sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Kriterier för de kongresser8 som inrapporterats är att de har minst 50 deltagare, minst en övernattning, roterar mellan minst tre städer i olika län, alternativt tre länder och att de arrangeras regelbundet.9 arrangerades totalt 563 kongresser i varav 303 nationella och 260 internationella. SNCVB beräknar att deltagarna i dessa kongresser spenderade 2016. Värt att poängtera är att det finns ett stort antal möten, till exempel företagsmöten som ibland kan samla flera tusen deltagare, och kongresser, som inte platsar i mätningskriterierna men likväl är viktiga och kan vara stora men där tillförlitlig statistik saknas. Till exempel Water Week som arrangeras i och som attraherar 3 000 internationella delegater räknas inte in. Utöver de pengar som deltagare spenderar under själva mötet har troligtvis även många deltagare passat på att förlänga sin vistelse i och stannat och spenderat medel som privat- turister. är en stark kongressnation jämfört med andra länder av samma storlek. 6Convention finns i 22 städer i , enligt of . 7Swedish Network of (2016): Svensk kongressrapport . 8Det är framför allt organisationsmöten (Association meetings) som syns i statistiken. 9Statistiken innehåller inte företagsmöten, mässor, evenemang och idrottstävlingar. En annan form av möten, som inte är lika stora men som kan vara strategiskt viktiga, är de många internationella delegationer som besöker för att studera hur vi arbetar med till exempel forsk- ning, innovation och hållbarhet. Ofta handlar det om delegationer från tillväxtländer, där har en begränsad export. Inte sällan är det högt uppsatta tjänstemän eller beslutsfattare i dessa länder som kommer. Besöken har potential att stärka attrak- tionskraft och främja framtida svensk export. Flera destinationer och stora aktörer som och beskriver behovet av nationell samordning för att ta fram övergripande strategier och prioritering för att styra och stärka effekterna av kongresser och möten. Våra nordiska grannländer och flera andra konkurrerande länder har en nationell funktion med ansvar för nationell strategi och varumärke samt samordning kopplat till stora möten. 13.4.1Ekonomiska, sociala och miljömässiga värden När evenemangens storlek och effekter ska diskuteras refereras ofta till evenemangspyramiden10 med stora och relativt få evenemang i toppen (megaevenemang, stora internationella evenemang, märkes- evenemang) och mindre och många evenemang i botten (regional och lokala evenemang). Megaevenemangen, som och stora världsmästerskap, får mycket medial uppmärksamhet. De är i svensk kontext inte särskilt vanliga. Märkesevenemang är de evene- mang som blir synonyma med platsen där de äger rum. På den här nivån har flera starka varumärken och några exempel är: Dreamhack, , , , , Almedalsveckan, Folk och försvar, och . Regionala och lokala evenemang kan ha mer begränsade ekono- miska effekter men bidra till viktiga sociala effekter som 10 , D. (2008): : Definition, evolution and research. , 29/3, s. 403–428. stärkta sociala och affärsnätverk, ökad trivsel och livskvalitet. Det finns också en marknad för mindre nischevenemang inom både idrott och kultur som kan skapa bra ekonomiska effekter och sam- tidigt positiva kulturella och sociala effekter. Ett exempel på detta är Europamästerskapen i mountainbike som arrangerades i 2016.11 Det blir allt viktigare att före, under och efter ett evenemang kunna värdera vilka ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter evenemanget innebär. Internationellt dominerar den ekonomiska dimensionen analysen av vilket värde evenemang skapar. bedöms ha en chans att positionera sig genom att tydligt lyfta fram och inkludera miljömässiga och sociala dimensioner. 2016 undertecknade , , , , Svenska Fotbollför- bundet och en rad fackförbund en gemensam överenskommelse om rent spel och schysta villkor vid idrottsevenemang. Bland annat har man tagit fram en handbok, Mänskliga rättigheter – en , för att öka kompetensen och visa hur idrotten kan bidra när det gäller mänskliga rättigheter och schysta villkor. Artister, atleter, företag, mötesarrangörer och deltagande nationer som är måna om sina varumärken kommer förmodligen att bli allt mer noggranna med vilka evenemang de deltar i och bli förknippade med, något som kan tänkas premiera de evenemang och värddestinationer som håller en hög social och miljömässig profil. Att anordna evenemang är ett sätt för många destinationer och regioner att förlänga sin säsong eller skapa en helt ny säsong. skördefest lockar många besökare till ön . 2017 erbjuder Skördefesten besökare och lokalbefolk- ning över 900 aktiviteter spridda över hela ön. Ett annat exempel på säsongsutveckling är sommarvecka som och erbjuder inte mindre än nio olika lopp12. Sommarveckan optimerar bruket av bana och varumärke liksom arran- 11http:/// 12Cykelvasan 30, Ungdomscykelvasan, Cykelvasan 45, Cykelvasan, Öppet Spår, Ultravasan 45, Ultravasan 90, , Vasakvartetten. görernas och destinationens kompetens kring evenemang och logistik. Över 30 000 personer deltog i sommarveckan i . Evenemang kan ta en roll som ”agents of change” och bidra till en beteendeförändring och hållbarhet genom att arrangörerna fokuserat arbetar med viktiga samhällsfrågor. En sådan fråga är jämställdhet, ett ämne som lyfts i samband med festivaler . Jäm- ställd festival är ett initiativ som har presen- terat en årlig rapport över könsfördelningen på tio största musikfestivaler. Rapporten över könsfördelningen på bokade artister bland festivaler i visar att av artisterna i huvudsak är män. Festivalerna Popaganda och Urkult hade fler artister som i huvudsak bestod av kvinnor. De mest jämställda festi- valerna var Popaganda och Storsjöyran. Ett annat exempel på hur festivaler kan arbeta aktivt för beteendeförändring är som 2012 gick över till att servera enbart vegetarisk mat och som har kommunicerat ett tydligt budskap om positiva miljöeffekter av att äta vegetariskt. Detta har enligt studier lett till att själva festivalen reducerade sitt ekologiska fotavtryck och man beräknar ha påverkat av besökarna att minska sin vardagliga köttkonsumtion.13 Inom program Utmaningsdriven innovation samlade projektet evenemangsstäder en grupp offentliga aktörer, intresseorganisationer och forskare kopplade till evene- mang14 för att definiera behov beträffande utveckling av hållbara evenemang och ge förslag på lösningar för att möta dessa behov. Förslag på lösningar som gruppen formulerade är a) en nationell plattform för utveckling av hållbara evenemang b) utveckling av gemensamma och transparanta verktyg för att planera, följa och 13Jutbring, (2017): Social Marketing through Events. 14Riksidrottsförbundet, Besöksnäringens Forsknings- och utvecklingsfond, , , , kommun, , Region , i län, , , Hög- skolan , Event i , kommun och Svensk Live. utvärdera evenemang samt c) kanaler och mötesplatser för kunskaps- och kompetensutveckling. Bedömning: Evenemangens roll i stads- och samhällsutveckling kommer att öka och utvecklas . Detta är en viktig anledning till att kunskap och kompetens kring evenemang, behöver främjas. Evenemang kan utgöra testbäddar för utveckling och innova- tion inom en rad områden bland annat säkerhet och sociala- och digitala innovationer. Med bakgrund av det ändrade säkerhetsläget är angeläget att få en nationell samordning kring säkerhetsfrågor. Evenemang innebär till sin natur såväl hållbarhetsutmaningar som möjligheter till utveckling av hållbara lösningar. Det står klart att de stora evenemangen attraherar allt fler nationella och internationella åskådare och deltagare. De har förutsättningar att skapa både positiva och negativa ”arv” för värddestinationen. Att evenemang skapar positiva effekter tas för givet, men de kräver samordnade ansträngningar från en rad statliga och andra offentliga aktörer utöver evenemangsarrangörerna och värddestinationen. Större evenemang kräver inte sällan stora samhälleliga resurser i form av trafikinsatser, säkerhet med polis och brandförsvar när- varande, sjukvård och återställande av mark. Detta innebär utman- ingar för kommuner. Trafik behöver ibland stängas av helt före lopp och inte sällan innebär stora konserter och festivaler omfattande logistik som behöver fungera vilket ställer stora krav på fungerande samverkan, insatser från samhälle och transportörer och fokus på säkerhet och tillgänglighet i kombination. Evenemang som inte är väl planerade och genomförda kan skapa en rad negativa effekter för värddestinationen i form av ekonomiska bak- slag, så kallade ”vita elefanter” i form av arenor och annan infrastruk- tur som underutnyttjas, liksom negativ social- och miljöpåverkan. Att hållbarhet ligger högst på agendan visar även () som utvecklat en ny verksamhets- strategi, kallad Agenda 2020. Den innebär ett väsentligt större fokus på hållbarhet och ekonomiskt sunda projekt . För spelen 2026 är devisen i ansökningsprocessen att återanvända och återvinna enligt ”reduce, reuse, recycle”.15 Detta innebär bland annat att städer som söker spelen inte förväntas presentera byggnation av nya arenor utan uppmanas samarbeta nationellt och internationellt för att använda redan befintliga arenor. Allt fler evenemang, inte minst deltagarevenemang som kan börja i liten skala men snabbt växa i deltagarantal, sker i den offentliga miljön i staden eller med naturen som arena. Detta ställer nya krav, på infrastruktur, säkerhet och inte minst på att arrangörerna har god insikt i vilken natur- och kulturmiljö de agerar i. Utredningen förespråkar att i regeringen i framtagandet av en delstrategi för stora evenemang och möten beaktar att allt fler evenemang sker i naturen, inte alltid i form av tävling eller idrott utan även med nya typer av arrangörer. Trygghet och säkerhet är centrala aspekter för attraktiva evene- mang, och roller och ansvarsfördelning behöver ses över hos olika myndigheter. Nationell samordning behövs även kring tillstånds- givning och till exempel visumhantering. Gällande säkerhetsfrågan har de senaste årens terrorattacker i världen varit inriktade på turist- täta platser och i flera fall kulturevenemang och arenor. Det ökade terrorhotet understryker vikten av ett utvecklat arbete med evene- mangssäkerhet. Regeringen tydliggjorde 2004 ansvaret för vägledning på nationell nivå genom uppdrag till dåvarande (nu MSB) och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har därefter, i samverkan med andra myndigheter givit ut ett par utgåvor av Säkerhetsguide för evenemang. Den senaste guiden innehåller ingen vägledning kring skydd mot terrorhot eller sexuella trakasserier. MSB har meddelat de inte avser att arbeta med evenemangssäkerhet framöver. Hos kan man inte hitta någon skriftlig vägledning kring evenemangssäkerhet. I det nationella arbetet med krisberedskap lyfts arenasäkerhet i budget- propositionen vilket gör att idrottsrörelsen kommer att involveras i arbetet. Kultur- och fritidssektorn saknar tydlig invol- vering i detta arbete. Att titta på sektorsansvar är ett utvecklings- område när det gäller säkerhet. 15 Inspel till utredningen från (), . Bedömning: Stärkt nationell samordning inom evenemangs- området behövs. 13.6.1Ökad samverkan lokalt och regionalt Den växande evenemangssektorn i inkluderar allt från små och ideella till stora, i några fall internationellt etablerade, kommersiella arrangörer. Svensk arrangörskompetens liksom hela evenemangs- koncept har en exportpotential, vilket är något som kan utvecklas ytterligare. Exempel på detta är när Cup-konceptet går på export till . Att är ett starkt E-sportland manifesteras via Dreamhack. Dreamhack startade genom att två tonårskillar hyrde in sig i sin skolkafeteria i och samlade sina likasinnade vänner. Dreamhack är världens största digitalfestival. Förutom i och arrangerades Dreamhack 2017 i , , , , och . Utredningen bedömer att det finns potential i att manifestera även andra starka svenska profilområden, exempelvis musikbranschen, genom att arrangerar möten av typ SXSW eller Eurosonic. För att detta ska vara möjligt krävs initialt samordning och stöd. Väsentligt för genomförandet av många evenemang är att det finns en stark volontärstradition och frivilligbaserat engagemang i vårt land. Det finns också bra kompetens och engagemang bland offentliga aktörer i frågan om stora evenemang på såväl lokal som regional nivå i . konstaterar via sina 19 distrikt att utökad samordning mellan lokal och regional nivå inom området idrotts- evenemang är en trend. De ser också en strukturell förändring där fler kommuner och destinationer samverkar, lokala destinations- bolag växer fram och satsar sin budget i en regional struktur för att bli starkare på att få hem fler evenemang.16 Både arrangörer och regioner pekar på att denna positiva mobilisering och kraft bör uppmärksammas och mötas upp med nationell samordning. Avsak- naden och behovet av en nationell plattform för evenemangsfrågorna 16 , inspel till utredningen, . i har även lyfts av flertalet regioner i samband med utred- ningens regionala hearings samt i ett antal formella inspel till utred- ningen. Flera svenska regioner och destinationer arbetar strukturerat och är starka var för sig, men det finns en stark önskan om en part eller struktur som har mandat för att lyfta frågorna till en nationell strategisk nivå som kan samla besöksnäring, idrottsrörelse, kultur- aktörer, regioner och berörda departement. Berörda departement är Social-, Utrikes-, Närings-, Kultur- och . och besöksnäringen tog 2013 fram en gemen- sam strategi för internationella idrottsevenemang med det över- gripande målet att ska arrangera dubbelt så många hållbara internationella idrottsevenemang och idrottsmöten som 2013.17 Strategin slår fast att en förutsättning för måluppfyllelse är en ökad samverkan mellan tre parter, nämligen idrottsrörelsen, besöks- näringen och politiska beslutsfattare på alla nivåer. Strategin fokuserar på tre områden där besöksnäring och idrottsrörelse tillsammans behöver öka insatserna. Dessa är 1) destinationsutveckling 2) att skapa hållbara evenemang och 3) nationell samverkan för en internationellt stärkt Sverigebild. webbsida18 rapporterar att det första insatsområdet är på god väg genom de senaste årens arbete med att skapa verktyg, utbildningar och mötesplatser. Det andra området är uppstartat och testat i projektform. Arbetet med det tredje om- rådet, rörande samverkan för en stärkt Sverigebild, är initierat genom en förstudie som och Visit presenterade i maj 2017.19 17Riksidrottsförbundet (2013): Internationella idrottsevenemang engagerar hela – idrottens och besöksnäringens strategi för internationella evenemang. 19Riksidrottsförbundet och Visit (): Internationell marknadsföring av inter- nationella idrottsevenemang – nu och sedan. Inom området kulturevenemang finns en mängd såväl privata som offentliga arrangörer och intresseorganisationer. Att dessa inte är nationellt samlande i en centralorganisation motsvarande idrottens är naturligt, men bidrar till att de inte får samma fokus. Denna del av evenemangen är i lika stort behov av insatser för att kunna växa och bidra till den fortsatta utvecklingen av besöksnäringen. Gemensamma frågor beträffande musikevenemang såsom säker- het, statliga stöd, jämställdhet och upphovsrätt lyfts inom den ideella intresseorganisationen där 200 ideella och kommersiella arrangörer av livemusik bland annat festivaler, klubbar, kommuner, arenor, musikföreningar och nöjesparker är medlemmar.20 En annan viktig aktör är Svensk scenkonst, en bransch och arbetsgivarorgani- sation som företräder 108 företag och organisationer professionellt verksamma inom teater, dans och musik. Intresset för att arrangera evenemang ökar också bland allt fler kommersiella aktörer. På kultursidan i finns allt från mindre, privata teatrar till stora internationella aktörer som Live Nation som finns i 40 länder. Även kommersiella idrottsevenemang är på tillväxt. inkluderar idrottens och besöksnäringens gemensamma strategi inte deltagarevenemang som exempelvis , Vättern- rundan, Vansbrosimningen, Göteborgsvarvet med flera. Detta ska inte tolkas som att idrottsrörelsen ser deltagarevenemang och inter- nationella mästerskap som ett motsatsförhållande. Tvärtom har idrottsrörelsen en positiv syn på deltagarevenemang då de arrangeras av idrottsföreningarna och bidrar såväl till den idrottsliga utveck- lingen som till de lokala organisationerna och i hög grad till ökad fysisk aktivitet. 20 /om-oss/organisation/ 13.6.5Evenemang och möten i exportstrategin Evenemang är inkluderade i exportstrategi 2015, där vikten av de stora globala evenemangen lyfts fram – inte minst idrottsevene- mang men även andra former av evenemang. Exportstrategin slår fast att regeringen tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer ska verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . skapades därför grupperingen Team Möten och Evenemang som samlar ett 20-tal aktörer för att formulera behov för att verka i riktning mot exportstrategins målbild.21 Det finns således goda formuleringar om samverkan på alla nivåer. Det som inte finns är en målbild för de offentliga insatserna och en plan för hur och genom vem ett strategiskt arbete ska drivas framåt. Utredningen konstaterar att det finns behov av en nationellt samlande struktur för stora evenemang och möten. I kapitel 3 föreslår utredningen bildandet av en ny funktion för utveckling och innovation samt att stora evenemang och möten ska ingå som ett strategiskt område i denna funktions verksamhet. 13.6.6Kunskapsutveckling och värdering av evenemang Bedömning: Kunskapsutveckling och samverkan mellan forsk- ning och evenemangssektorn behöver främjas långsiktigt. Detta ställer krav på ett ökat samarbete mellan forskningsfinansiärer, akademi och evenemangsarrangörer. För att ska kunna attrahera fler internationella evenemang och verka för en hållbart genomförande av dessa behöver kunskap och kompetens utvecklas på arrangörsnivå. I en studie anger personer som arbetar aktivt med evenemang hos special- idrottsförbund och destinationer att de behöver ökad kunskap om bland annat –kommunikations- och marknadsföringsfrågor inklusive digital kommunikation, PR och media –hur man mäter effekter 21 Team evenemang och möten, inspel till utredningen, . –värdskapet som framgångsfaktor –hållbarhet som möjlighet i ett evenemang –målgruppssegmentering och identifiering av målgrupper –uppbyggnad av kommersiella partnerskap och nätverk runt ett evenemang.22 2014–2016 samlades idrottsrörelsen och besöksnäringen i två tids- begränsade utvecklingsprojekt evenemang23 som finan- sierades av och och Hållbara evene- mangsstäder24, som finansierades av inom ramen för pro- grammet Utmaningsdriven innovation. Projekten som har testat modeller för värdering av hållbara evenemang. Vidare har i ett samarbete med och utvecklat Event Impact Calculator, ett samtals- och dialogverktyg med syfte att stödja samarbete mellan specialidrottsförbund och destinationsorganisationer kring förutsättningarna för varje enskilt evenemang, innan beslut fattas om att försöka vinna hem det. Utöver arrangörers och destinationers kompetensutveckling ser utredningen ett behov av en långsiktig samverkan mellan idrotten, kulturaktörer, besöksnäringen och akademin. Evenemangsforsk- ningen i och internationellt har utvecklats i takt med evene- tillväxt. Svenska forskare var tidigt intresserade av evene- mangsområdet vilket har bidragit till att vi har god och profile- rad evenemangsforskning med internationell höjd vid några svenska lärosäten bland annat på , och Etour på . Trots att forskningsområdet har hög profil i är den kritiska massan av forskare som studerar evenemang fortfarande liten och forskningsresurser till området svaga med tanke på evene- tillväxt, omfattning och utmaningar. 22Riksidrottsförbundet och Visit (2017): Internationell marknadsföring av inter- nationella idrottsevenemang – nu och sedan. /centrumforidrottsevenemang/Kunskapochverktyg/ 13.6.7Modeller för samverkan och roller har goda förutsättningar att arrangera hållbara evenemang som konkurrensen för att vinna hem stora evenemang blir allt hårdare, vilket syns tydligast för idrottsevenemang, inklusive europamästerskap, världsmästerskap och . Det finns behov av samarbete mellan evenemangsarrangörer inom idrott, kultur och näringslivet, inklusive exportindustrin, samt offentliga aktörer för att vinna hem och genomföra evenemang. Ett nationellt kontaktnät behöver formas som en part i ett offensivt arbete som inkluderar aktörer från besöksnäring, idrott, kultursektorn och det offentliga . En modell att utgå ifrån är det arbete som gjordes kring världsmästerskapen i skidor i . En viktig strategisk tidszon är tiden, oftast , mellan det att en bid-process25 har vunnits tills evenemangets genomförande. Många destinationer och specialidrottsförbund vittnar om att engagemang, samverkan och tempo som varit högt under bid- processen tenderar att stanna av när det saknas tydlighet om vem som har vilken roll och ansvar . Om evenemang ska bli framgångsrika behöver roller och ansvars- fördelning från vunnet evenemang till genomförande förtydligas. Några evenemang som lyfts tack vare strategiskt arbete i mellanperioden är: i , Europamäster- skapen i fotboll som genomfördes i sju värdstäder 2013, Världs- mästerskapen i Juniorhockey i –2014 och Världsmäster- skapen i skidor i . Här finns regional kompetens som skulle kunna samlas och spridas på nationell nivå för att komma flera till godo, även utanför idrottsevenemangens sfär. Utredningen ser att den nya funktionen för utveckling och innovation som beskrivs i kapitel 3 kan ha rollen att samla relevanta aktörer och utveckla och sprida modeller för samarbete mellan evenemangsarrangörer inom idrott, kultur och näringslivet, inklusive exportindustrin samt offentliga aktörer. Samarbeten och modeller kan tillämpas och utvecklas med några väl valda stora evenemang som testbäddar. 25 En bid-process handlar om när en nation, destination eller arrangör lägger anbud på att stå som värd för en tävling eller ett evenemang. Bedömning: Destinationer och evenemangsarrangörer behöver förmedla en gemensam Sverigebild. Detta kräver gemensamma och tydliga verktyg, material och kompetensutvecklingsinsatser. initierade och Visit en förstudie om marknadskommunikation av internationella idrotts- evenemang. Studien visar att få av internationella idrotts- evenemang har en strategisk plan för genomgripande budskap, medie- och kanalval. Studien pekar också på att besöksnäringen i form av regioner och destinationer har kommit betydligt längre än specialidrottsförbunden när det gäller den digitala omställningen och på vilket sätt man kan nå specifika målgrupper. I stort sett samtliga destinationer och specialidrottsförbund uttrycker ett behov av stöd för att bättre förstå och också få hjälp att presentera Sverigebilden till exempel i samband med bid-processer. De ser att förmedlandet av en tydligare och vassare bild av är något som kan ge posi- tiva fördelar i en omröstning. Bedömning: Regeringen har en viktig roll att visa att nationen ställer sig bakom arrangörer och städer genom ett representations- stöd i samband med anbud på ett urval av prioriterade inter- nationella idrottsevenemang med tydlig hållbarhetsprofil. Inspel till utredningen från idrottsrörelsen, evenemangsarrangörer och SKL efterfrågar ett tydligt uttalat statligt engagemang genom investering och resurser på området. Bland annat efterlyses representationsstöd, det vill säga att staten vid väl valda stora evene- mang visar på att nationen står bakom idrotten och städerna genom att regeringen tar aktiv del som representanter på internationella möten som handlar om att vinna hem dessa evenemang. Förslagen medför engångskostnader för staten. Utredningen föreslår att tillskjuts för en pilotinsats som syftar till utveckling av hållbara evenemang och möten med fokus på säkerhet. Den insats som föreslås leda om evene- mangssäkerhet uppskattas kosta .