag till en sammanhållen organisation för lokal statlig service. Statens servicecenter bedömer i rapporten att en ny serviceorganisation behövs för att man ska kunna utveckla ett samordnat statligt lokalt serviceutbud, som omfattar både digitala tjänster och fysisk direktservice, samt för att upprätthålla och förstärka en lokal kontorsstruktur. Statens servicecenter föreslår i rapporten att den nya serviceorganisationen ska bestå av en nationell ledningsfunktion och en lokal kontorsstruktur. Den befintliga strukturen för , och gemensamma servicekontor bör ligga till grund för den nya serviceorganisationens lokala kontor. I rapporten föreslås vidare att de lokala kontoren bör erbjuda service som avser fler statliga myndigheter. Förslaget innebär att serviceverksamheten vid myndigheternas lokala kontor på de orter där det finns servicekontor stegvis, och i olika former, bör överföras eller samlokaliseras till den nya serviceorganisationens lokala kontor. Enligt Statens servicecenter bör serviceorganisationens lokala kontor erbjuda besökare kundarbetsplatser som ger tillgång till berörda myndigheters digitala tjänster, hjälp av serviceorganisationens personal att använda digitala tjänster och kompletterande allmän direktservice av serviceorganisationens personal. Besökare ska kunna få fördjupad service och möjlighet att kommunicera kring sina specifika ärenden i digitala eller personliga möten med handläggare från berörda myndigheter. Förslaget kan beskrivas som en mer utvecklad form av samlokalisering, där serviceorganisationen ansvarar för viss service, medan mer omfattande service tillhandahålls av handläggare från respektive myndighet. Serviceutbudet behöver inte vara helt identiskt vid alla lokala kontor. Lokala variationer bör få förekomma, särskilt när det gäller omfattningen av fördjupad service och myndighetsutövning vid personliga möten. Behovet av en organisation för lokal statlig service En statlig lokal närvaro är viktig för att hålla ihop landet och bidrar till sammanhållningen i samhället. Enskilda och företag behöver ha tillgång till grundläggande statlig service i hela landet. Lokal statlig service är även betydelsefull för arbetet med etableringen av nyanlända i . För enskilda och företag kan det bli enklare om myndigheternas service samlas och erbjuds på gemensamma kontor. Enligt regeringen bör den statliga lokala serviceverksamheten säkerställas, bl.a. genom en samlad organisation för vissa statliga myndigheters lokala service och en förstärkt lokal närvaro. Lokal statlig service och digitala lösningar ska komplettera och understödja varandra. I de fall det är möjligt och lämpligt ska digitala lösningar vara förstahandsvalet i myndigheternas kontakter med enskilda och företag. Kontakterna mellan myndigheter och enskilda eller företag sker emellertid inte enbart via digitala lösningar, utan även genom personliga möten. En förstärkning av statens lokala närvaro fyller i detta avseende en mycket viktig funktion. Statliga myndigheter kan var och en för sig inte upprätthålla en kostnadseffektiv kontorsnärvaro för att ge lokal service i hela landet. Den samverkan som , och har kring gemensamma servicekontor har dock bidragit till att de tre myndigheterna gemensamt har kunnat upp- rätthålla en lokal närvaro på många platser. visar Statens servicecenters rapport att det trots samverkan är svårt att ge service på ett kostnadseffektivt sätt, särskilt vid de mindre servicekontoren. Regeringen bedömer att varken frivillig myndighetssamverkan eller en ny reglering om obligatorisk myndighetssamverkan är tillräckligt för att långsiktigt säkra en statlig service med förstärkt lokal närvaro i hela landet. Enligt regeringen krävs det i stället att en statlig myndighet ges i uppdrag att ansvara för en sammanhållen organisation för lokal statlig service. En sammanhållen organisation ger bättre förutsättningar att utifrån ett statligt helhetsperspektiv styra den statliga lokala serviceverksamhetens omfattning och inriktning. Genom att samla vissa statliga myndigheters lokala besöks- och serviceverksamheter i en sammanhållen organisation ökar också förutsättningarna för att erbjuda lokal statlig service av hög kvalitet på ett mer kostnadseffektivt sätt. Uppdraget att analysera och föreslå en organisation för lokal statlig service Mot bakgrund av de förslag som lagts fram av Statens servicecenter och av , samt de synpunkter som lämnats av remissinstanserna, anser regeringen att en statlig serviceorganisation för lokal statlig service bör utformas utifrån följande utgångspunkter. Statens servicecenter ska fr.o.m. ansvara för en samlad organisation för lokal statlig service. ska i huvudsak vara anslagsfinansierad, men kan delvis behöva finansieras på annat sätt. Organisationen ska bestå av en nationell ledningsfunktion och lokala kontor. Besökare av serviceorganisationens lokala kontor kunna ta del av en liknande lokal service som erbjuds av Arbetsförmedlingen, , , , och förarprovsverksamheten vid . Utredaren bör överväga hur detta kan åstadkommas på bästa sätt, då flera alternativa lösningar kan vara möjliga. kontorsnät och serviceutbudet vid de lokala kontoren bör utvecklas successivt. kan det vara aktuellt för serviceorganisationen att erbjuda lokal service inom fler statliga myndigheters ansvarsområden. ska bedriva en kostnadseffektiv verksamhet av hög kvalitet, med en god förmåga att fortlöpande utveckla sin verksamhet. Organisationen ska på ett flexibelt sätt och med framförhållning anpassa service, lokal närvaro och andra delar av verksamheten till förändringar i enskildas och företags behov av lokal statlig service samt ta vara på digitaliseringens möjligheter. och berörda myndigheter behöver utifrån en tydlig ansvarsfördelning ha ett nära samarbete i ändamålsenliga former. Dubbla strukturer för lokal statlig service i serviceorganisationens regi och i berörda myndigheter bör undvikas. På vissa platser eller för viss typ av service kan myndigheter dock behöva ha egen lokal serviceverksamhet. Serviceutbudet vid de lokala kontoren Besökare av de lokala kontoren bör kunna få tillgång till de sex berörda myndigheternas digitala tjänster. Vidare bör serviceorganisationens personal ge besökare stöd att använda digitala tjänster samt lämna allmän information om gällande regelverk och ansvariga myndigheter. personal bör inte ge fördjupad vägledning när det gäller materiellt komplicerade frågor eller enskilda pågående ärenden. På serviceorganisationens lokala kontor bör handläggare från de sex berörda myndigheterna kunna erbjuda besökare sådan fördjupad vägledning och möjlighet att kommunicera med dessa myndigheter digitalt (t.ex. videomöten) eller via personliga möten. Det finns dock behov av att analysera hur serviceverksamheten mer specifikt bör utformas vid de lokala kontoren och vilka typer av ärenden för respektive myndighet som bör hanteras vid de lokala kontoren. Vid behov bör utformningen av serviceverksamheten och de ärendetyper som hanteras kunna variera mellan olika kontor. Utredaren ska mot denna bakgrund föreslå •hur serviceverksamheten ska utformas vid serviceorganisationens lokala kontor och vilka typer av ärenden för respektive myndighet som ska hanteras vid kontoren, samt •vilket grundläggande serviceutbud som bör finnas på serviceorganisationens samtliga lokala kontor och vilket serviceutbud som kan finnas på vissa av de lokala kontoren. Plan för den inledande verksamheten kontor bör inledningsvis tillhandahålla service motsvarande den som erbjuds vid , och gemensamma servicekontor. Dessa befintliga gemensamma servicekontor, inklusive de nya kontor som , och enligt uppdrag från regeringen ska inrätta , bör ligga till grund för serviceorganisationens lokala kontor. Utredaren ska mot denna bakgrund •presentera en plan för serviceverksamhet hänförlig till , och bör inledas vid olika lokala kontor, samt •föreslå organisation, dimensionering och finansiering för serviceorganisationen. Plan för att tillhandahålla service som avser ytterligare myndigheter vid de lokala kontoren I ett andra steg bör serviceorganisationen, i den utsträckning som det är lämpligt, utöka sin verksamhet genom att vid de lokala kontoren även tillhandahålla service motsvarande den som erbjuds vid Arbetsförmedlingen, och förarprovsverksamheten vid . Om en myndighet har besöks- och serviceverksamhet på samma ort som serviceorganisationen, bör den förra verksamheten i lämplig utsträckning samlas vid serviceorganisationens lokala kontor. Utredaren ska mot denna bakgrund •presentera en plan för i vilken omfattning och form, samt , serviceverksamhet hänförlig till Arbetsförmedlingen, och förarprovsverksamheten vid bör inledas vid serviceorganisationens lokala kontor, samt •föreslå ändringar i uppbyggnaden, dimensioneringen och finansieringen av den utökade serviceorganisationen. Verksamhetsmål, instruktion och regleringsbrev För att serviceorganisationen ska kunna inleda och bedriva sin verksamhet behöver vissa förberedande åtgärder vidtas. Åtgärderna bör särskilt ta sikte på att säkerställa en tydlig ansvarsfördelning och ett väl fungerande samarbete mellan Statens servicecenter och övriga berörda myndigheter. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera lämpliga former för samverkan och ansvarsfördelning mellan serviceorganisationen och var och en av de berörda myndigheterna, •föreslå verksamhetsmål för serviceorganisationen samt nödvändiga ändringar av Statens servicecenters instruktion och regleringsbrev, samt •föreslå hur det med eventuella uppdrag, ändringar av berörda myndigheters instruktioner, överenskommelser mellan myndigheterna och andra åtgärder kan säkerställas att Statens servicecenter och de sex andra berörda myndigheterna samarbetar i fråga om serviceorganisationen och att ansvarsfördelningen blir tydlig för var och en av myndigheterna. Service på fler platser För att kunna erbjuda en god tillgänglighet till statlig service i hela landet, bör serviceorganisationen utöka sin service till fler platser i mindre kommuner, landsbygdskommuner, städer och socialt utsatta stadsdelar. I de fall då det är lämpligt bör existerande statliga myndighetskontor användas. För att utvidga den lokala serviceverksamheten till ytterligare platser kan även andra sätt än att bedriva verksamhet vid egna statliga kontor vara aktuella, t.ex. samlokalisering med kommuner och att tillhandahålla service i samverkan med kommuner eller mobila lösningar. I detta sammanhang bör de möjlig- heter till samverkan som finns enligt samtjänstlagen beaktas, liksom att denna samverkan sker på frivillig basis. Utredaren ska mot denna bakgrund •lämna förslag på ytterligare platser där serviceorganisationen bör tillhandahålla service, och •analysera förutsättningarna för serviceorganisationen att, inom ramen för befintlig lagstiftning, samverka med kommuner. Utredaren ska analysera och redovisa de verksamhetsmässiga, personella och ekonomiska konsekvenserna av förslagen, inklusive kostnadsberäkningar och konsekvenser för avgiftsfinansierade verksamheter. Detta innefattar konsekvenserna för Arbetsförmedlingen, , , , , Statens servicecenter och . Analysen och redovisningen ska även omfatta hur resursbehovet och kompetensförsörjningen påverkas vid berörda myndigheters besöks- och serviceverksamheter, inklusive eventuella omställningskostnader. En arbetsrättslig analys ska redovisas i fråga om dels själva förändringen för de anställda vid omvandlingen av en lokal serviceverksamhet till en sammanhållen statlig serviceorganisation, dels vid utförandet av uppgifter vid serviceorganisationens lokala kontor. Ut- redaren ska beakta frågor som bl.a. rör arbetsinnehåll, ansvar, bedömningen av de anställdas prestationer och behov av kompetensutveckling samt kopplingen till vilka typer av ärenden som ska hanteras vid serviceorganisationens lokala kontor. Utredaren ska analysera och redovisa konsekvenserna för de enskilda som ska ta del av servicen, även ur ett jämställdhetsperspektiv. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska löpande samråda med Arbetsförmedlingen, , , , , Statens servicecenter och . Utredaren ska inledningsvis inhämta och beakta myndigheternas analyser av och strategier för tillhandahållande av lokal service. Ovan nämnda myndigheter ska ges tillfälle att lämna synpunkter på utredarens bedömningar och förslag. Utredaren ska redogöra för synpunkterna i samband med att uppdraget del- och slutredovisas. Utredaren ska vidare samråda med i arbetsrättsliga frågor och redogöra för myndighetens synpunkter i samband med att uppdraget del- och slutredovisas. Utredaren ska även samråda med Kommuner och Landsting samt berörda aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Utredaren ska dessutom samråda med företrädare för de nationella minoriteterna. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med (). Vidare ska utredaren uppmärksamma på eventuella åtgärder som behöver vidtas för att serviceorganisationens verksamhet ska kunna påbörjas . Utredaren ska redovisa deluppdragen om serviceutbudet vid de lokala kontoren och om planen för den inledande verksamheten. Uppdraget ska i övriga delar slutredovisas . Del- och slutredovisningen ska inkludera konsekvensbeskrivningar, förslag till finansiering och budget (inklusive förslag till anslag, låneram och räntekontokredit) för serviceorganisationen vid Statens servicecenter samt budgetunderlag –2022. Myndigheternas gemensamma budget för nuvarande servicekontorsverksamhet 2017–2018 Beloppen anges i och har beräknats prisnivå Interdebitering från IT PC Video, , VDI Arbetsförmedlingen, bevakning, flytt Nytt uppföljningssystem (NemoQ) Avgår VDI-licens som ligger kvar på myndigheterna Summa Budget för Statens servicekontor från nuvarande kontorsstruktur Arbetsförmedlingen, bevakning, flytt Nytt uppföljningssystem (NemoQ) ,(exkl VDI som ska ligga kvar på resp myndighet) Video (FK + SKV) Direkt ledning, samordning ; ca 1½ årsarbetskrafter Direkt ledning, samordning ; ca 1½ årsarbetskrafter Direkt ledning, samordning ; ca 1½ årsarbetskrafter fördelning med 1/3 per myndighet fördelad per myndighet efter genomsnittliga ärendevolymer vid servicekontoren för budgetåren 2015-2017: Kostnader fördelade per myndighet Beloppen anges i och har beräknats prisnivå Servicekontorens samverkansbudget 2018 (exkl BP18-anslag) per myndighet och finansiering (från AP-fonder/PP-systemet) (avgifter AP-fonder/PP-systemet och resurssamordning id-kort) */ */vid servicekontoren var och AP-fonder/PP-systemet av ärenden och totala servicekontorskostnaden var 210,4 mnkr enligt ÅR16. Beräkning av budget för Statens servicecenters ledning, styrning av och stöd till den nya serviceorganisationen Beloppen anges i och har beräknats prisnivå Uppbyggnad av Statens servicecenters funktioner för ledning, styrning och stöd för serviceorganisationen Beräknat genomsnittligt antal årsarbetare varav finansiering från BP18-anslag varav OH-kostnader i nuvarande tre myndigheter härav ingår i budget; direkt ledning m.m. (1 924+1 491+1 500) härav ingår i budget; rekrytering (1 239+1 200) härav ingår i budget; utbildning netto OH-kostnader i nuvarande tre myndigheter, avrundat tillägg för indirekta OH-kostnader (för direkt ledning m.m.) OH-kostnader att överföra från nuvarande myndigheter varav fördelat från , enligt andel i BP18 varav fördelat från , enligt andel i BP18 varav fördelat från , enligt andel i BP18 Upprustning och modernisering av it-lösningar Beloppen anges i och har beräknats prisnivå Upprustning och modernisering av it-lösningar Nya och flera kundarbetsplatser på nuvarande kontor Modernisering kundarbetsplatser (inkl video) bandbredd (avskrivning 1/5 x 5,5 mnkr) bandbredd (årlig ökad kostnad) Summa årlig ökad kostnad, avrundat fördelat per nuvarande myndighet Regeringens anslagstillskott i budgetpropositionen och omfördelning av anslag till Beloppen anges i och har beräknats prisnivå Andel av total kostnad Budget för den nya serviceorganisationen vid Statens servicecenter 2019–2021 Beloppen anges i och har beräknats prisnivå , indrag av anslag , indrag av anslag/avgifter , indrag av anslag/avgifter Statens servicecenter, tillskott av anslag/avgifter varav anslagspost till regeringens disposition varav anslagspost till Statens servicecenters disposition , indrag av anslag , indrag av anslag/avgifter , indrag av anslag/avgifter Statens servicecenter, tillskott av anslag/avgifter varav anslagspost till regeringens disposition varav anslagspost till Statens servicecenters disposition , indrag av anslag , indrag av anslag/avgifter , indrag av anslag/avgifter Statens servicecenter, tillskott av anslag/avgifter varav anslagspost till regeringens disposition varav anslagspost till Statens servicecenters disposition –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksamheter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? 84.Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. 85.Rekrytering av framtidens domare. 86.Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning. 87.Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel – en balansakt. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. –ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet. 90.Makars, registrerade partners och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer. 91.Nationella minoritetsspråk i skolan –förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering. Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. –en översyn av reglerna. 95.Ett land att besöka. En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. 96.Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap. –person uppgiftsbehandling. 98.Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål. –ett regelverk för dagens behov. 101.Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn –en ny modell för föräldraförsäkringen. 102.Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. 103.Lagliga vägar för att söka asyl i EU. 104.Etikprövning – en översyn av reglerna om forskning och hälso- och sjukvård. 106.Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan. 107.Slutrapport från Sverigeförhandlingen. Infrastruktur och bostäder – ett gemensamt samhällsbygge. 108.Lån och garantier för fler bostäder. 109.Servicekontor i ny regim. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodellen. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess.