sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — i 5 a § första stycket 1 och 2. En högskola som prövar en sökandes kompetenser enligt 5 b § efter en av högskolan genomförd validering får ge den sökande ett omdöme som kan användas i ur- valsgrunden betyg. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkän- 13 Senaste lydelse 2012:712. nande av kunskaper och kompetens som den sökande besitter obero- ende av hur de förvärvats. Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om om- döme enligt första stycket. För alla högskolor i ska det finnas ett gemensamt hög- det ansvarar för att provet tas det ansvarar för att provet tas fram och beslutar om resultat på fram och beslutar om resultat på Ett sådant provresultat är giltigt till utgången av det kalen- derhalvår som infaller efter De högskolor som ska använda provet som urvalsgrund ska genomföra provet. Detta får ske i samverkan mellan högskolorna. Provet får även genomföras av Universitets- och högskolerådet. Ett resultat på högskoleprovet är giltigt till utgången av det kalen- derhalvår som infaller efter provtillfället. Den som har resultat från ett högskoleprov får bara delta i ytter- ligare två högskoleprov som resultatet är giltigt. Den som vill delta i hög- Den som vill delta i hög- skoleprovet ska betala en avgift på i samband med 1. ha fyllt eller fylla senast anmälan till provet. under det kalenderår då provet 14Senaste lydelse 0000:0000. 15Senaste lydelse 2016:846. 2. betala en avgift på 450 kro- nor i samband med anmälan till provet. Om det finns särskilda skäl får provet även genomgås av den som är yngre än det som anges i första stycket 1. Universitets- och hög- skolerådet får meddela närmare föreskrifter om vad som avses med särskilda skäl. Den som genom användning av otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprov ska stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för försöket. Beslut om avstängning fattas av Universitets- och hög- skolerådet. Resultat på högskoleprovets olika delar får ges samma eller olika vikt vid urval. Om en sökande har fler än ett giltigt provresultat, ska vid urval resultat från det prov som den sökande som helhet har bäst resul- tat på användas. Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om vilka vikter enligt första stycket som resultat på provets olika delar får ges vid tillämpning av urvalsgrun- den resultat från högskoleprovet eller vid urval vid likvärdiga meriter enligt 12 a §. Alla delar av provet som ger ett resultat måste dock ges en vikt. De krav på särskild behörig- het som ställs ska vara helt nöd- vändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbild- ningen eller vara av betydelse för det yrkesområde som utbild- ningen förbereder för. Kraven får avseEn högskola får, i den ut- sträckning som följer av 13 §, be- stämma andra urvalsgrunder än betyg och resultat från högskole- provet enligt 12 § andra stycket 1 och 2. En av högskolan bestämd urvalsgrund ska bestå av sakliga omständigheter som är av bety- delse för utbildningen. En högskola får, i den ut- sträckning som anges i 13 §, be- stämma urvalsgrunder bestående av 1. andra särskilda prov än hög- skoleprovet, 2. kunskaper, arbetslivserfaren- het eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen, och 3. andra för utbildningen sak- liga omständigheter. utbildning som påbörjas på utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till grundnivå och som vänder sig till andra än nybörjare har den som andra än nybörjare har den som uppfyller kraven på grundläggan- uppfyller kraven på grundläggan- de behörighet enligt 5 och 6 §§. de behörighet enligt 5–7 §§. De krav på särskild behörig- het som ställs ska vara helt nöd- vändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbild- ningen. 1.kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper, 2.kunskaper från en eller flera högskolekurser, och 16Senaste lydelse 2006:1053. 17Senaste lydelse 2007:644. 18Senaste lydelse 2011:1020. 3. andra villkor som betingas 3. andra villkor som är nöd- av utbildningen eller är av bety- vändiga för utbildningen eller är delse för det yrkesområde som av betydelse för det yrkesom- utbildningen förbereder för. råde som utbildningen förbere- Högskolan får bestämma vilka krav enligt första stycket som ska ställas. Särskild behörighet har också den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- Vid urval skall hänsyn tas till Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. de sökandes meriter. 1. betyg, 2. resultat från högskolepro- 2. resultat från högskolepro- vet som avses i 20 §, vet enligt 20–22 §§, 3. tidigare utbildning, och 4. urvalsgrunder som avses i bestämts av högskolan enligt 23 §. Högskolan får bestämma vil- Högskolan får bestämma vil- stycket som skall användas och stycket som ska användas och vilken platsfördelning som skall Vid i övrigt likvärdiga meri- Vid i övrigt likvärdiga meri- ter får urval också göras enligt ter får urval också göras enligt vad som anges i 12 a §. Vid urval får hänsyn dock inte tas till att en sökande har genom- gått ett sådant behörighetsprov som 19 Senaste lydelse 2006:1053. avses i förordningen (0000:0000) om försöksverksamhet med behö- righetsprov för tillträde till hög- skoleutbildning om det i antag- ningsärendet framgår att den sökande har grundläggande behö- righet enligt 5 a § första stycket 1–3, 6 eller 7 § eller har bedömts grund- läggande behörig enligt 5 b §. De krav på särskild behörig- De krav på särskild behörig- het som ställs skall vara helt nöd- het som ställs ska vara helt nöd- vändiga för att studenten skall vändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbild- kunna tillgodogöra sig utbild- ningen eller vara av betydelse för det yrkesområde som utbildningen 1. kunskaper från en eller flera högskolekurser, och 2. andra villkor som betingas 2. andra villkor som är nöd- av utbildningen eller är av bety- vändiga för utbildningen eller är delse för det yrkesområde som av betydelse för det yrkesområde utbildningen förbereder för. som utbildningen förbereder för. Högskolan får bestämma vilka Högskolan får bestämma vilka krav enligt första stycket som krav enligt första stycket som ska Särskild behörighet har också den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- Urval skall göras enligt Urval ska göras enligt vad som anges i 26 och 27 §§. som anges i 26–27 §§. 20Senaste lydelse 2006:1053. 21Senaste lydelse 2006:1053. Vid separat antagning enligt Vid separat antagning enligt 4 a § ska i fråga om urval andra 4 a § ska i fråga om urval andra och tredje styckena tillämpas och tredje styckena tillämpas i stället för bestämmelserna om i stället för bestämmelserna om urval i 12–23, 26, 27 och 32 §§. urval i 12–23, 26–27 och 32 §§. Vid urval ska högskolan ta hänsyn till de sökandes meriter. Högskolan får meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder som ska användas och vilken platsfördelning som ska göras. Urvalsgrun- derna ska bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen. Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras genom prov eller intervjuer eller genom lottning. Urval genom prov eller intervjuer får dock inte göras efter det att lottning har använts. De nya bestämmelserna i punkterna 3 och 8 i bilaga 3 ska tillämpas på betyg som åberopas av den som har påbörjat gym- nasial utbildning enligt de kurs- planer som infördes i gymnasie- skolan eller senare och i gymnasial vuxenutbildning Vid urval får hänsyn dock inte tas till att en sökande har genom- gått ett sådant behörighetsprov som avses i förordningen (0000:0000) om försöksverksamhet med behö- righetsprov för tillträde till hög- skoleutbildning om det i antag- ningsärendet framgår att den sökande har grundläggande behö- righet enligt 5 a § första stycket 1–3, 6 eller 7 § eller har bedömts grundläggande behörig enligt 5 b §. 5.23 De nya bestämmelserna i punkterna 3 och 8 i bilaga 3 ska tillämpas på betyg som åberopas av den som har påbörjat gymna- sial utbildning enligt de kurs- planer som infördes i gymnasie- skolan eller senare och i gymnasial vuxenutbildning 22Senaste lydelse 2014:37. 23Senaste lydelse 2014:1012. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. får meddela föreskrifter om hur äldre betyg får tillgodoräknas som meritpoäng eller meritvärderas på 1.Denna förordning träder i kraft i fråga om 7 kap. 9 och 10 a §§ och i övrigt . 2.Förordningen, utom 7 kap. 20–21 §§, tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna, utom 7 kap. 20 och 21 §§, ska till- lämpas vid antagning till utbildning som börjar före . 4.Trots det som anges i 7 kap. 20 a § första stycket är resultat på ett högskoleprov som har genomgåtts före fortfarande giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller efter provtillfället. 5.Bestämmelserna i 7 kap. 20 a § andra stycket gäller inte resul- tat på högskoleprov som har genomgåtts före . PLATSFÖRDELNING PÅ GRUNDVAL AV BETYG OCH MERITVÄRDERING AV BETYG I denna bilaga finns det enligt 7 kap. 13 § andra stycket och 18 § första stycket vissa bestämmelser om hur platser ska fördelas vid urval på grundval av betyg och hur betyg ska värderas. Med betyg från gymnasieskolan avses i fråga om platsfördelning på grundval av betyg i denna bilaga även betyg från (European baccalaureate) och utbildning som leder fram till International Baccalaureate. 24 Senaste lydelse 2014:125. Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter i övrigt om meritvärdering av betyg från (European bacca- laureate) och utbildning som leder fram till International Bacca- laureate samt om hur sådana betyg ska ge meritpoäng. Platsfördelning på grundval av betyg Vid urval på grundval av betyg enligt 7 kap. 13 § första stycket 1 ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i en betygsgrupp som indelas i I och II respektive i en folkhögskolegrupp enligt följande. Betygsgrupp: I. sökande med –betyg från gymnasieskolan, –betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå, om minst två tredjedelar av gymnasiepoängen avser sådan utbildning, och –betyg från gymnasieskolans yrkesprogram som lett till en yrkesexa- men i kombination med sådana betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå som ger grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå, –betyg från gymnasieskolan i kombination med betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå eller i kombination med betyg förvärvade genom prövning i gymnasieskolan av den som inte är elev där eller, i fråga om betyg från gymnasieskolans yrkesprogram som lett till en yrkesexamen, i kombination med sådana betyg från kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå som leder till mer än grund- läggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå, om betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå eller betyg förvär- vade genom prövning i gymnasieskolan tillsammans eller var för sig utgör mindre än två tredjedelar av gymnasiepoängen, och –betyg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning på gymnasial nivå i kombination med intyg enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor eller i kombination med dokumenterat studieresul- tat från folkhögskola. sökande med studieomdöme från folkhögskola. Sedan platserna har fördelats i respektive grupp ska platserna i betygsgruppen fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i I respektive II. Därefter ska antalet platser i II reduceras med en tredjedel. Denna andel ska tillföras I. Vid urval till utbildning som påbörjas efter och före ska sökande med gymnasieexamen dessutom indelas i en särskild gymnasieexamensgrupp. Sökande med gymnasie- examen ska inte ingå i underlaget för beräkning av platsfördelning till I. Vid platsfördelning ska den särskilda gymnasieexamensgruppen och de övriga betygsgrupperna tilldelas platser enligt den princip om plats- tilldelning som framgår av 1. Den andel platser som enligt 2 annars skulle tillföras I ska i stället fördelas mellan I och den särskilda gymnasieexamensgruppen i förhål- lande till antalet behöriga sökande i de två grupperna. Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de betyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg för meritkurser som enligt 7 ska meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för meritkurser läggas till. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasieskolan ska ges följande siffervärden: Siffervärdet för varje betyg i en kurs ska multipliceras med det antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett betygs- värde fås. Vid uträkning av ett betygsvärde ska betyg i en kurs ersättas av ett betyg som den sökande har i samma eller motsvarande kurs, om sistnämnda betyg är högre och omfattar samma antal gymnasie- poäng. Sammanlagt betygsvärde och jämförelsetal Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de kurser som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Jämförelsetalet ska anges med två decimaler. Betyg i kurser som ger behörighet eller i meritkurser Betyg i kurser som inte ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska meritvärderas enligt 4 och 5 om kurserna 1.krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, 2.är behörighetskurser som avses i 7 kap. 9 §, eller 3.är meritkurser som avses i 7 kap. 18 § och ger meritpoäng enligt 8. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet i stället för det som anges i 6, divideras med det samlade antal gym- nasiepoäng som har meritvärderats. Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska betyg i sådana meritkurser som anges i 7 kap. 18 § tillgodoräknas som meritpoäng. Högst två och en halv (2,5) meritpoäng får adderas till jämförelse- talet, varav högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet moderna språk och ämnet svenskt teckenspråk för hörande, högst en (1,0) meritpoäng får avse ämnet engelska och högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet matematik. Betyg i meritkurser ger meritpoäng enligt följande: a)lägst betyget E i kurs 3 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, b)lägst betyget E i kurs 4 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en (1,0) meritpoäng, c)lägst betyget E i kurs 5 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, d)lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk i ytterligare ett språk eller i kurs 2 i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs i ämnet moderna språk enligt b, e)lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs i ämnet svenskt teckenspråk för hörande enligt b, f)lägst betyget E i kursen engelska 7 ger en (1,0) meritpoäng, g)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, kursnivån över vad som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grundläggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt g, h)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i g ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt h, i)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i h ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt i, j)lägst betyget E i kursen matematik 5 ger utöver det som anges i g, h, eller i en halv (0,5) meritpoäng, k)lägst betyget E i kursen matematik – specialisering på lägst den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, är närmast över kursnivån som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grundläggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng. Sökande med gymnasieexamen från vuxenutbildning på gymnasial nivå Det som anges i 4, 5, 7 och 8 gäller också sökande med examen från vuxenutbildning på gymnasial nivå. För att få ett jämförelsetal ska det sammanlagda betygsvärdet divideras med det antal gymnasiepoäng som ingår i examen, dock med lägst 2 300. PLATSFÖRDELNING PÅ GRUNDVAL AV BETYG OCH MERITVÄRDERING AV BETYG I denna bilaga finns det enligt 7 kap. 13 § andra stycket och 18 § första stycket vissa bestämmelser om hur platser ska fördelas vid urval på grundval av betyg och hur betyg i denna urvalsgrund ska värderas. Med betyg från gymnasieskolan avses i fråga om platsfördelning på grundval av betyg i denna bilaga även betyg från (European baccalaureate) och utbildning som leder fram till Inter- national Baccalaureate. Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om meritvärdering av betyg från (European baccalaureate) och utbildning som leder fram till International Baccalaureate. Platsfördelning på grundval av betyg Vid urval på grundval av betyg enligt 7 kap. 13 § första stycket 1 ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i en betygsgrupp och i en omdömesgrupp enligt följande. Betygsgrupp: sökande med –betyg från gymnasieskolan, –betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå, –betyg från gymnasieskolan i kombination med betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå, och –betyg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning på gymnasial nivå i kombination med intyg enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor eller i kombination med dokumenterat studieresul- tat från folkhögskola. Omdömesgrupp: sökande med –studieomdöme från en folkhögskola, –omdöme från ett sådant behörighetsprov som avses i förordningen (0000:0000) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning, och –omdöme från en högskola enligt 7 kap. 19 a §. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasieskolan ska ges följande siffervärden: Siffervärdet för varje betyg i en kurs ska multipliceras med det antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett betygs- värde fås. Vid uträkning av ett betygsvärde ska värdet för betyget F i en kurs som krävs för grundläggande eller särskild behörighet till den sökta utbildningen ersättas av värdet för ett betyg som den sökanden har i samma eller motsvarande kurs, om sistnämnda betyg är högre och omfattar samma antal gymnasiepoäng. Vid uträkning av ett betygsvärde ska värdet för betyget F i en annan kurs än som avses i andra stycket ersättas av värdet för betyget E om den sökanden har betyget E eller högre i samma eller motsvarande kurs och den kursen omfattar samma antal gymnasiepoäng. Sammanlagt betygsvärde och jämförelsetal Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de kurser som in- går i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Jämförelsetalet ska anges med två decimaler. Betyg i kurser som inte ingår i ett program och som ger behörighet Betyg i kurser som inte ingår i ett fullständigt program från gym- nasieskolan ska meritvärderas enligt 2 och 3 om kurserna krävs för grundläggande eller särskild behörighet till den sökta utbildningen. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet i stället för det som anges i 4, divideras med det samlade antal gym- nasiepoäng som har meritvärderats. Intyg enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förut- bildning vid universitet och högskolor och dokumenterat studieresultat från folkhögskola som ingår i betygsgruppen enligt 1 ska ges siffervärdet 10,0 för varje motsvarande kurs i gymnasieskolan som krävs för särskild behörighet till den sökta utbildningen som intyget eller studieresultatet avser. Siffervärdet i första stycket ska multipliceras med det antal gymna- siepoäng som den motsvarande kursen i gymnasieskolan omfattar, var- vid ett betygsvärde fås. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet i stäl- let för det som anges i 4, divideras med det samlade antal gymnasie- poäng som har meritvärderats. Sökande med gymnasieexamen från vuxenutbildning på gymnasial nivå Det som anges i 2, 3, 5 och 6 gäller också sökande med examen från vuxenutbildning på gymnasial nivå. För att få ett jämförelsetal ska det sammanlagda betygsvärdet divideras med det antal gymnasiepoäng som ingår i examen, dock med lägst 2 300. förordning om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om försöksverk- samhet med behörighetsprov för tillträde till utbildning enligt hög- skolelagen (1992:1434) som påbörjas på grundnivå. 2 § Med högskola avses i denna förordning både universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). 3 § Behörighetsprovet är avsett för att den som inte har grund- läggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå enligt 7 kap. 5 a § första stycket 1–3, 6 och 7 §§ högskoleförord- ningen (1993:100) eller har bedömts grundläggande behörig enligt 7 kap. 5 b § samma förordning ska kunna visa att han eller hon har nödvändiga kompetenser för grundläggande behörighet enligt 7 kap. 5 § högskoleförordningen. Resultat på ett behörighetsprov är avsett att användas vid antagning till utbildning som börjar efter . 4 § Ett behörighetsprov är gemensamt för alla högskolor. 5 § Universitets- och högskolerådet ansvarar för att ta fram och genomföra provet och beslutar om resultat på detta. Resultat på ett behörighetsprov ska anges i omdöme. 6 § Ett behörighetsprov får genomgås av den som har 1.fyllt eller fyller senast under det kalenderår då provet genomförs, och 2.betalt en avgift på i samband med anmälan till provet. 7 § Den som har fått ett godkänt resultat på ett behörighetsprov får inte genomgå ett nytt prov. 8 § Bestämmelser om att den som har ett godkänt resultat på ett behörighetsprov ska anses ha grundläggande behörighet finns i 7 kap. 5 och 5 a §§ högskoleförordningen (1993:100). 9 § Att omdöme från behörighetsprov ingår i urvalsgrunden betyg följer av bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100). Bestämmelser om att det i vissa fall vid urval inte får tas hänsyn till att den sökande har genomgått ett behörighetsprov finns i 7 kap. 12 b, 26 a och 32 b §§ samma förordning. 10 § Universitets- och högskolerådet får meddela ytterligare före- skrifter om behörighetsprovet. 11 § Universitets- och högskolerådets beslut enligt denna förord- ning får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2023. För utbildningen på grund- nivå eller avancerad nivå vid gäller i övrigt 6 kap. 1–3, 6–9, 10 § första och tredje styckena, 11, 11 b– 24 §§ samt 7 kap. 1–7, 8 § första stycket 1 och 3 och andra stycket,12–28 och 30–33 §§ högskole- förordningen (1993:100) förordning om ändring i förordningen (1993:221) för Härigenom föreskrivs i fråga om i förordningen (1993:221) för lantbruksuniversitet1 dels att 5 kap. 2 a och 2 b §§ ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 5 kap. 2 c och 2 d §§ ska betecknas 5 kap. 2 a och 2 b §§, dels att 5 kap. 2 § och de nya 5 kap. 2 a och 2 b §§ ska ha följan- de lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 5 kap. 2 c och 2 d §§, av följande lydelse. För utbildningen på grund- nivå eller avancerad nivå vid gäller i övrigt 6 kap. 1–3, 6–9, 10 § första och tredje styckena, 11, 11 b– 24 §§ samt 7 kap. 1–8, 11–28 och 30–33 §§ högskoleförordningen (1993:100). det får meddela föreskrifter om det får meddela föreskrifter om vilken områdesbehörighet som ska