sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Här behandlas därför i första hand frågan om legiti- mations- och behörighetsreglerna. I avsnitt 4.1 finns utredningens förslag att legitimerade lärare ska kunna meddelas behörighet att undervisa i sfi grundat på erfarenhet. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) 10.1Om vuxenutbildning i svenska för invandrare Målet är grundläggande vardagssvenska vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket.1 En elev med ett annat modersmål än svenska ska inom utbildningen få lära sig och utveckla svenska som ett funktionellt andraspråk. Utbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i vardags-, samhälls- och arbetsliv.2 Utgångspunkt- en för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättning- ar. Till skillnad från vuxenutbildningens andra delar svarar utbild- ningen i sfi inte mot målen i en annan skolform utan har egna mål. Förenklat uttryckt är sfi i stället steget före svenska som andraspråk på grundläggande nivå i vuxenutbildningen. Inte heller i kursplan- erna för svenska som andraspråk i eller inom ramen för gymnasieskolans språkintroduktion finns motsvarande nybörjarper- spektiv. Utöver att ge deltagarna grundläggande kunskaper i svenska syf- tar utbildningen också till att ge vuxna invandrare som saknar grund- läggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att få sådana, vilket van- ligen gäller cirka 10–av deltagarna.3 Detta omfattar både de som inte kan läsa och skriva, t.ex. elever med kort utbildnings- bakgrund, men också elever som är läs- och skrivkunniga men har ett annat skriftspråk. För att stödja och möjliggöra en så snabb etablering som möjligt ska utbildningen i sfi kunna kombineras med förvärvsarbete och med studier inom andra skolformer i skolväsendet.4 Den huvudman som ansvarar för utbildningen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i 120 kap. 4 § skollagen (2010:800). 2Förordning (SKOLFS 2009:2) om kursplan för vuxenutbildning i svenska för invandrare. 320 kap. 4 § skollagen. 420 kap. 26 § skollagen och 1 kap 3 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) arbetslivet och att sfi kan kombineras med andra aktiviteter så som validering, praktik eller annan utbildning.5 Studieplanen för eleverna i sfi är individuell och ska anpassas efter individens behov vad gäller utbildningens upplägg och organisation, något som är utmanande när elevgruppen snabbt kan förändras. Utbildningen, som får ske på elevens modersmål eller annat språk som eleven behärskar, ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning i veckan.6 Utbildningen i svenska i sfi är kursutformad och består av tre studievägar (1, 2 och 3) och fyra kurser (A, B, C och D), se Tabell 10.1.7 Kurs B och C kan vara antingen nybörjarkurser eller fortsätt- ningskurser beroende på vilken studieväg de ingår i. Oavsett om kursen är nybörjarkurs eller fortsättningskurs är kurskraven desam- ma, men kursen får olika utformning beroende på elevens studie- vana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska vid kursstarten samt vald studieväg. Efter genomförd kurs sätts betyg. Betygen från sfi uttrycker i vilken utsträckning eleven uppfyllt kursens kunskaps- krav men används inte, till skillnad från de flesta andra betyg i utbildningssystemet, i någon form av urvalsprocess till vidare utbild- ning. Observera att en person kan ha deltagit i fler än en kurs varför antalet kursdeltagare är högre än totala antalet elever. Källa: officiella statistik 520 kap. 25 § skollagen. 620 kap. §§ 4 och 24 skollagen. 7Förordning (SKOLFS 2009:2) om kursplan för vuxenutbildning i svenska för invandrare. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) Läs- och skrivinlärningen knyts inte till någon av kurserna, utan utgör en egen del som kan läsas fristående eller kombineras med någon av kurserna. Denna del kan pågå under hela den tid som ele- ven deltar i sfi. Av de som läste en kurs i sfi slutförde kursen, avbröt kursen och antas fortsätta kur- sen . Jämfört med kvinnor slutförde en mindre andel män kursen och en större andel män avbröt kursen.8 Vuxna utan språkkunskaper i svenska har rätt att delta Huvudregeln är att den som är bosatt i landet, dvs. folkbokförd här, och saknar de grundläggande kunskaper i svenska språket som ut- bildningen syftar till att ge, har rätt till sfi från och med ålder.9 Ingen övre åldersgräns finns fastställd i det centrala regelverket. Om en elev har antagits till en kurs har hon eller han också rätt att fullfölja kursen. Studierna kan dock upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredställande framsteg. Huvudmannen beslutar då om detta. Om det finns särskilda skäl ska det dock finnas möjlighet för eleven att återuppta studierna.10 Utbildningen ska finnas tillgänglig och kunna påbörjas om det inte finns särskilda skäl. Om den enskilde omfattas av lagen om etableringsinsatser är målet att hon eller han ska kunna börja sfi inom en månad från det att an- mälan till utbildningen skett.11 Hemkommunen är skyldig att erbjuda sfi för den som har rätt att delta. Varje kommun ska också aktivt verka för att nå dem i kommu- nen som har rätt till utbildningen för att motivera dem att delta.12 8Skolverket (2016). Beskrivande data 2015. 920 kap. 31 § skollagen. 1020 kap. 9 § skollagen. 1120 kap. 29 § skollagen. 1220 kap. 28-29 §§ skollagen. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) Kommunen kan som huvudman uppdra åt någon annan att genomföra utbildningen, dvs. att sfi genomförs på entreprenad.13 Den enskilde kan också under vissa förutsättningar i stället delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi. För att detta ska vara möjligt ska folkhögskolan ha getts tillstånd att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg.14 2015 studerade av eleverna i sfi på folkhögskola, i studieförbund och 28 pro- cent hos annan privat anordnare. av eleverna läste sfi i regi.15 Vem deltar i praktiken i sfi? Knappt sex av tio av de som har rätt att delta i sfi har påbörjat sfi fram till slutet av fjärde kalenderåret efter invandringstillfället. Personer med flykting- eller anhörigskäl som grund för bosättning påbörjar studier i betydligt högre utsträckning än de som kommer till för att arbeta eller studera. Likaså deltar kvinnor i högre utsträckning än män.16 Bland de som deltar i sfi finns en stor spridning bl.a. när det gäller språk- och utbildningsbakgrund men också ålder. Av samtliga elever 2015 hade mindre än tidigare utbildning medan hade utbildning eller mer. Nästan en tredjedel av eleverna har arabiska som modersmål men sammanlagt är hundra- talet språk representerade bland eleverna. 17 Många, men inte alla, huvudmän anpassar också utbildningen till grupper med liknande bakgrund. T.ex. erbjöd nästan hälften av kommunerna sfi för akademiker.18 Antalet elever i sfi har ökat kraftigt , se tabell 10.2, och beräknas fortsätta att öka. Utbildningsdepartmentet beräknade att antalet elever i sfi kunde komma att så 1323 kap. 1-2 §§ skollagen. 146 kap. förordning om vuxenutbildning. 15Skolverket (2016). Elever och studieresultat i utbildning i svenska för invandrare 2015. 16Skolverket (2014). Invandrare som påbörjat utbildning i svenska för invandrare. 17Skolverket (2016). Elever och studieresultat i utbildning i svenska för invandrare 2015. 18Länsstyrelserna (2016). Mottagande och etablering av nyanlända 2015, Enkätundersökning riktad till samtliga kommuner. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) mycket som fördubblas jämfört med nivå.19 publicerar den officiella statistiken över antalet elever i sfi 2016. Den stora ökningen som har skett av antalet elever har fått till följd att antalet lärare i verksamheten har ökat kraftigt liksom att lärarnas tjänstgöringsgrad har stigit.20 Uppgifterna om antalet lärare (individer) avser läsår. 2005 avser /06 osv. Källa: officiella statistik. Andra insatser som avser nybörjarsvenska Väntetiden för att få ett beslut om uppehållstillstånd är dock inte sällan lång vilket betyder att det för många dröjer innan rätten att påbörja sfi börjar gälla. Flera statliga insatser pågår därför för att nyanlända i ska få möjlighet att lära sig grundläggande sven- ska i ett tidigare skede, t.ex. ”Svenska från dag ett” och ”Vardags- svenska” som syftar till att asylsökande ska få möjlighet att läsa svenska och andra kurser för att stärka sina kunskaper om det sven- ska samhället. och folkhögskolor tillförs därför särskilda medel för att kunna bedriva utbildningarna, huvud- sakligen i form av traditionella studiecirklar. 19Utbildningsdepartementet, Utbildning för bättre etablering, presentation av , och 160111. 20Skolverket (2016). Beskrivande data 2015. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att till- handahålla ett digitalt språkinlärningspaket i syfte att stärka asyl- sökandes kunskaper i svenska. Länsstyrelsernas uppdrag är bl.a. att ta fram ett kvalitetssäkrat språkinlärningspaket för de fem största språkgrupperna av asylsökande och göra detta tillgängligt på internet för de som är intresserade. Verktyget har dock ännu () inte kommit på plats, bl.a. beroende på att upphandlingen överkla- gats.21 Flera av de ovanstående insatserna sammanfaller delvis med den utbildning som ges i sfi vilket gör att variationen vad gäller sfi-elev- ernas förkunskaper i svenska kan tänkas bli ännu större . 10.2Behörighet att undervisa i sfi Som grundregel krävs legitimation för att få anställas som lärare utan tidsbegränsning samt legitimation och behörighet för att bedriva undervisning. Behörig att undervisa i sfi är den som har en ämnes- lärarexamen, eller en äldre lärarexamen, som omfattar ämnet svenska som andraspråk. En legitimerad lärare som har kompletterat sin utbildning med minst 30 högskolepoäng i svenska som andraspråk är också behörig att bedriva undervisning i sfi.22 För den utbildning motsvarande sfi som bedrivs i t.ex. folkhög- skolors regi, dvs. hos utbildningsanordnare med tillstånd att sätta be- tyg, finns särskild reglering om lärarna. Utbildningsanordnaren ska för undervisningen använda lärare som har en utbildning som är av- sedd för den undervisning som läraren ska bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna.23 De krav som ställs för behörighet att undervisa i sfi i skolväsendet sammanfaller i hög utsträckning med de krav som ställs för att få undervisa i svenska som andraspråk i skolväsendet i övrigt. Detta trots att skillnaderna mellan utbildningsmålen för, men också till 21Regeringens ändringsbeslut angående Regleringsbrev för avseende länssty- relserna. Fi2016/02461/RS. 222 kap. 31a § förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskol- lärare. 236 kap. 6 § förordning om vuxenutbildning. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) stora delar förutsättningarna för att bedriva undervisning i, sfi och svenska som andraspråk är stora. När legitimations- och behörighetssystemet var nytt ställdes inte krav på ämnesstudier i svenska som andraspråk för behörighet i äm- net i vissa av årskurser. De som hade ämnesstudier i svenska meddelades också behörighet i svenska som andraspråk. 2013 ändrades behörighetsförordningen och ämnes- kunskaper i svenska som andraspråk infördes som krav för behörig- het. Med anledning av de tidigare bestämmelserna finns det ett relativt stort antal lärare som, trots att de saknar relevanta ämnes- kunskaper, är behöriga att undervisa i svenska som andraspråk och därmed i sfi. Beroende på att har förändrat sin tidigare tolkning av behörighetsförordningen finns det också en grupp lärare som om de ansökt hade blivit behöriga att undervisa i sfi men som inte blivit det. Hur många lärare det kan röra sig om i respektive grupp är svårt att uppskatta. 10.2.1Utbildningsvägar för behörighet i sfi Den som vill läsa en sammanhållen lärarutbildning för att bli lärare i svenska som andraspråk behöver läsa en ämneslärarut- bildning. Inom ramen för ämneslärarutbildningens två inriktningar, mot arbete i årskurs 7–9 respektive inriktning mot arbete i gymnasieskolan, ställs olika krav på ämnesdjup för examen. För att bli ämneslärare i svenska som andraspråk i årskurserna 7–9 krävs minst 45 högskolepoäng i ämnet medan det för ämneslärare i gymnasieskolan krävs minst 90 högskolepoäng.24 Totalt 12 universitet och högskolor har tillstånd att utfärda ämneslärarexamen i svenska som andraspråk i den ena eller båda inriktningarna. Till har drygt 175 personer sökt någon av dessa utbildningar i första hand. Inget lärosäte erbjuder en sammanhållen ämneslärarutbildning särskilt riktad mot verksamhet i vuxenutbildning inklusive sfi utan utbildningarna är huvudsakligen inriktade mot arbete i grund- och gymnasieskola. Enligt examens- beskrivningen för ämneslärarexamen ska dock studenten för examen 24 Högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 examensordningen. Ett förslag om en för- ändrad ämneslärarutbildning bereds inom . Förslaget innebär bl.a. att krav om minst 60 högskolepoäng i varje ämne ska ställas för examen. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) visa kunskap och förmåga också för annan undervisning för vilken examen enligt gällande föreskrifter kan ge behörighet.25 Ett något större antal lärosäten erbjuder också svenska som andraspråk som fristående kurs. Antalet kurser, liksom antalet er- bjudna platser och antalet sökande, har ökat . Särskilt stort var sökintresset under 2016.26 En handfull lärosäten, bl.a. Hög- skolan i , och , ger också kurser i svenska som andraspråk med särskild inriktning mot vuxenutbildning inklusive sfi. Behörighetsgivande kurser i svenska som andraspråk är också möjliga att läsa inom ramen för Lärarlyftet II. Utredningen har i uppdrag att lämna förslag kring hur svenska som andraspråk kan inrymmas inom ramen för fler lärar- examina samt hur behovet av behörighetsgivande fortbildning kan tillgodoses. 10.2.2Många obehöriga lärare i sfi har det totala antalet heltidstjänster i sfi ökat med . Av de 4 300 tjänstgörande lärarna i sfi hade en- dast legitimation och behörighet för under- visningen /17. Jämfört med /16 minskade andelen behöriga lärare 2016/17 medan antalet lärare ökade . /15 var det första läsår för vilket redovisade andelen legitimerade lärare varför en längre trend inte är möjlig att se. Andelen lärare i sfi med pedagogisk högskoleexamen har dock legat runt /06 och 2015/16 men minskade något till 2016/17. Andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen är lägre i utbildningar som bedrivs av annan utbildningsanordnare än i kommunens egna utbildningar (63 jämfört ). Av lärarna är cirka fyra av fem kvinnor och drygt en fjärdedel är födda utomlands. Utbild- ningsbakgrunden bland lärarna som bedriver utbildning motsvarande sfi i folkhögskolas regi är inte känd. 25Högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 examensordningen. 26Källa: Universitets- och högskolerådets antagningsstatistik. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) Källa: officiella statistik. 10.2.3Prognos över behovet av lärare i sfi Även om sfi, till skillnad från resten av vuxenutbildningen, inte svarar mot en annan del av skolväsendet, sammanfaller som ovan nämnts kraven för behörighet i sfi i stor utsträckning med kraven för behörighet att undervisa i svenska som andraspråk i skolväsendets övriga delar. Lärartillgången i sfi är därmed beroende av lärartill- gången i ämnet svenska som andraspråk i skolväsendet som helhet. Behovet av lärare i sfi är också svårt att beräkna då behovet i stor utsträckning beror på händelser i omvärlden och poli- tiska beslut om flyktingmottagning och invandring. Svenska som andraspråk har generellt sett en låg andel lärare med legitimation och behörighet för ämne och skolform, t.ex. var bara av lärarna i svenska som andraspråk i gymnasie- skolan legitimerade och behöriga /2016. Enligt Skol- verkets prognos över behovet av olika lärarkategorier behöver totalt drygt 2 750 lärare i svenska som andraspråk exa- mineras 2015–2019 för att täcka behovet i årskurs 7–9, gymnasieskolan och sfi.27 Om examinationstakten är lika stor som kommer det att examineras 405 lärare i svenska som andraspråk med denna inriktning. Till detta kommer behovet av lärare i svenska som andraspråk i andra årskurser och skolformer. Med det kraftigt ökade antalet nyanlända, inte minst , är prognos dessutom en kraftig 27 (2015). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. U2014/4128/S. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) har intresset för att utbilda sig i svenska som andraspråk ökat. kommuner och landsting, SKL, beräknade att det behövs ca 5 000 lärare i sfi , dvs. trenden med en kraftig utökning av antalet yrkesverksamma lärare i sfi kom- mer att fortsätta. Beräkningarna tar hänsyn till ökningen i flykting- mottagandet och uppskattade pensionsavgångar bland lärarna men inte en eventuell ökning av övriga utlandsfödda. Bristen på lärare i sfi är därmed akut.28 10.3Pågående insatser för att stärka sfi och svenska som andraspråk Ett flertal statliga insatser pågår för att stärka undervisningen i sfi liksom i svenska som andraspråk. Vid sidan av dessa finns också exempel på lokala insatser för att stärka undervisningen i svenska för nyanlända elever och vuxna. Skolverket har haft i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i alfa- betisering och läs- och skrivinlärning som kan vara till stöd och hjälp för de lärare som ska undervisa elever i sfi respektive svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom vuxenutbildning. Stödmaterialet ska utgöra ett pedagogiskt red- skap för både erfarna lärare och lärare som har nått behö- righet och därmed saknar erfarenhet och kompetens inom ämnes- området.29 Stödmaterialet publicerades . Skolverket har utifrån ett regeringsuppdrag tagit fram för- slag på en reviderad kursplan för sfi i syfte att tydliggöra hur studievägarna inom sfi kan målgruppsanpassas och göras sam- manhållna. Inom ramen för Lärarlyftet II har haft ett särskilt fokus på att möta den ökade efterfrågan på kurser i ämnet 28Sveriges Kommuner och Landsting, (2016). Åtgärdsförslag för att hantera lärarbristen inom sfi. 16/04974. 29Regeringens beslut angående Uppdrag att ta fram ett stödmaterial i alfabetisering och läs- och skrivinlärning. U2015/3466/GV. 30Regeringens beslut angående Regleringsbrev för avseende . U2015/01806/GV. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) svenska som andraspråk. Drygt en tredjedel av de nya deltagarna i Lärarlyftet , totalt nästa 700 personer, läste en kurs i svenska som andraspråk.31 En särskild statsbidragsförordning beslutades av regeringen under 2016.32 Bidraget kan lämnas till huvudmän för fortbildning av lärare som syftar till att ge dem behörighet att undervisa i ämnet svenska som andraspråk, behörighet att undervisa i vuxenutbildning i sfi eller motsvarande utbildning eller för att ge läraren kunskaper inom ämnet svenska som andraspråk. Statsbid- raget ska motsvara av arbetsgivarens kostnad läraren deltar i utbildningen och är därmed mer förmånlig än t.ex. det statsbidrag som utbetalas till de huvudmän vars lärare deltar i Lärarlyftet i övriga ämnen. Endast en liten del av de av- satta medlen utnyttjades . Skolverket har haft regeringens uppdrag att genom- föra en kampanj för att motivera fler att vilja bli sfi-lärare och att underlätta för utbildningsanordnare att anställa behöriga sfi-lär- are. Kampanjen fokuserade på att bl.a. locka tillbaka behöriga sfi-lärare som inte längre arbetar inom skolan. Sedan 2012 kan statsbidrag lämnas till utbildningsanordnare av sfi enligt förordning (2012:993) om statsbidrag för utbildning i sven- ska för invandrare. Syftet med bidraget är att höja kvaliteten i och öka individanpassningen av undervisningen. utnytt- jades i det närmaste samtliga medel som avsatts för verksamheten. Utredningens förslag: Nuvarande krav på legitimation och be- hörighet för att få anställas och bedriva undervisning i sfi utan tidsbegränsning bör kvarstå. En lärare som ska bedriva undervisning i sfi ska få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och be- hörighet. Detta gäller om läraren deltar i utbildning i 31Skolverket (2017). 32Förordning (2016:709)om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. SOU 2017:51 Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) svenska som andraspråk. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Förändringen föreslås träda i kraft och gälla till och med . I övrigt föreslås att nuvarande krav på legitimation och behörighet för att undervisa i sfi även fortsatt ska gälla. Goda möjligheter att delta i utbildning i svenska som andra- språk bör finnas för lärare verksamma i sfi liksom lärare verksam- ma inom utbildning motsvarande sfi i folkhögskolan om de sak- nar utbildning i ämnet. Detta bör även finnas för de lärare som meddelats behörighet i svenska som andraspråk utan att ha ämnesstudier i undervisningsämnet. bör ges i uppdrag att ta fram ytterligare stödmate- rial för undervisningen i sfi liksom att informera om de nya reg- lerna vad gäller möjlighet till förlängd visstidsanställning. Det bör övervägas om en lärarexamen med inriktning mot arbete i vuxenutbildning i svenska för invandrare och svenska som andraspråk i vuxenutbildningen i övrigt ska införas. Bristen på behöriga lärare i sfi är stor som antalet elever i verksamheten även fortsatt förväntas ligga på rekordnivåer. Omfat- tande insatser genomförs för att öka andelen behöriga lärare men behörighetsläget har trots detta försämrats. För att klara den akuta situationen har många obehöriga lärare rekryterats till sfi. Några av dessa har legitimation, andra inte. Även fortsatt behöver antalet lärare i sfi kunna utökas snabbt vilket med nuvarande brist på behöriga lärare och med tanke en lärar- utbildning tar att genomföra, betyder att andelen obehöriga kan komma att öka ytterligare. För att undervisningen ska kunna genom- föras med så hög kvalitet som möjligt behöver de obehöriga lärarna få tillgång till utbildning och stöd. Det är utredningens mening att undervisningens kvalitet och den samlade lärarkompetensen i sfi kan stärkas om de lärare i sfi som saknar legitimation ges förbättrade förutsättningar att steg för steg utbilda sig som de är kvar i verksamheten i stället för att som anställas i taget. Goda möjligheter att delta i behörighetsgivande fortbildning behö- ver också fortsatt finnas för legitimerade lärare som saknar behörig- het att bedriva undervisningen. Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) Möjlighet till förlängd visstidsanställning under utbildning Utredningen föreslår att den lärare som ska bedriva undervisning i sfi som deltar i utbildning i svenska som andraspråk ska kunna an- ställas under högst även om läraren saknar legitimation och be- hörighet. Tiden ska kunna förlängas till om särskilda skäl finns, t.ex. lång sjukfrånvaro eller föräldraledighet. För den lärare som redan har ämneskunskaper i svenska som andraspråk finns motsvarande möjlighet att läsa in en behörighetsgivande examen inom ramen för den försöksverksamhet med anställning viss kompletterande utbildning som pågår.33