sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — •Ett uppdrag ges till att genomföra en intern kompetenshöjning med hbtqi-perspektiv, med tydligt transper- spektiv, gällande hatbrott, hedersrelaterade brott och våld i nära relationer. •Ett uppdrag ges till att inkludera trans- personer i Nationella trygghetsundersökningen. •Ett långsiktigt ekonomiskt stöd till civila samhällets stödverksam- het för hbtqi-personer som brottsoffer ska säkerställas. Stärkt och förbättrat arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att se över statistiken avse- ende överföringar av hiv i syfte att utreda om transpersoner bättre kan inkluderas i denna. •Regeringen tar fram en nationell SRHR-strategi, med ett tydligt hbtqi-perspektiv integrerat. Fler perspektiv på transpersoners levnadsvillkor I utredningens direktiv framgår att vi ska anlägga ett intersektionellt perspektiv på uppdraget och bland annat belysa hur andra diskri- mineringsgrunder som etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning och ålder samspelar med frågorna om könsidentitet och könsuttryck. Utredningen ska även ha ett livscykelperspektiv och belysa vilka hin- der som kan uppkomma under ett liv som transperson, samt redo- göra för skillnader mellan transpersoner med olika könsidentitet. I detta avsnitt har vi särskilt belyst situationen för transpersoner i olika delar av livscykeln, samt för bland annat transpersoner med er- farenhet av att rasifieras och av att ha en funktionsnedsättning. Utred- ningen föreslår följande insatser: Stärkt trans- och intersexperspektiv i arbetet för barns rättigheter •Barnombudsmannen ges i uppdrag att prata med barn och unga om frågor som rör könsidentitet och om intersexvariationer, utifrån sin metod Unga Direkt. Detta syftar till att öka kunska- pen i samhället om hur barns rättigheter enligt tillgodoses för unga transpersoner och barn och unga med inter- sexvariation. •Skolinspektionen ges i uppdrag att utreda transpersoners situation som elever i grundskola och gymnasium. har uppgett för utredningen att antalet barn med transerfarenhet som hör av sig har ökat. har före- slagits bli svensk lag och enligt utredningen finns det ett behov av att inkludera ett trans- och intersexperspektiv i arbetet med att säker- ställa att konventionens intentioner följs. Många av de berättelser som kommit in till utredningen från yngre transpersoner handlar om skolan. Att alla har lika rätt till utbildning och att kunna ta del av denna utan att utsättas för trakasserier eller diskriminering, är av central betydelse. Stärkt hbtqi-perspektiv i arbetet för äldres levnadsvillkor •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att ta fram ny kunskap om äldre transpersoners levnadsvillkor och särskilda behov, samt att kartlägga vilka insatser som behövs för att öka äldre transper- soners psykiska välbefinnande. •Socialstyrelsen ges i uppdrag att ta fram rekommendationer för hur kommuner kan inkludera ett hbtqi-perspektiv, med ett tyd- ligt transperspektiv, i de planer och styrdokument som rör äldre- omsorgen. •Socialstyrelsen ges i uppdrag att ta fram en verk- samheter inom äldrevården kan arbeta med frågor som rör köns- identitet, könsuttryck, sexuell läggning och sexualitet. Kunskapen om äldre transpersoner är begränsad. Det finns mer kun- skap om situationen för äldre homo- och bisexuella personer, och mer om unga transpersoner. Bland de äldre svarande i Folkhälsomyn- dighetens studie var det vanligare än bland de yngre svarande att sakna emotionellt stöd. Inom äldreomsorgen finns brister i såväl kunskap som åtgärder för att säkerställa att äldre transpersoners behov uppfylls. Stärkt stöd till hbtqi-familjer •Socialstyrelsen ges i uppdrag att kartlägga behovet av stödmaterial till familjer där någon eller flera av föräldrarna är transpersoner, samt till familjer med transbarn. •Regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att genomföra en översyn av i syfte att göra den könsneutral. Det finns bristande kunskap om transpersoner och föräldraskap. I en undersökning från för grundläggande rättigheter uppgav av de svarande transpersonerna att de var föräldrar. Transpersoner som är föräldrar har behov av transkompetenta vårdgivare inom till exempel vården för gravida och på barnavårds- centraler. Att inte är könsneutral leder till administrativa problem vad gäller registrering av transpersoner som är föräldrar i folkbokföringen. De förslag som lämnats av tidigare utredningar adresserar inte detta problem på ett tillfredsställande sätt enligt ut- redningen. Utredningen menar därför att det finns ett behov av att se över . Alternativt bör en utredning tillsättas med ett begränsat uppdrag att föreslå nödvändiga åtgärder ur ett trans- och intersexperspektiv. Förbättrat arbete för asylsökande hbtqi-personer •Migrationsverket ges i uppdrag att förbättra möjligheterna att kontinuerligt utvärdera kvaliteten av prövningarna av hbtqi-per- soners asylansökningar. Utvärderingarna ska ha ett normkritiskt perspektiv så att eventuella stereotypa föreställningar som kan prägla beslut blir belysta. •Migrationsverket ges i uppdrag att förändra utformningen av så att de inte skapar hinder för transpersoner. •Migrationsverket ges i uppdrag att i myndighetens register regi- strera asylsökandes könstillhörighet baserat på självidentifikation. •Migrationsverket ges i uppdrag att säkerställa trygga boenden för asylsökande hbtqi-personer. Asylsökande transpersoner som utredningen varit i kontakt med upp- ger att de saknar trygga boenden. Det skapar problem att LMA- korten som används för att identifiera asylsökande inte återspeglar deras könsidentitet och/eller könsuttryck och att transkompetensen hos handläggare varierar. Juridiska biträden och kuratorer som utredningen varit i kontakt med ger en liknande bild av bland annat beslut som fattas på stereo- typ och godtycklig basis och om utsatthet på boenden. har själva utvärderat kvaliteten i beslut vad gäller ansökningar med ”hbtq-skäl” och konstaterat att det finns förbätt- ringspotential. Enligt direktiven ska utredningen, i samråd med den nationella sam- ordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09), identifiera hur insatser för att öka den psykiska hälsan och minska stressen bland transpersoner kan inkor- poreras i det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, lands- ting och organisationer inom området psykisk hälsa. Utredningen ska även föreslå hur riktade preventiva insatser mot självmord och självmordsförsök bland transpersoner kan inrymmas i Folkhälsomyn- dighetens uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet samt föreslå hur det nuvarande alkohol, narkotika- och tobaksförebyg- gande arbetet kan säkerställa att den förhöjda risk som finns hos gruppen transpersoner beaktas. Dessutom har utredningen ett gene- rellt uppdrag att kartlägga transpersoners levnadsvillkor, vilket vi i detta kapitel har gjort med fokus på psykisk hälsa. Utredningen lämnar följande förslag: arbete får ett tydligare trans- och intersexperspektiv •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att genomföra kunskaps- höjande insatser riktade mot personer med strategiskt ansvar för folkhälsoarbete. •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att fokusera på transperson- ers utsatthet och särskilda behov i sitt arbete med suicidpreven- tion. Detta ska bland annat ske genom att det inrättade anslaget på området för stöd till civila samhällets organisationer permanentas och höjs. •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av ätstörningar bland transpersoner i samt ta fram förslag på möjliga åtgärder och identifiera utvecklingsbehov. •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att ta fram ny kunskap samt utveckla ett stödmaterial om hbtq-personer och ANDT-proble- matik. Stöd till peer-to-peer-insatser och metodutveckling ska tillgängliggöras i syfte att möjliggöra för mindre organisationer som representerar särskilt utsatta grupper att söka bidrag. •Den befintliga ANDT-strategin ska uppdateras på så sätt att det finns tydliga förslag kring hur särskilt utsatta grupper ska nås. Ett tillägg i överenskommelsen med SKL •I överenskommelsen för psykisk hälsa mellan staten och SKL skrivs in att kommunerna i sina länsvisa handlingsplaner ska redo- göra för hur de planerar att arbeta med att främja den psykiska hälsan och förebygga psykisk ohälsa hos transpersoner. Undersökningar visar att utsattheten för stress är mycket högre bland transpersoner än hos befolkningen i allmänhet. Mer forskning om situationen för transpersoner i behövs bland annat vad gäller ätstörningar och vad gäller vilka insatser som får effekt när det gäller att till exempel minska utsattheten för minoritetsstress. I svenska enkätundersökningar uppger en högre andel av gruppen transpersoner att de funderat på självmord eller har försökt ta sitt eget liv, jämfört med befolkningen i stort. I överenskommelsen mellan staten och SKL om arbetet för psy- kisk hälsa ingår bland annat att länsvisa planer för att förbättra den psykiska hälsan ska tas fram. Hbt-gruppen finns nämnd i 9 av de 21 planerna, som en särskilt utsatt grupp. Inom det suicidpreventiva arbetet finns en nationell handlings- plan, som saknar ett hbtq-perspektiv. Den nationella ANDT-strate- gin har inte heller något uttalat transperspektiv, eller ett hbtq-per- spektiv. Bemötande inom hälso- och sjukvården samt social omsorg I utredningens direktiv står att vi, med utgångspunkt i tidigare genom- förda studier, ska kartlägga hur bemötandet ser ut för transpersoner inom hälso- och sjukvården. Utredningen lämnar följande förslag: Kunskapen och säkerheten inom hälso- och sjukvården ska öka •Socialstyrelsen ges i uppdrag att göra en förstudie om vilka ut- bildningsinsatser för befintlig vårdpersonal som behövs. •Socialstyrelsen ges i uppdrag att kartlägga om de journalsystem som används i för graviditetsrelaterad vård, förlossnings- vård och fosterövervakning är anpassade för individer med man- ligt personnummer. •Landsting och regioner bör säkerställa att journalsystem som köps in inte har spärrar mot vissa personnummer. •Socialstyrelsen och ges i uppdrag att uppdatera Vägledning för elevhälsan med kunskap om unga transpersoners levnadsvillkor. Undersökningar visar bland annat att upp till en fjärdedel av de sva- rande transpersonerna uppger att de utsatts för diskriminering eller dåligt bemötande inom vården och att detta leder till att de drar sig för att uppsöka vården igen. Utredningen har också via vår webbplats tagit emot ett stort antal berättelser om problematiskt bemötande inom vården, bland annat från vårdcentraler, psykiatrin inklusive BUP, samt ungdomsmottag- ningar. Vi har noterat specifika utmaningar för transmän och ickebinära som är gravida, både vad gäller behov av särskilt stöd, och tekniska svårigheter med journalsystem. Enligt direktiven ska utredningen föreslå konkreta insatser för att förbättra transpersoners förutsättningar att tryggt kunna delta i olika typer av fritidsaktiviteter, i det civila samhället och i andra sociala sammanhang, samt föreslå åtgärder för att förbättra transper- soners möjligheter att delta i träning och idrott. Utredningen läm- nar följande förslag: Tryggare mötesplatser och stärkt egenorganisering •MUCF ges i uppdrag att fördela projektstöd till aktörer som möjliggör mötesplatser och verksamheter för transpersoner och personer med intersexvariationer samt möjlighet till organisering för anhöriga till dessa. •Statsbidraget till hbtq-organisationer bör höjas. •MUCF ges i uppdrag att kartlägga hur transpersoner upplever sina möjligheter att vara delaktiga i civilsamhället. •MUCF tilldelas särskilda medel i syfte att uppdatera utbildnings- material och stärka transperspektivet i sitt arbete med att stödja den öppna fritidsverksamheten. Att ha tillgång till mötesplatser riktade till den egna gruppen är något som unga transpersoner uppger är mycket viktigt i en undersök- ning från , nuvarande MUCF. Egenorganisering och kontakten med andra transpersoner nämns i flera av de berättelser som kommit in till utredningen som avgö- rande för välmåendet. Även anhöriga kan ha behov av kontakt med andra anhöriga. Det kan också finnas behov av att organisera sig i grupper med särskilt fokus på transpersoner med vissa erfarenheter, det är därför viktigt att bidrag är möjliga att söka också för mindre organisationer. Transpersoners möjligheter att idrotta och träna ska stärkas •Folkhälsomyndigheten ges i uppdrag att identifiera orsaker till transpersoners stillasittande samt föreslå åtgärder för att få trans- personer i rörelse. •Regeringen bör inleda en dialog med om transpersoners situation inom idrotten. •Regeringen bör utforma anslagen, anslagsposterna och anslags- villkoren på ett sådant sätt att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs med beaktande av barnrättsperspektivet får bidrag. ) ges i uppdrag att utveckla indikatorer så att statens stöd till idrotten kan följas upp ur ett barnrättsperspektiv. Transpersoner har en mer stillasittande fritid än befolkningen i stort. I en undersökning från för grundläggande rättigheter, FRA, uppgav en dryg fjärdedel av de svarande transpersonerna att de upplevt diskriminering på träningsanläggningar. Flera undersök- ningar visar också att transungdomar har negativa erfarenheter av att vara aktiva inom idrotten, har upplevt trakasserier kopplade till trans- identiteten och även brist på stöd från tränare när detta inträffat. Mer kunskap behövs för att kunna undanröja hinder. Den svenska idrottspolitiken syftar bland annat till att främja folkhälsan och stödja den fria idrottsrörelsen. Det ekonomiska stödet till idrottsrörelsen har fokus på barn och unga, och lägger vikt vid allas möjlighet att delta. är svensk idrotts- rörelses paraplyorganisation, som bland annat fördelar bidrag. Transpersoners situation på arbetsmarknaden Utredningen har haft i uppdrag att i dialog med arbetsmarknadens parter kartlägga hinder för transpersoners möjligheter att på lika vill- kor delta i arbetslivet, samt vid behov föreslå konkreta insatser för att förbättra arbetsmiljön och situationen på arbetsmarknaden för transpersoner. Utredningen lämnar följande förslag: Kunskapen om transpersoners situation på arbetsmarknaden ska öka •Den nya myndigheten ges i upp- drag att med utgångspunkt i befintliga studier utforma ett kun- skapsunderlag för arbetsmiljöfrågor med ett hbtq-perspektiv, med särskilt fokus på transpersoners situation. Materialet ska rikta sig till såväl arbetsgivare som skyddsombud och andra förtroende- valda på arbetsplatser. •Arbetsmiljöverket ges i uppdrag att omarbeta eller komplettera de paragrafer i arbetsmiljöföreskriften Arbetsplatsens utformning som rör regler för omklädningsrum, tvätt- och duschutrymmen samt toaletter i syfte att inkludera ett transperspektiv. •Diskrimineringsombudsmannen ges i uppdrag att genomföra kun- skapsspridande insatser till arbetsgivare med goda exempel och metoder för implementering av aktiva åtgärder ur ett transper- spektiv. Utredningen konstaterar att kunskapen om transpersoner på arbets- marknaden är begränsad och borde öka. Det finns vissa faktorer som gör att transpersoners situation inom arbetslivet särskiljer sig från cispersoners. Detta handlar bland annat om tillgång till toaletter och omklädningsrum. Det finns också en rädsla för att komma ut på arbetsplatsen och riskera att bli utsatt för diskriminering. Arbetsgivare uppger för utredningen att de gärna vill göra mer för att motverka diskriminering, men att det saknas kunskap, och att det är svårt att veta hur de ska implementera de nya reglerna om aktiva åtgärder. Fackförbunden konstaterar att det kommer in få anmälningar men att mörkertalet vad gäller diskriminering antagligen är ganska stort. Dock har utredningen kunnat konstatera att fackförbunden har drivit en del ärenden om diskriminering av transpersoner till förlik- ning, vilket borde bli mer känt. Administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön Utredningen ska identifiera vilka administrativa hinder transperso- ner möter i sin vardag. Utredningen ska också föreslå konkreta in- satser för hur transpersoners vardag kan underlättas när det gäller handläggning och bemötande i kontakt med myndigheter och andra aktörer. Utredningen lämnar följande förslag: Obligatorisk uppgift från , förbättrad information och en ny utredning •Skatteverket och ges i uppdrag att ta fram lättill- gänglig information om de administrativa konsekvenserna av ändrad juridisk könstillhörighet. •Skatteverket ges i uppdrag att säkerställa att hänvisningsperson- nummer anges som obligatorisk uppgift i informationssystemet Navet. •Socialstyrelsen ges i uppdrag att följa upp sin kartläggning av administrativa problem för personer som ändrat juridiskt kön. •Regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda hur det kan säkerställas att en person som byter personnummer inte blir behandlad som en ny person. Utredningen har fått in ett mycket stort antal berättelser om problem som har uppstått efter ändring av juridiskt kön och därmed person- nummer, vid kontakt med såväl privata aktörer som myndigheter. Problemen beror på att information om enskilda i oftast är knuten till personnumren och en ändring av den juridiska köns- tillhörigheten innebär att personen tilldelas nytt personnummer. Rela- tivt många samhällsaktörer har system som inte kan hantera en sådan förändring, det finns inga rutiner för att hantera situationerna och informationen till de som ändrat juridisk könstillhörighet är brist- fällig. Nytt utfärdande av examensbevis, betyg och annan dokumentation vid ändrat juridiskt kön Utredningen ska enligt direktiven kartlägga vilka eventuella hinder som kan uppkomma när en person som ändrat juridiskt kön behöver använda dokumentation som är utfärdad i enlighet med tidigare per- sonnummer. Vid behov ska utredningen lämna förslag på åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med sådana eventuella hinder samt föreslå hur kontakterna mellan individer och aktörer inom utbildningsväsendet och arbetsmarkna- den kan förenklas. Utredningen har inriktat sig på aktörer inom utbildningsväsen- det och transpersoners behov av och möjlighet att få ut dokumen- tation om genomgången utbildning i nytt personnummer och lämnar följande förslag: Åtgärder för att förenkla möjligheten att få ut betyg och examensbevis i rätt personnummer •Statens skolverk, Universitets- och högskolerådet och Myndig- heten för får ett gemensamt uppdrag att utreda och ta fram riktlinjer kring hur nya betygsdokument kan tas fram inom respektive utbildningsväsende. •En utredning bör tillsättas i syfte att säkerställa rätten för per- soner med ändrat juridiskt kön att få ut betygsdokument och närliggande handlingar i sitt nya personnummer. Utredningen har fått information om att hanteringen har sett olika ut för olika personer och att olika skolor, universitet och högskolor fattar olika beslut när det gäller att få ut examensbevis eller slutbetyg med nytt personnummer. Till utredningen har framförts att en lik- värdig hantering är önskvärd. Enligt direktiven ska utredningen belysa hur enkäter och undersök- ningar kan inkludera ickebinära personer och peka på goda exempel på hur detta kan genomföras. Utredningen ska också belysa hur köns- uppdelad statistik kan kompletteras genom att inkludera ickebinära personer. Utredningen lämnar följande förslag: Bättre inkludering av transpersoner i enkäter och undersökningar •Statistiska centralbryån (SCB) ges i uppdrag att ta fram ett stöd- material för hur offentliga aktörer kan inkludera binära och icke- binära transpersoner i enkäter och undersökningar. Utredningen har tagit del av erfarenheter och exempel från bland andra SCB, RFSL och , gällande inkludering av icke- binära i enkätundersökningar. Bland annat betonas vikten av att ha tänkt igenom vilken aspekt av kön det är som ska belysas i undersök- ningen (juridiskt kön, könsidentitet, könsuttryck) och ställa frågan utifrån detta. För att uppfylla lagkrav om könsuppdelad statistik och vara inkluderande måste enkäter ställa frågor både om juridiskt kön och om könsidentitet. För att få korrekta resultat om alla transpersoner krävs också en explicit fråga om transidentitet. Vid könsuppdelad statistik som baseras på registerdata finns en del utmaningar när det gäller att komplettera denna så att ickebinära personer, men även binära transpersoner, inkluderas. Detta handlar bland annat om risken för identifiering av individer som inte gett sitt samtycke till detta. Även personuppgiftslagens förbud mot in- samling av data som räknas som känsliga uppgifter är relevant i sam- manhanget. Utredningen påpekar att det kan finnas anledning att ifrågasätta vad som kan anses vara känsliga uppgifter. Utredningen menar att en inkludering av ickebinära personer i registerbaserad könsuppdelad statistik är komplicerat bland annat med anledning av att det inte är möjligt fullt ut. Vi hänvisar därför här till vårt förslag om att utreda möjligheterna att införa ett tredje juridiskt kön. Enligt direktiven ska utredningen belysa hur personer som genom- går könsbekräftande vård uppfattar utredning, vård och behandling, inklusive eftervård; belysa hur dessa personer uppfattar kontakten med olika instanser; kartlägga väntetider för start av utredning och tiden för utredning, samt föreslå konkreta insatser för att öka välbe- finnandet hos personer som väntar på vård; samla goda exempel på korrekt information till personer som behöver genomgå vården och hur dessa kan spridas; undersöka i vilken omfattning könsbekräf- tande vård och behandling är anpassad till ickebinära personers be- hov och föreslå eventuella insatser. Utredningen lämnar följande förslag: En överenskommelse med Kommuner och Landsting för att korta köerna och göra tillgången till vård mer jämlik •Regeringen tar initiativ till att en överenskommelse med SKL ingås i syfte att göra den könsbekräftande vården mer jämlik över lan- det och säkra tillgång till könsbekräftande vård för alla som har behov av den oavsett till exempel ålder och könsidentitet. •Till överenskommelsen knyts ett belopp för fördelning mellan de olika teamen och specialistläkare inom olika vårdområden. För- delningen ska ske utifrån längden på köerna och teamens presta- tioner och justeras vid behov. gav 2015 ut två kunskapsstöd för den könsbekräftan- de vården, ett för vården av barn och ungdomar och ett för vården av vuxna. Året därefter gjordes en uppföljning. kon- staterade att bristande kunskap och resurser hos remitterande lands- ting leder till att vården är fortsatt ojämlik mellan landstingen. för transsexuell hälsa, SFTH, har också upp- märksammat att den könsbekräftande vården är ojämlik i landet, på liknande områden som iakttagit, och menar att detta är ett problem. Utredningen har också fått in ett ganska stort antal berättelser om svårigheter med att få remiss till den könsbekräftande vården, samt tagit del av enkätundersökningar som visar på ett relativt utbrett missnöje. De berättelser utredningen fått in om problem inom vården kan delas in i sex olika huvudområden: de långa väntetiderna och de nega- tiva följderna för den psykiska hälsan; problem med brist på infor- mation och delaktighet; oklar nytta med psykologtester och ”real- life-period”; upplevelse av att man förväntas leva upp till stereotypa bilder; känsla av maktlöshet och utsatthet; varierande erfarenheter av bemötande från vårdgivare. Enligt teamen för den könsbekräftande vården finns utmaningar på flera områden vad gäller möjligheten att bedriva god vård. Brist- ande resurser och svårigheter att rekrytera tillräckligt med personal med rätt kompetens, bristande kunskap hos beslutsfattare, och där- med svårigheter att få gehör för vikten av verksamheten hör till ut- maningar som nämns. Utredningen har också kartlagt väntetiderna för att få komma till de olika teamen och till de olika behandlingarna som erbjuds efter utredning och diagnos. Väntetiderna varierar kraftigt över landet. Levnadsvillkor för personer med intersexvariation