sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — 7Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer för kunskapsstyrning Hos hälso- och sjukvårdens huvudmän, det vill säga landstingen och kommunerna, pågår flera aktiviteter på nationell nivå inom kunskaps- styrningsområdet. En del aktiviteter görs inom ramen för över- enskommelser mellan regeringen och Kommuner och Lands- ting (SKL) och då ofta med statlig finansiering. Andra aktiviteter samordnas eller drivs av SKL. Vissa aktiviteter bedrivs och finansieras av sjukvårdsregionerna eller av landstingen i samverkan. Nedan följer en beskrivning av huvudmännens aktiviteter och initiativ som på ett eller annat sätt har ett nationellt fokus. Lands- tingens och hälso- och sjukvårdsregionernas egna strukturer be- skrivs i kapitel 8. 7.1En landstingsgemensam struktur för kunskapsstyrning beslutade styrelsen i SKL att rekommendera landstingen att ställa sig bakom ett förslag om att gemensamt och långsiktigt delta i, stödja och finansiera en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning. Syftet med en sammanhållen struktur är att ge bättre förutsättningar för en mer kunskapsbaserad, jämlik och resurseffektiv vård av hög kvalitet. En interimistisk styrgrupp med representanter från huvud- männen och SKL tillsattes med uppdraget att etablera den samman- hållna strukturen. Ett förslag till struktur utarbetades i dialog med bland annat landstingsledningarna på politisk nivå och tjänstemanna- nivå. Förslaget innehåller bl.a. styrmodell, roller, ansvar och uppdrag Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … för den nationella nivån men även för den regionala och lokala nivån och beskrivs nedan. beslutade styrelsen i SKL att rekommendera landsting och regioner att etablera en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning i enlighet med det förslag som utarbetats –2017. Av beslutet följer att styrelsen föreslår att landstingen och regio- nerna omgående men godkänner och ställer sig bakom rekommendationen. En anmälan ska göras till SKL när de lokala besluten är fattade. Av beslutet följer vidare att finansieringen för samverkansdelar- na inom strukturen ska ske genom landstingsgemensamt avsatta medel. Som finansieringskälla anges medel från tidigare beslutade landstingsgemensamma aktiviteter så som programrådsstrukturen, Nationell och stöd till uppföljning och analys. Styrelsen har beslutat att rekommendera landsting och regioner att etablera en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning i enlighet med förslaget. Landsting och regioner föreslås var och en och i enlighet med egna delegationsordningar fatta beslut i enlighet med förslaget om att etablera en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning vilket innebär: Att landsting och regioner i samverkan arbetar utifrån den gemensamma visionen: Vår framgång räknas i liv och jämlik hälsa. Tillsammans gör vi varandra framgångsrika. Att landsting och regioner samarbetar inom den gemen- samma strukturen för kunskapsstyrning. Att landsting och regioner anpassar sin regionala och lokala kunskapsorganisation till den nationella programområdes- och samverkansstrukturen med syfte att få styrka genom hela sy- stemet. Att landsting och regioner långsiktigt säkrar en regional och lokal kunskapsorganisation i enlighet med den nationella strukturen. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Att landsting och regioner avsätter resurser regionalt i form av att ta på sig värdskap för ett antal programområden, till- sätter ordförande och processledare för aktuella program- områden samt avsätter tid för experter att delta i program- områden och samverkansgrupper. Att landsting och regioner, med stöd av SKL, etablerar en gemensam organisations- och styrmodell för en sammanhål- len struktur för kunskapsstyrning genom att: –inrätta nationella programområden med experter inom sjukdomsspecifika eller organisatoriska fält –tillsätta nationella samverkansgrupper med experter inom tvärgående områden så som; uppföljning och analys, läke- medel och medicinsk teknik, patientsäkerhet etc. –tillsätta en strategisk styrgrupp – styrgrupp för kunskaps- styrning i samverkan (SKS) –tillsätta en beredningsgrupp som bereder ärenden inför ställningstagande och beslut i styrgruppen (SKS) –inrätta en nationell stödfunktion, som utgår från och i första hand bemannas från SKL Att landsting och regioner följer och gör de förändringar som krävs regionalt och lokalt utifrån beslut tagna av styr- gruppen (SKS) i frågor rörande den nationella strukturen. Att landsting och regioner tar politiskt inriktningsbeslut om styrgruppens uppdrag, mandat och den finansiella ram som styrgruppen råder över för det gemensamma arbetet och att sjukvårdshuvudmannens politiska ledning utser landstings- /regiondirektören till ombud för hantering av frågan framåt. Att landsting och regioner följer och gör de förändringar som krävs regionalt och lokalt utifrån beslut tagna av styr- gruppen (SKS) i frågor rörande den nationella strukturen. Att landsting och regioner tar politiskt inriktningsbeslut om styrgruppens uppdrag, mandat och den finansiella ram som styrgruppen råder över för det gemensamma arbetet och att sjukvårdshuvudmannens politiska ledning utser landstings- /regiondirektören till ombud för hantering av frågan framåt. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Organisationen utgår från programområden Organisationsstrukturen utgår från ämnesspecifika programområden som exempelvis infektion, hjärta/kärl och omvårdnad samt samver- kansgrupper för uppföljning och analys, läkemedel och patientsäker- het. Strukturen ska initialt innefatta 22 nationella programområden med experter, varav 17 är sjukdomsspecifika och fem av mer organi- satorisk art, som akutvård och rehabilitering, se figur 7.1. Den landstingsgemensamma stödstrukturen är uppbyggd som en matris bestående av programområden och samverkansgrupper. Programområdenas uppdrag är att leda och samordna kunskaps- styrningen inom aktuellt fält. De har bland annat uppdraget att följa upp och analysera sitt område, göra behovsanalyser, identifiera när det saknas kunskapsstöd och bidra i arbetet med användning och utveckling av relevanta . Analyser inom fältet och förslag från enskilda programområden ska innehålla ekonomiska värderingar som underlag för prioriteringar. Avsikten är även att särskilda expert- och projektgrupper ska kunna kopplas till programområdet för genomförandet av olika aktivi- teter. Expert- och projektgrupper ska bl.a. kunna bidra i fram- tagandet av nationella vårdprogram, delta i arbete med nationell och regional nivåstrukturering samt bidra i diskussioner om kompetens- försörjning och e-hälsa. Enligt beslutsunderlaget är avsikten att primärvårdsperspektivet alltid ska beaktas och att patientinvolvering alltid ska övervägas i programområdenas konkreta arbete. Vidare ska programområdena även ha i uppdrag att samverka med varandra i områden där det utifrån patientperspektivet bedöms nödvändigt. Programområden som avser diagnostik, vård och behandling utifrån en mer organisatorisk aspekt, ska genomföra sitt uppdrag i nära sam- verkan med de mer medicinska områdena. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Sjukvårdsregionerna får ansvar för olika programområden Värdskapet för programområdena ska fördelas mellan regionerna. Inom varje område ska det emellertid finnas experter från alla sex sjukvårdsregioner representerade. Varje programområde ska ha till- gång till ett regionalt processtöd i form av en processledare som till- sätts och finansieras av värdregionen. Den nationella stödfunktionen ska ha i uppdrag att stödja respektive programområdes processledare i arbetssätt och metodanvändning. Därutöver ska nationella samverkansgrupper tillsättas för föl- jande sex områden: Metoder för kunskapsstöd, Uppföljning och analys, Läkemedel och medicintekniska produkter, Forskning och Life Science, Uppdraget till dessa grupper är att leda och samordna det natio- nella gemensamma arbetet inom området. Samverkansgrupperna ska bemannas med experter och företrädare från respektive sjuk- vårdsregion samt från SKL. Samverkansgrupperna ska, om det be- döms relevant, även kunna bestå av företrädare från myndigheter och andra intressenter. I underlaget till beslutet om samverkansstrukturen poängteras att en förutsättning för att kunskapsstyrningsmodellen ska nå maximal nytta, är att landstingen möter upp med regionala organisationer som kan ta emot och omsätta det som tas fram nationellt. Detta för att anpassa förslagen efter lokala förutsättningar så att de når hela vägen ut till patientmötet. Avsikten är att utgå från sjukvårdsregio- nernas befintliga medicinska samverkansgrupper och kunskapsstyr- ningsorganisationer. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Arbetet ska ledas av en strategisk styrgrupp – SKS En strategisk styrgrupp ska bildas för att leda arbetet: styrgrupp för kunskapsstyrning i samverkan (SKS). Uppdraget ska vara att verka för att kunskapsstyrningen blir ett stöd för huvudmännen och pro- fessionen och att den är samordnad, effektiv, ändamålsenlig och användbar. Styrgruppen ska vidare godkänna verksamhetsplaner, fördela och följa upp de gemensamma medlen, hålla riktningen utifrån vision- och målbeskrivning och göra horisontella priorite- ringar för kunskapsstyrningsfältet. Styrgruppen ska få sitt uppdrag och mandat från landstingspoli- tikerna. Styrgruppen ska bestå av två representanter från landstings- direktörsföreningen, fyra representanter hälso- och sjukvårdsdirek- törsnätverket samt en representant från SKL (direktören för avdelningen för vård och omsorg). Samtliga sex sjukvårdsregioner ska också vara representerade. Styrgruppen ska kunna utökas med ytterligare ledamöter om behov finns. Till styrgruppen ska kopplas en sekreterarfunktion, en beredningsgrupp och vid behov ett arbets- utskott. Styrgruppen för kunskapsstyrning i samverkan ska samverka med de nationella kvalitetsregistren. Inom ramen för kunskapsstyr- ningsmodellen ska därför en särskild samverkansgrupp för kvalitets- register tillsättas med en tillhörande stödfunktion för den nationella samordningen och administrationen, se figur 7.1.1 1 Kommuner och Landsting, Rekommendation till landsting och regioner om etablering av en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning, Meddelande från styrelsen nr 9/2017, , ärendenr S/06658. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Den landstingsgemensamma strukturen för Huvudmännens styrgrupp för kunskapsstyrning i samverkan Regionala och lokala strukturer och processer Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Nedan beskrivs pågående aktiviteter och grupperingar inom kun- skapsstyrningsområdet. Avsikten är att majoriteten av ska anpassas och införlivas i den struktur för kunskapsstyrning som beskrivs ovan. Initiativ som rör data, däribland Öppna jämförelser, Sveus, Kolada och Vården i siffror, beskrivs närmare i kapitel 11. 7.2.1Nationell samverkansgrupp för kunskapsstyrning (NSK) Den nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning (NSK) bildades för att öka samverkan för kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdsregioner, SKL, professions- föreningar och myndigheter som bland annat , och stod bakom initiativet och ingår i gruppen. NSK är ett forum för samverkan, kommunikation och förankring. Beslut som fattas i NSK är inte formellt eller juridiskt bindande, utan bygger på förankring med förväntan om införande. I NSK:s uppdrag ingår att samverka för en formell struktur för kunskapsstyrning och att bidra till urvalet av områden som ska få nationella kunskaps- underlag. NSK ska också verka för en större nytta av nationella kun- skapsunderlag och bidra i arbetet med att ta fram indikatorer för god vård och nationella register. I rollen som ledamot i ingår ett ansvar för fortlöpande infor- mationsutbyte, kommunikation och förankring på hemmaplan av NSK:s arbete. De NSK-ledamöter som kommer från de sex sjukvårds- regionerna ingår också i NSK-regiongrupp (här ingår inte myn- digheternas NSK-ledamöter). NSK-regiongrupp som utgör lednings- grupp för de nationella programråden (se avsnitt 7.2.3) nominerar och beslutar om ledamöter till programråden och utser ordförande i respektive programråd. NSK-regiongrupp rapporterar till hälso- och sjukvårdsdirektörerna och följer löpande upp programrådens arbete. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … 7.2.2Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning inom (NSK-S) Även inom område finns en samverkansgrupp för kunskapsstyrning, NSK-S. Syftet med gruppen är att samordna arbe- tet med strategiska frågor som stödjer utvecklingen av en evidens- baserad praktik inom socialtjänstområdet. NSK-S ska underlätta dialog mellan huvudmän inom socialtjänst, samt mellan huvudmän- nen och de kunskapsstyrande myndigheterna. I uppdraget ingår att identifiera behov av kunskapsstöd och bidra till urvalet av områden som ska få nationella kunskapsunderlag. NSK-S jobbar för att den kommunala och regionala nivån ska få bästa möjliga kunskapsstöd från aktörer på nationell nivå och att det nationella stödet blir sam- ordnat, strategiskt och långsiktigt. Stödet ska vara anpassat till användarnas villkor och NSK-S bidrar till detta genom att vara en arena för strukturerad dialog och fånga upp och väga samman lokala, regionala och nationella perspektiv. NSK-S fattar inte juridiskt bindande beslut. De formella besluts- vägarna återfinns inom ramen för respektive ingående aktör. I NSK-S ingår företrädare för kommuner, kommunernas samverkansarenor på regional nivå, representanter för FoU Välfärd, kunskapsstyrande myndigheter samt SKL. NSK-S utgör tillsammans med ledningsgrupp och uppdragsgivare till programråden inom psykisk hälsa.1 har regionerna, med stöd av SKL, etablerat ett antal så kallade nationella programråd. finns tre programråd inom kroniska sjukdomar,2 tre inom psykisk hälsa3 samt fem inom andra områden inom vården4,5 De nationella programråden är tänkta att fungera som ett komplement till andra redan befintliga processer inom kunskapsstyrningen av hälso- och sjukvården för att främja 1SKL, Strategidokument, Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning inom social- tjänsten (NSK-S), 2014. 2Astma/KOL, diabetes, stroke. 3ADHD, barn och ungas psykiska hälsa samt depression och ångest. 4Antibiotikaförebyggande arbete, biobanker, internetbaserad stöd och behandling, levnads- vanearbete i hälso- och sjukvården samt primärvård. 5SKL, Kunskapsstyrning, nationella programråd, 2016. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … De har som huvudsakliga uppdrag att bidra till ökad kunskap samt att vara en arena för dialog och samverkan mellan den lokala, regionala och nationella nivån. Programråden ska fortlöpande följa och analysera kunskapsutvecklingen inom sina respektive om- råden, identifiera förbättringsområden och kartlägga befintliga kun- skapsunderlag. De ska identifiera oönskade variationer i vårdpraxis och utförandeutfall samt lyfta fram goda exempel. Till program- rådens uppgifter hör även att identifiera behov av klinisk forskning och nya eller reviderade kunskapsunderlag. Där vetenskapligt stöd saknas ska programråden bidra till konsensusutlåtanden. Varje pro- gramråd ska utarbeta nationella vårdprogram, riktlinjer och standar- diserade vårdplaner samt beslutsunderlag och indikatorer. I före- kommande fall ska specifika uppdrag genomföras. Ett landsting är värd för varje programråd och utser också en processledare som samordnar programrådets arbete. Expert- och arbetsgrupper sätts samman beroende på aktuell frågeställning som rådet för tillfället arbetar med. Dessa rekryteras genom dialog med landsting och regioner. Experterna i programråden ska vara från olika professioner och representera hela vårdkedjan. och NSK-S är ledningsgrupp och uppdragsgivare för programråden och SKL har en stödjande funktion. Varje sjukvårds- region utser minst en ledamot till respektive programråd. Leda- möterna är tänkta att utgöra en länk till den egna regionens arbete med kunskapsstyrning för att försäkra förankring och dialog. Even- tuella beslut tas inte i programråden utan hos huvudmännen. Respektive landsting och sjukvårdsregion förväntas samplanera med kommunerna och tanken är att det lokalt ska byggas upp strukturer som kan möta upp mot den nationella programrådsstrukturen.6,7 De flesta programråden har startat och har därför inte kommit igång med någon omfattande verksamhet. Nedan beskrivs de programråd som har kommit längre i etableringsarbetet. 7SKL, Nationella programrådens uppdrag, 2016. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Nationellt programråd för diabetes Nationella programrådet för diabetes var det första programrådet som bildades och har funnits . Programrådet har identi- fierat framgångsfaktorer hos landsting och vårdenheter med särskilt goda resultat för diabetesvården vilka presenteras i rapporten ”Fram- gångsfaktorer inom diabetesvården”.8 Utifrån natio- nella riktlinjer för diabetesvården9 har programrådet identifierat för- bättringsområden och tagit fram nationella kunskapsunderlag i form av behandlingsstrategier och vårdprogram för diabetes typ 2, diabetes typ 1, barn och unga med diabetes typ 1 och äldre med diabetes. Ett kulturanpassat utbildningsmaterial på arabiska och en webbutbildning kring äldre med diabetes riktat till omsorgspersonal har också tagits fram, liksom ett stöd vid upphandling av CGM eller insulinpump. Förbättringsområden som identifierades är behov av harmonisering av bästa tillgängliga kunskap kring fotvård vid diabe- tes samt ett behov av att kartlägga befintliga e-hälsolösningar inom området diabetes samt eventuellt utvärdera e-hälsoapplikationer. Programrådets ledamöter kommer som beskrivet ovan från de sex sjukvårdsregionerna och från , och . Referensgrupper med kontaktpersoner från landstingen och Nationella diabetesteamet är också kopplade till programrådet. Inom sjukvårdsregionerna finns regionala diabetesprogramråd som är knutna till det nationella arbe- tet. De regionala programråden är lite olika organiserade och har utvecklats olika långt. Det nationella programrådets ledamöter deltar i dessa råd och de används som en viktig kontaktyta för det natio- nella programrådets arbete. Det pågår också ett arbete med att bygga diabetesprogramråd i alla landsting.10,11 8SKL, Framgångsfaktorer i diabetesvården – En jämförande studie av diabetesvård i primärvård 9Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer för diabetesvård – stöd för styrning och ledning, 2015. 10Information från processledare för programråd för diabetes. 11SKL, Nationellt programråd för diabetes, 2016. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Nationella programrådet för stroke Programrådet för stroke har sedan starten tagit fram en rad kunskapsstöd och rapporter. Behovet av kunskapsstöd kartlades genom en enkät, och stöd kring körkort efter stroke eller TIA samt stöd kring reperfusionsbehandling efterfrågades. Givet detta togs kunskapsstöd på dessa områden fram . Programrådet planerar framöver att ge kunskapsstöd inom en rad områden som kommer att baseras på reviderade nationella stroke- riktlinjer12 som är planerade att komma . Detta kommer göras av tids- och arbetsbesparingsskäl samt för att åstadkomma viss likriktning. Kunskapsstöden är tänkta att användas regionalt efter eventuella lokala modifieringar. Ett av programrådets mål var att kvalitetssäkra och skapa jämlik trombektomi-verksamhet.13 Programrådet har lett två arbets- grupper för att arbeta fram förslag om krav på utbildning och kompetens hos blivande neurointerventionister14 och underlag om vad som är funktionella upptagningsområden för trombektomi- centrum15. Rapporten som tas fram kommer att tjäna som underlag för huvudmännen för att skapa en samsyn kring kvalitetsmässig trombektomiverksamhet samt som kunskapsstöd om förutsättning- ar för implementering av trombektomi i hela landet. gjorde programrådet en inventering av strokekompe- tensutbildning (SKU) på sjukhusen för att få insyn i om innehåll och kvaliteten av SKU skiljer sig åt mellan sjukhusen. Inventeringen gav en positiv bild av SKU i landet. Ett annat mål för programrådet är att kvalitetssäkra landets stroke- enheter med hjälp av kriterier för kvalitetssäkring eller certifiering. Detta görs med hjälp av metoden triangelrevision och innebär att strokeenheter granskar varandras verksamhet utifrån definierade krite- rier.16 Respektive verksamhet får återkoppling kring kvaliteten på me- dicinskt omhändertagande, omvårdnad, rehabilitering, kommunika- tion och delaktighet som systematiska brister i organisation identifieras. Arton strokeenheter ingick i en pilot . 12Socialstyrelsen, Revidering av Nationella riktlinjer för strokesjukvård 2016. 13SKL, Stroke, nationellt programråd, 2016. 14Som genomför trombektomin. 15Tid till behandling är av avgörande betydelse för resultatet och det är därför viktigt att avståndet till närmaste trombektomiverksamhet inte är för långt. 16Kriterierna är baserade på nationella strokeriktlinjer. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … strokeenheter i landet kommer att erbjudas triangelrevision som kvali- tetsförbättringsarbete –2018. En jämförande studie av skillnader och likheter mellan olika lands- tings och sjukhus akuta strokevård har genomförts på uppdrag av programrådet. Arton framgångsfaktorer har tagits fram och presente- ras i rapporten ”Framgångsfaktorer i strokevården”.17 Rapporten vänder sig i första hand till ansvariga tjänstemän och till dem inom professionerna som arbetar med strokevård. En inspirationsskrift har tagits fram utifrån rapporten som framför allt vänder sig till profes- sionen.18 Nationellt programråd för astma och KOL Nationella programrådet för astma och kroniskt obstruktiv lungsjuk- dom (KOL) har funnits och arbetar med fyra utvalda insatsområden relaterade till högt prioriterade rekommendationer i nationella riktlinjer för vård vid astma och KOL.19 Ett insatsområde för astma berör vikten av rätt diagnostik, vilket också är en förutsättning för en ändamålsenlig och kostnadseffektiv användning av astmaläkemedel. Ett annat är att patientens delaktighet ska öka så att patienten själv kan ta kontroll över sin astma. Ett för- bättringsområde som identifierats är att många som lever med KOL inte har fått någon diagnos. Ett insatsområde för KOL är därför dia- gnostik med hjälp av en korrekt utförd spirometriundersökning. kommer behandlingsstrategier, behandlingsrekom- mendationer och kunskapsstöd att tas fram för att underlätta rätt diagnostik, genomföra behandlingsplaner tillsammans med patien- ten, öka användning av frågeformulär för astmakontroll och symp- tomkontroll vid KOL samt öka interprofessionell samverkan.20 17SKL, Framgångsfaktorer i strokevården – en jämförande studie av strokesjukvård, 2015. 18Information från processledaren för nationellt programråd stroke. 19Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer för vård vid astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) 2015. 20SKL, Astma och KOL, nationellt programråd, 2016. Huvudmännens och SKL:s arbete med nationella strukturer … Programråd Strama är en ny arbetsform för Strama (och minskad antibiotikaresis- tens). Strama bildades som ett frivilligt nätverk på initiativ av Referensgruppen för Antibiotikafrågor (RAF) inom Svenska Läkare- sällskapet tillsammans med och . Utgångspunkten var att alla berörda myndigheter och organisationer behövde ta ett gemensamt ansvar för att en enhetlig strategi skulle utvecklas och genomföras. En nationell ledningsgrupp bildades, och hade 21 lokala Strama-grupper bildats med samarbete mellan olika specialiteter. Programråd Strama ska bidra till att uppnå en antibiotikaanvänd- ning som i minsta möjliga mån driver resistensutvecklingen framåt och som inte leder till underbehandling eller att patienter kommer till skada.