sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — 5Enligt 2 § föreskrifter (RFFS 2000:10) om registrering och avregi- strering av personer i sjukförsäkringsregistret m.m. 6Genom lagstiftning , infördes i lagen om allmän försäkring en ny bestämmelse i 5 b § som innebar att för en försäkrad person som av , ett svenskt tros- samfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet varit sänd till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skulle den sjukpenninggrundande inkomsten vid återkomsten till fastställas till lägst det belopp som utgjorde hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst omedel- bart före utlandsresan, om utlandsvistelsen varat högst . Bestämmelsen gällde även den medföljande maken eller därmed jämförbar sambo (prop. 1992/93:178). I samband med in- förandet av SofL kom paragrafen att, i stället för att räkna upp de olika kategorierna utsända, ange personkretsen till sådana personer som enligt 2 kap. 4 och 6 §§ i den lagen ansågs som Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier gäller biståndsarbetare och deras medföljande familjemedlemmar om de har arbetat i och har en SGI fastställd före avresa från landet. Regeln kompletteras även av särskild beräkning av kvalifika- tionstid för föräldrapenning.7 Om biståndsarbetaren i stället har en statlig arbetsgivare är ut- sändningstiden obegränsad och utsändningsreglerna i SFB för statligt anställda gäller.8 21.1.2Efterskyddstid för medföljande till biståndsarbetare Förslag: En efterskyddstid för medföljande till biståndsarbetare ska införas i 6 kap. 12 § SFB. Efterskyddstiden ska börja löpa dagen efter att denne har återvänt till , om utlandstjänst- göringen för biståndsarbetaren varat som längst . Detta ska endast gälla om medföljande familjemedlemmen har återvänt till efter avslutad utlandsvistelse. Skälen för förslaget: Även om medföljande familjemedlemmarna till biståndsarbetare har möjlighet till vilande SGI under utsändnings- tiden omfattas de inte av särregeln om efterskydd som endast gäller för biståndsarbetare. Det innebär att reglerna om vilande SGI i praktiken inte gäller för den medföljande familjemedlemmen.9 Detta beror på att den medföljande familjemedlemmen inte är försäkrad för arbetsbaserade förmåner under utlandsvistelsen. Det faktum att medföljande till biståndsarbetare inte omfattas av reglerna om efterskyddstid i 6 kap. 12 § SFB har tidigare uppmärk- sammats av , som ifrågasatte om det var en lämp- lig ordning eftersom det i praktiken innebär att medföljande inte har möjlighet till vilande SGI i enlighet med 26 kap. 24 § SFB. SamSol- utredningen gällde främst språklig och teknisk bearbetning av SFB, och även om man inte föreslog någon ändring av gällande rätt för bosatta i även under vistelse utomlands, det vill säga biståndsarbetare m.fl. och deras familjemedlemmar. Någon förändring av personkretsen innebar inte den nya hänvisningen. I den till SFB överförda bestämmelsen hänvisas nu till bestämmelserna i 5 kap. 6 och 8 §§ SFB vilka motsvarar de nämnda bestämmelserna i . Se 26 kap. 24 § SFB. 712 kap. 38 § SFB. 8Omfattas av den arbetsbaserade försäkringen enligt 6 kap 4 § tredje stycket SFB. 9Försäkringskassans vägledning 2004:5, Sjukpenninggrundande inkomst – och årsarbetstid, version 13, s. 288. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier denna grupp ansåg utredningen att en översyn av bestämmelsen skulle göras.10 I tidigare förarbeten anges som motiv till särregleringen för biståndsarbetare att tjänstgöringen är förenad med personliga upp- offringar för biståndsarbetaren när det gäller både ekonomiska och sociala villkor. Ofta är dessa tjänstgöringar förlagda i länder med mindre utvecklade sociala trygghetssystem jämfört med Sverige.11 Även biståndsarbetarens medföljande familjemedlem kan antas göra likartade personliga uppoffringar som biståndsarbetaren när det gäller både ekonomiska och sociala villkor i samband med utlandsvistelsen. bedrivs svenskt biståndsarbete ofta genom mer eller mindre ideella organisationer och jag bedömer att det ligger i intresse att erbjuda denna grupp ett rimligt socialförsäkringsskydd för att möjliggöra ett fortsatt svensk aktivt, långsiktigt och hållbart bistånds- arbete, i linje med de svenska internationella biståndsåtagandena. Jag anser därför att det är befogat att ge en likartad rätt till arbets- baserade förmåner för medföljande familjemedlem till bistånds- arbetare som för biståndsarbetare. Medföljande till biståndsarbetare ska omfattas av reglerna om efterskyddstid i 6 kap. 12 § SFB. En sådan förändring skulle medföra en reell möjlighet till vilande SGI för med- följande till biståndsarbetare under utlandsvistelsen i enlighet med 26 kap. 24 § SFB. Det torde även vara i linje med intentionen bakom nuvarande regel i 26 kap. 24 § SFB. I likhet med nuvarande bestäm- melse för biståndsarbetare innebär förslaget att endast medföljande familjemedlemmar som har arbetat i och har en SGI fastställd före avresa från kommer att omfattas av bestämmelsen. Det kommer även fortsättningsvis att ställas krav på att den medföljande har varit bosatt i för att omfattas av den bosättnings- baserade försäkringen. 2008/09:200, s. 409. 1998/99:119, s. 135. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier 21.2Utsända statligt anställda och deras medföljande familjemedlemmar Regleringen avseende beskickningsmedlemmar finns i Wienkon- ventionen om diplomatiska förbindelser, den 18 april 1961.12 Regleringen avseende konsulatsmedlemmar finns i Wienkonven- tionen om konsulära förbindelser, den 24 april 1963.13 Den gemensamma utgångspunkten är att de berörda personerna är ut- sända av sina hemländer och har kvar en sådan stark anknytning till dessa att de i folkrättslig mening inte anses vara stadigvarande bo- satta i det andra landet, trots att de i en mer allmän bemärkelse faktiskt bor där och kan göra det under flera år.14 Dessa konventioner innehåller utförliga bestämmelser om viss ambassad- och konsulat- personals rättsliga ställning. Det kan innebära undantag från att om- fattas av bestämmelserna om social trygghet i den stat där konsulatet eller beskickningen är beläget. Enligt om diplomatiska förbindelser gäller att diplomatiska företrädare och deras medföljande familjemedlemmar som huvudregel inte ska omfattas av den sociala tryggheten i den mottagande staten. Detta gäller dock inte för familjemedlemmar som är medborgare eller stadigvarande bosatta i den mottagande staten. När är mottagande stat innebär det att utländska diplomatiska företrädare och deras medföljande familjemedlemmar inte omfattas av svensk social trygghet om de inte är svenska med- borgare eller stadigvarande bosatta i enligt bestämmelserna i . Familjemedlemmarna som inte är svenska med- borgare kan omfattas av svensk socialförsäkring då reglerna om tillämplig lagstiftning i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (förordning 883/2004)15 har företräde framför . är inte införd som ett undan- tag enligt artikel 8 i förordning 883/2004 bilaga II. Lokalanställd per- sonal på utländska ambassader och konsulat i , som följt med 2009/10:245, s. 10. 15EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier från det sändande landet för att arbeta på ambassaden eller konsulatet, omfattas i regel inte av de svenska sociala trygghetssystemen. 21.2.2Villkor för att omfattas av svensk social trygghet En arbetstagare som av en statlig arbetsgivare sänds ut till en annan stat för att arbeta för dennes räkning anses vara bosatt i utan tidsbegränsning. För att omfattas av den bosättningsbaserade socialförsäkringen måste den utsände statsanställde ha varit bosatt i I propositionen till socialförsäkringslagen anges i författningskommentaren att med- följande make eller maka samt barn anses som bosatta i i de fall den statsanställde själv anses som bosatt i landet.17 Den som är utsänd av en statlig arbetsgivare omfattas av den arbets- baserade delen av socialförsäkringssystemet oavsett utsändningstidens längd och har sjukpenninggrundande inkomst i . Endast yrkes- aktiva medföljande kan omfattas av den arbetsbaserade socialför- säkringen. Medföljande som omfattades av den arbetsbaserade social- försäkringen före utresa och som inte arbetar förlorar sin SGI utan arbete. Det betyder att de vid hemkomsten till inte har rätt till arbetsbaserade förmåner om de inte har återupptagit sitt arbete eller återvänt till inom ramen för efterskyddstiden. Svenska staten gör inte några avsättningar till pension för medfölj- ande familjemedlemmar under utlandsvistelsen. Ett av motiven till skattefrihet för medföljandetillägget är att ge möjlighet för den ut- sända familjen att själva, till exempel genom inbetalningar till privat pensionsförsäkring, kompensera för att den medföljande går miste om dels pensionsrätter i det svenska allmänna pensionssystemet, dels tjänstepension. Som villkoren är utformade går det inte att till- godoräkna medföljande pensionsgrundandeinkomst baserad på med- följandetillägget. 16Undantaget för statsanställda infördes tidigare, genom en ändring i lagen om allmän för- säkring , i syfte att undanröja bristande överensstämmelse mellan rättigheter och skyldigheter i förhållande till svenska staten för personen som sänts ut och fick sin lön av staten. 1998/99:119 s. 179. Med make likställs den som utan att vara gift med den utsände lever tillsammans med denne, om de har varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier Medföljande har dock möjlighet att få pensionsrätt för barnår. Det är den förälder som har lägst pensionsunderlag som automatiskt får rätten till barnår. För att pensionsrätterna för barnår ska kunna räknas med i en framtida pension behöver den medföljande ha med inkomster från arbete innan han eller hon fyller . Inkomsterna ska motsvara minst två inkomstbasbelopp. När det gäller medföljande till utsända inom Europeiska unionen (EU) och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) finns ingen särskild reglering i förordning 883/2004 för medföljande familjemedlemmar, utan de omfattas självständigt av förordningens regler. Vilket lands lagstiftning som blir tillämpligt beror på om en person är icke-yrkesaktiv, yrkesaktiv eller uppbär en kontantförmån. En kontantförmån som uppbärs med anledning av arbete eller utfört arbete skulle kunna innebära att en person står kvar i arbetsstatens lag- stiftning. får medföljande familjemedlem till utsända inom utrikes- förvaltningen ett medföljartillägg, men eftersom utlägget inte uppbärs med anledning av arbete bör det, enligt min mening, inte ses som en kontantförmån i enlighet med förordning 883/2004.18 Det är således ingen grund för att stå kvar eller tillhöra arbetsstatens lagstiftning. Särskilt om hälso- och sjukvård Enligt 14 § folkbokföringslagen (1991:481) (FOL) ska den som är utsänd för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst folkbokföras under denna tjänstgöring tillsammans med sin med- följande familj på den fastighet och i den kommun där den utsände senast var eller borde ha varit folkbokförd eller, om ändrade för- hållanden föranleder det, endast i kommunen. De som inte kan folk- bokföras i är utsända och deras familjemedlemmar som inte är folkbokförda vid utsändningen. Det kan exempelvis röra sig om nyanställda som är bosatta utomlands och som direkt efter intro- duktionsutbildningen stationeras vid en utlandsmyndighet. Ett annat exempel är anställda i eller Sida som direkt efter tjänstledighet för arbete vid internationella organisationer, som till 18 I Förvaltningsrätten i mål nr 810-14 togs ställning att medföljartillägget inte var en kontantförmån. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier exempel Europeiska utrikestjänsten och FN, placeras på tjänster inom utrikesrepresentationen på svenska utlandsmyndigheter. Det- samma gäller för medföljande familjemedlemmar som inte har varit bosatta i . Barn till personer som är utsända av svenska staten ska folkbokföras direkt från födseln om modern eller fadern är folkbokförda i enligt 14 § FOL. I de fall enbart fadern är folk- bokförd i krävs för att barnet ska folkbokföras från födseln att fadern är vårdnadshavare vid barnets födelse. har endast den grupp av utsända och deras medföljande som är folkbokförda i tillgång till svensk subventionerad hälso- och sjukvård enligt 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), (HSL) eller annan vård som härleds från FOL. Kompletterande UVA-försäkringen vid utsändning Kompletterande hälso- och sjukvårdsförsäkring kan tecknas av de myndigheter som har utlandsstationerad personal i enlighet med avtal om utlandstjänstgöring (UVA). Försäkringen tillhandahålls av Kam- markollegiet, som har ensamrätt på att hantera samtliga försäkringar för statliga arbetsgivare. När det gäller hälso- och sjukvård betalar försäkringen nödvändiga och skäliga kostnader för akut sjuk- eller tandvård utomlands när den försäkrade under utlandsvistelsen drabbats av sjukdom eller olycksfall (genom UVA-försäkring). För varje händelse betalas sådana kost- nader som längst av från och med den första kontakten med vårdgivare.19 Det finns särskilda regler för kost- nader för vård utomlands i samband med graviditet samt mödravård. Detta regleras i en separat försäkring, UVA plus-försäkring. För- säkringen betalar även nödvändiga och skäliga merkostnader för hem- transport till (eller evakuering till tredje land) av den för- säkrade på grund av att han eller hon drabbats av allvarlig akut sjuk- dom eller omfattande personskada utomlands, samt ersätter återresa till stationeringslandet. Vid planerad vård hänvisar Kammarkollegiet (och deras assistansföretag samt UD/Sida läkarmottagning) regel- mässigt patienter direkt till hälso- och sjukvård i , främst av medicinska men även av ekonomiska skäl. 19 Detta gäller även personer med kroniska sjukdomar. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier Sammanfattningsvis innebär det att statligt anställda och deras medföljande som är folkbokförda i endast har tillgång till subventionerad vård på stationeringsorten i . I fall av all- varlig ohälsa som kräver en längre behandling (eller vid viss planerad vård) hänvisas dessa personer till subventionerad hälso- och sjukvård i eller att bekosta vård på stationerings- orten eller i tredje land med egna medel. Utsända och deras medföljande som inte är folkbokförda i har inte tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård i när UVA-försäkringens förflutit eller i de fall då berörda per- soner hänvisas direkt till svensk hälso- och sjukvård (för planerad vård). Det betyder att denna grupp då måste betala vårdkostnaderna själva på stationeringsorten, i tredje land eller i Sverige.20 När det gäller försäkringsskyddet för medföljande familjemedlemmar till statligt anställda har flera utredningar tidigare behandlat frågan21. I utredning Beskattning av statligt anställda under utlandsstatio- neringen noterade man att det finns tecken på att medföljandes situation – främst vad gäller karriäravbräck och förlust av pensions- underlag samt svårigheterna att finna adekvat arbete på stationerings- orten – kan påverka en anställds benägenhet att söka utlandstjänst negativt. Man menade vidare att detta kan försvåra bemanningen av utlandsmyndigheterna, det vill säga möjligheten för arbetsgivaren att stationera rätt person på rätt plats. Utredningen ansåg att det var svårt att avgöra till vilken grad detta kan påverka verksamheten på utlandsmyndigheterna, men man ansåg att risken var tillräckligt stor för att vissa åtgärder bör vidtas för att underlätta medföljandes situation, och då särskilt gällande deras ekonomiska villkor. Detta är, enligt den ovan nämnda utredningen, särskilt viktigt mot bakgrund av att villkoren för utsändning inte ger en rimlig kompensation för de 20Underlag från UD. 21Se betänkande 1989/90:UU14, betänkande 2005:06:SkU6 och SOU 2006:86. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier merkostnader och andra nackdelar som utsändning ofta innebär för medföljande familjemedlemmar.22 I en senare utredning Utlandstjänstens villkor, som lades fram , behandlades även möjligheten att förbättra medföljandes vill- kor genom att anställa dem på utlandsmyndigheten eller anlita dem som uppdragstagare. Det skulle bland annat innebära att utgående ersättningar skulle gå direkt till den medföljande och inte indirekt via den utsände. Utredningen såg inga hinder mot att medföljande anställs eller får uppdrag av . Dock måste varje beslut om anställning av medföljande kunna motiveras från ett verksamhetsperspektiv och den medföljande måste ha lämplig kom- petens för arbetet eller uppdraget. Samma utredning föreslog att medföljande till utsända statsanställda ska omfattas av ett SGI-skydd, vilket skulle innebära att den sjukpenninggrundande inkomsten som gällde för den medföljande före utresan från även skulle gälla vid återkomsten till landet.23 Utredningen om Sjukpenninggrundande inkomst kom i sitt be- tänkande fram till att det kan anses finnas tre olika principiella lösningar för SGI-skydd i samband med förvärvsavbrott: Individen får behålla sitt försäkringsskydd. Försäkringsskyddet hålls vilande. Individen får tillbaka sitt försäkringsskydd. En förutsättning för att omfattas av skyddsbestämmelserna är att förvärvsavbrottet bedöms som skyddsvärt av samhället. De vanligaste SGI-skydden är arbetslöshet, föräldraskap och studier. Utredningen identifierade att följande fyra principer kan motivera skyddssystemet: principerna om anknytning till förvärvslivet, gynna barnafördandet, princip om det livslånga lärandet och slutligen principen om samhälls- nyttig verksamhet.24 2005/06:19. Se även betänkande (2005:06:SkU6). I det finns ett yttrande från (2005/06:UU2y) där det understryker den utlandsstatio- nerade personalens arbetsinsatser. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier 21.2.4Behov av att ändra det sociala trygghetsskyddet för medföljande familjemedlemmar till utsända statligt anställda I en föränderlig och alltmer globaliserad värld där vill vara en aktör och kunna påverka utvecklingen behövs en fungerande utrikesförvaltning och en möjlighet att sända ut statligt anställda till andra delar av världen för tjänstgöring. Statligt utsända och deras medföljande befinner sig på dessa orter för att fullfölja ett upp- drag för den svenska statens räkning. har de berörda personerna en sådan stark anknytning till att de i rättslig mening inte anses vara stadigvarande bosatta i det land till vilket de är utsända, trots att de i en mer allmän bemärkelse faktiskt bor i landet och kan göra det . betalar staten socialavgifter för de utsända som även är fullt skattskyldiga i . Även de utsändas medföljande familjer befinner sig på dessa orter till följd av den statliga utsändningen av deras partner eller förälder. Staten bör därför även anses ha ett ansvar för att tillgodose medföljande familje- medlemmars behov inom ramen för socialförsäkring och hälso- och sjukvård. Genom en ökad internationalisering på arbetsmarknaden har dock en växande grupp medföljande familjemedlemmar till statligt utsända delvis hamnat utanför de svenska sociala trygghetssystemen i . Detta är särskilt problematiskt för medföljande till statligt anställda inom till exempel utrikesförvaltningen då en sådan anställning ofta innebär flera utrikesplaceringar på olika kontintenter och inte sällan i länder som har väldigt olika samhälls- och arbetsmarknadsstrukturer jämfört med i . I många länder utanför EU är det inte möjligt eller mycket svårt för medföljande att få arbetstillstånd. verkar aktivt för att få ingå bilaterala avtal om arbetstillstånd för med- följande. finns sådana avtal eller liknande arrangemang med 15 länder utanför EU. Även i de fall medföljande familjemedlemmar kan arbeta innebär ovan nämnda omständigheter i samband med utsändning i många fall försvårande möjligheter för medföljande familjemedlemmar att arbeta och fullfölja en yrkeskarriär under ut- sändningstiden. Detta försvårar även möjligheten att få arbete vid åter- komsten till . Detta kan få till följd att medföljande familje- medlemmar blir ekonomiskt beroende av den statligt anställda maken Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier eller makan och kan därför drabbas särskilt hårt ekonomiskt vid eventuell skilsmässa eller makes/makas dödsfall. Nuvarande situation behöver även beaktas från ett jämställdhetsperspektiv för medföljande familjemedlemmar såväl som för de statligt anställda. Som framhållits av tidigare utredningar kan medföljandes situation påverka en anställds benägenhet att söka utlandstjänst negativt och åtgärder bör därför vidtas för att underlätta de medföljandes situa- tion, och då särskilt deras ekonomiska villkor. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av att villkoren för utsändning inte kan anses ge en rimlig kompensation för de merkostnader och andra nackdelar som en utlandsstationering ofta kan innebära för medföljande familjemedlemmar.25 Även jag anser att det sociala skyddet för med- följande till statligt anställda ska stärkas eftersom det är en viktig komponent i att möjliggöra en långsiktigt hållbar kompetensförsörj- ning inom utrikesförvaltningen och i andra internationella samman- hang, där det är viktigt att staten finns representerad. För att kunna attrahera anställda med familj till utlandstjänst krävs att staten erbjuder medföljande familjemedlemmar rimliga villkor och socialt skydd. Om nuvarande skydd inte ses över kan förutsättningarna att behålla och motivera personal som behövs för att möta internationella åtaganden försämras. Mot denna bakgrund bedömer jag att det är fortsatt motiverat att ha särskilda regler för statligt utsända som tjänstgör utanför på statens uppdrag och representerar staten i olika internationella sammanhang, samt bidrar till att verka för internationella och nationella politiska och ekonomiska åtaganden. Statligt utsända fyller därmed en särskilt viktig samhällelig funktion. De specifika om- ständigheterna som en statlig utsändning ofta innebär för den ut- sändas familj och att familjemedlemmarna är på en stationeringsort till följd av ett uppdrag för svenska staten, motiverar även, enligt min mening, särskilda bestämmelser för medföljande till statligt anställda gällande tillgång till hälso- och sjukvård och socialförsäkringsskydd. 2005/06:19. Se även betänkande (2005:06:SkU6). Det finns ett yttrande från (2005/06:UU2y) där det understryker den utlandsstatio- nerade personalens arbetsinsatser. Tillgång till social trygghet för särskilda personkategorier 21.2.5Socialförsäkringsskydd avseende bosättningsbaserade förmåner för medföljande familjemedlemmar Bedömning: Anslutande familjemedlem som blir medföljande familjemedlem bör omfattas av den bosättningsbaserade social- försäkringen i . Det bör inte krävas att de har varit bosatta i . Skälen för bedömningen: För att omfattas av svensk bosättnings- baserad socialförsäkring gäller för utsända statsanställda att de har varit bosatta i . Det är dock inte lika tydligt vad som gäller för den statsanställdes familjemedlemmars bosättning.26 Det har förts resonemang i förarbetena gällande frågan, där det ut- talades att make och barn automatiskt blir försäkrade som den anställde vistas utomlands, oavsett om de har varit försäkrade tidigare. Detsamma gäller för den som den utsände gifter sig med och de barn som föds utomlands, och även för de barn som mannen eller hustrun har med sig in i äktenskapet.27 När det gäller frågan om barns bosättning för ett barn som är fött utomlands finns vägledning i rättspraxis. Utifrån denna kan man dra slutsatsen att barn som föds utomlands till föräldrar som omfattas av den svenska socialförsäkringen borde ses som bosatta i även om de inte fysiskt har varit eller vistats i landet.