sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg för äldre personer, del 2 Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 1.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen ....................... 1.2Förslag till förordning om ändring i Varför används ”jag” i betänkandetexten? Hur ska betänkandet läsas? Utredningens uppdrag och arbete ............................... Övergripande inriktning och avgränsningar ......................... Människosyn, existentiell hälsa och förhållningssätt ...... 4.4Fundament för den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer .............................................. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om Så kom vi dit vi är .......................................................... Bättre, ja, men bra?................................................................. Där vill vi vara ......................................................... 5.4Den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om De första stegen 2019–2020................................................... På lite 2021–2025................................................ På lång sikt 2026–2034 ......................................................... Kvalitet och effektivitet ............................................ Kvalitet i en relationell verksamhet ..................................... Vad är god kvalitet? 6.3Välbefinnande och trygghet – mål som speglar omsorg Kvalitet ur tre perspektiv ..................................................... Effektiv vård och omsorg ..................................................... Den äldre personen och vård och omsorg ................... Vem är ”den äldre”? Befolkning och typ av hushåll .............................................. Så bor äldre personer ............................................................ Skillnader i hälsa och levnadsvillkor .................................... Kroppens grundläggande behov........................................... Att bibehålla ett socialt sammanhang .................................. Äldre personer med många sjukdomar................................ Våld i nära relationer............................................................. Äldre personer födda i andra länder .................................... Nationella minoriteter och urfolk ....................................... Att åldras med funktionsnedsättningar ............................... Hbtq i äldreomsorgen........................................................... Äldreomsorgen i siffror........................................................ hälso- och sjukvård ........................................... Finansieringen av vården och omsorgen om äldre Har dagens personal tillräcklig yrkeskompetens? Framtida krav på yrkeskompetens ...................................... Tillgång och efterfrågan på personal ................................... 8.6Hur kan balans mellan tillgång och efterfrågan uppnås? – en nationell strategi ........................................................... Nationellt system för validering .......................................... Legitimation av undersköterskor ........................................ Bättre stöd till livslångt lärande ........................................... Nya krav och bättre förutsättningar för enhetschefer ....... Nationell utbildning på högskolenivå för biståndshandläggare inom äldreomsorgen .......................... Utökad högre utbildning i geriatrik och gerontologi ........ Bättre samordning mellan aktörer ....................................... Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande Hälsofrämjande och förebyggande insatser........................ Det civila samhällets roll ...................................................... Ansvar och rättslig reglering ................................................ Behov av samverkan.............................................................. 9.8Rehabilitering och habilitering för personer med Uppföljning och stöd till förbättringsarbete....................... Sammanhållen vård och omsorg................................ Sammanhållen vård och omsorg .......................................... 10.2Samverkan – vägen till sammanhållen vård och omsorg? 10.3Samordning – vägen till sammanhållen vård och Samarbete som väg mot en mer sammanhållen vård och Forskning och utvärderingar................................................ Förslag om multiprofessionella team .................................. Uppmärksamma de anhöriga ............................................... Behov av ökad kunskap ........................................................ De som ska använda tekniken .............................................. Behov av gemensamma standarder ...................................... Säkerhet och skillnader mellan kommunerna ..................... Kvalitet och effektivitet ....................................................... Boende för äldre personer......................................... Uppdrag enligt direktiven .................................................... Bo tryggt, praktiskt och med gemenskap ........................... Särskilda boendeformer för äldre ........................................ Det ordinära boendet ........................................................... Trygghetsboende och seniorboende ................................... Bostadstillägg för pensionärer ............................................. Information och stöd till äldre personer om boende på Flexibla former för handläggning och beslut om insatser till äldre personer ........................................ Vilka behov finns av förenkling av biståndsprövningen?... Begreppet förenklad handläggning...................................... Förenklad handläggning i tidigare statliga utredningar...... Ny bestämmelse om förenklad biståndsprövning .............. Exempel på hur den föreslagna bestämmelsen om förenklad biståndsprövning kan användas........................... Mina skäl för utformning av den nya bestämmelsen om Uppföljning ur olika perspektiv........................................... Intresse- och arbetsgivarorganisationernas uppföljning .... Källor för den nationella uppföljningen .............................. Presentation av nationella uppföljningar ............................. Effektiv vård och omsorg ..................................................... Följa upp den nationella kvalitetsplanen ............................. Utvecklingsområden för den nationella uppföljningen...... Översyn av socialtjänstlagen m.m............................. Bakgrund och motiv för frågeställningarna......................... Skälig levnadsnivå eller goda levnadsvillkor ........................ Individuell behovsprövning eller inte? Reglera äldreomsorgen i socialtjänstlagen eller i en Avgifter för vård och omsorg samt kostnader för mat inom äldreomsorgen .............................. Hemtjänst för asylsökande................................................... Kapitel 4–7 – Människosyn, kvalitet och nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer........ Kapitel 8 – God kompetensförsörjning .............................. Kapitel 9 – Hälsofrämjande, förebyggande och Kapitel 10 – Sammanhållen vård och omsorg ..................... Kapitel 11 – Anhöriga .......................................................... Kapitel 12 – Välfärdsteknik.................................................. Kapitel 13 – Boende för äldre personer............................... Kapitel 14 – Flexibla former för handläggning och Kapitel 15 – Uppföljning ..................................................... Kapitel 16 – Översyn av socialtjänstlagen m.m. ................. Finansiering av förslagen...................................................... Förslaget till lag om ändring (2001:453) ............................................................................. Sakkunniga och experter samt deltagare i den parlamentariska referensgruppen och övriga Utredningens möten och besök .................................. Skrivelse till äldreminister ........................ Beskrivning av datakällor, bearbetning och kvalitetssäkring av data från Statistiska programgemensamma ämnen vård och omsorg ........ Kartläggning av information om förenklad handläggning på kommunernas egna webbsidor ........ Resultat från enkäten om flexibla former för handläggning, behovsbedömning och beslut inom Bostadstillägg för pensionärer () och effekter av höjning av taket för bostadsutgiften ....................... 9Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser I direktiven till utredningen kvalitetsplan för äldreom- sorgen framhålls att ”Ett preventivt arbetssätt inom vård och omsorg kan ge flera vinster. Ett sådant arbetssätt är ofta långsiktigt kostnads- effektivt och därför samhällsekonomiskt motiverat, men framför allt handlar det om att de äldre kan få ett gott och självständigt liv .” I direktivet nämns vikten av god och näringsrik mat, fysisk aktivitet, starka sociala nätverk, att förebygga fallskador och att uppmärksamma munhälsan. Minskad sjuklighet i hjärt- och kärl- sjukdom nämns som exempel på effekter av mer hälsosamma lev- nadsvanor. Civilsamhällets roll lyfts fram. Både förebyggande och rehabiliterande insatser bör enligt direktivet kunna ge den äldre personen högre livskvalitet och också medföra långsiktiga ekono- miska vinster för samhället. ”Utredaren ska föreslå insatser som stärker det förebyggande arbetet inom äldreomsorgen. Utredaren ska också lämna förslag på hur det rehabiliterande arbetet kan stärkas.”1 Samhällets alla delar berörs av hälsofrämjande och förebyggande insatser. En boendemiljö som inbjuder till promenader och stimulerar sociala möten är en del av ett åldersvänligt samhälle. Som jag redovisat i kapitel 7 är en tillgänglig utemiljö en viktig faktor för att kunna leva ett så självständigt liv som möjligt även med olika funktionsnedsättningar. Bostadsanpassning kan ses som en del av en kommuns hälsofrämjande arbete. Utformningen av kollektiv- trafiken är ett annat exempel. 1 Dir 2015:72. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser I detta kapitel belyser jag olika former av hälsofrämjande och förebyggande insatser samt rehabilitering på individnivå, främst riktade till äldre personer i behov av vård och omsorg. Tyngdpunkten i detta kapitel ligger på äldre personer som inte har ett stort vård- och omsorgsbehov och där behov av vård och omsorg kan förebyggas och skjutas upp genom hälsofrämjande insatser. Jag vill emellertid understryka att behov och förslag till insatser är generella och gäller alla åldrar och funktionstillstånd. Beroende på den äldre personens funktionstillstånd kan de behöva anpassas, vilket jag återkommer till i kapitel 13. Det friska som utgångspunkt Salutogen vård och omsorg tar sin utgångspunkt i Aaron Antonovskys teorier om vad som kan bidra till att en människa kan upprätthålla hälsa trots påfrestningar. Med begreppet KASAM avses en stark känsla av sammanhang – begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet.2 En tolkning av detta har varit att mer fokusera på det friska, vad den äldre personen kan, än vilka funktionsned- sättningar den äldre personen har. Detta ligger nära det som under några decennier beskrivits som ett rehabiliterande förhållningssätt, liksom begreppet empowerment. Redan i 1970–talets socialutredning slogs fast att personalen måste utgå från vad den äldre personen kan, inte från vad hen inte kan3. Det gäller hela livsloppet, även när den äldre personen behöver hjälp av andra för att klara sin vardag. Det är också angeläget att ha en helhetssyn på den äldre per- sonen – att inte bara se de fysiska behoven, utan också behoven av att få vara en person som fortfarande lever, som får vara delaktig, vara i ett socialt sammanhang, och att få samtala om sina existen- tiella frågor. Att kunna uppmärksamma sambandet mellan kom- munikationsförmågan och den psykiska hälsan och att hen får rätt förutsättningar för att kunna behålla vad jag vill beskriva som en kommunikativ delaktighet i vardagen. 2Antonovsky , Hälsans mysterium, : , 2005. Socialvården, mål och medel. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser God hälsa som mål Det finns ingen allmänt vedertagen definition av hälsosamt åldrande (healthy ageing) eller ”framgångsrikt” åldrande (successful ageing). Begreppen används ofta omväxlande och verkar stå för ungefär det- samma. I flera studier används Rowe och Kahns (1998) definition: frihet från sjukdom och sjukdomsrelaterat funktionshinder bibehållande av fysisk och kognitiv funktionsförmåga bibehållande av aktivt engagemang.4 Vissa författare använder en mycket mindre restriktiv definition och framhåller att man kan ha ett ”framgångsrikt åldrande” även med sjukdom och funktionshinder. Man lägger då större vikt vid kognitiva och affektiva faktorer.5 Med begrepp som ”successful ageing” finns det en risk för att fysisk förmåga överbetonas, och att begreppet kan leda till att det subjektiva förbises; att varje persons åldrande är olika. Det finns också en risk för en individualisering, där det goda åldrandet blir den äldres eget projekt. Detta trots att det goda åldrandet är beroende av det sociala, ekonomiska och kulturella sammanhang personen lever i, och där ojämlikhet påverkas av bl.a. socialgrupp, kön och etnicitet.6 Det är även olyckligt att använda ett begrepp som ”framgångsrikt” då det antyder att ohälsa är ett misslyckande för individen. I Healthy Ageing – a Challenge for Europe7 beskrivs ett hälsosamt åldrande på följande sätt: ”En process där möjligheterna till fysisk, social och psykisk hälsa optimeras så att äldre människor kan ta : Pantheon Books 1998. 5Karp, , , , , , , och , . Ett hälsosamt åldrande, kunskapsöversikt över forskning 2005–2012 om hur ett hälsosamt åldrande kan främjas på individnivå : Stiftelsen 2013:05, 2013. 6Martinson, och . Succesful aging and its discontents: a systematic review of the social gerontology literature. Gerontologist feb; 55 s. 58–69, 2015. 7Statens folkhälsoinstitut initierade 2003 i samverkan med (), European Older People’s Platform (), EuroHealthNet samt nio organisationer och myndigheter i andra länder, projektet ”Healthy Ageing”, vars slutrapport publicerades . Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser aktiv del i samhället och åtnjuta ett självständigt liv med god livs- kvalitet utan att diskrimineras på grund av ålder.”8 Med denna breda definition av hälsa blir hälsa inte bara en fråga för hälso- och sjukvården. Att underlätta för den äldre personen som är i den fjärde åldern, att uppleva hälsa definierad på detta sätt, bör ses som en uppgift för hela samhället. För äldreomsorgens del kan det handla om att underlätta att delta i sociala aktiviteter även när man överlevt sina jämnåriga vänner och möjliggöra att bibehålla sina intressen eller finna nya sammanhang när de gamla är möjliga. Rätt till promenader och utevistelse är ett i den allmänna debatten om äldreomsorgen ofta valt exempel. Social, kulturell och fysisk aktivitet är bra för såväl hjärta som hjärna och har en före- byggande roll för utvecklingen av t.ex. psykisk ohälsa så som depres- siva symptom och sjukdomar (där speciellt de sociala aktiviteterna lyfts fram som effektiva9) samt av demenssjukdomar10. Vilka insatser som är adekvata är beroende av individens livshistoria, intressen och förmåga. Hälsa är relaterat till de livsbetingelser vi lever under. Var vi bor, ekonomiska och sociala förhållanden, utbildning och kön är exem- pel på faktorer som har betydelse för hälsan. Det levda livet kan inte göras om men det är aldrig för sent för hälsofrämjande och förebyggande insatser. Som jag redovisat i kapitel 7 finns det betydande hälsoskillnader mellan kvinnor och män, och mellan olika socioekonomiska grupper. Dessa skillnader kvarstår, och förstärks i vissa fall, i hög ålder. Per- soner med högre utbildning lever än de med kort utbildning och rapporterar bättre självupplevd hälsa. Kvinnor har en sämre hälsa än männen. Däremot är männens medellivslängd kortare än kvin- nornas, och fler män än kvinnor tar sitt liv. Skillnaderna i hälsa tycks 8Berensson, (red.) Healthy Ageing – a challenge for Europe. : hälsoinstitut rapport 2006:29, 2006. 9Forsman , Nordmyr och . Psychosocial interventions for the promotion of mental health and the prevention of depression among older adults. Health Promot Int. Dec;26 Suppl 1:i85–107. doi: 10.1093/heapro/dar074, 2011. 10”Det som är bra för hjärtat är bra för hjärnan”, Citat från professor , se t.ex. Internet /Dold---Puffar-RSS-Menyer/Aldre-i-Centrum-105/Allt- som-ar-bra-for-hjalrtat-ar-bra-for-hjarnan/ Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser kvarstå över tid11, trots de nationella målen om ökad jämlikhet i hälsa. Regeringens mål är att de påverkbara skillnaderna i hälsa mellan olika samhällsgrupper ska vara borta inom en generation.12 Sjukvårdshuvudmännen har ett ansvar för förebyggande och hälso- främjande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. har beslutat om ny hälso- och sjukvårdslag som träder i kraft . De bestämmelser i nuvarande lag som refereras här återfinns likalydande i den nya lagen.13 Enligt 2 c § HSL ska ”Hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada.” Kommunerna och landstingen har således ett lagstadgat ansvar att möjliggöra för den enskilde att leva hälsosamt och få kännedom om riskfaktorer för sjukdom. I socialtjänstlagen (2001:453), SoL, anges att till socialnämndens uppgifter hör att ”genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden” (3 kap. 1 § SoL). I 5 kapitlet med rubriken ”Äldre människor” anges att ”ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra.” (5 kap. 4 § SoL). Avseende människor med funktionshinder anges att ”skall verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. skall medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd” (5 kap. 7 § SoL). Det innebär ett ansvar för förebyggande arbete i bred bemärkelse riktat till de grupper av äldre som denna utredning handlar om. Sex differences in health in 1992 and 2002 among very old Swedes. 1(2) (2009). 107–123. 12www.regeringen.se/artiklar/2015/06/en-kommission-for-jamlik-halsa/ (hämtad ). 13Proposition 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Kommunerna har också ett ansvar för uppsökande arbete riktat till äldre personer. ”skall göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för äldre människor samt i sin upp- sökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område.” (5 kap. 6 § SoL). 9.2Hälsofrämjande och förebyggande insatser Min bedömning: Hälsofrämjande och förebyggande insatser är ett långsiktigt arbete och ska omfatta hela befolkningen oavsett ålder. Det är aldrig för sent att ge stöd till hälsofrämjande vanor och att förebygga ohälsa. Kommunerna har ett tydligt ansvar att underlätta för äldre personer att vara fysiskt och socialt aktiva och vara delaktiga i samhällslivet. Samverkan bör ske med civil- samhället. Delaktighet i samhället, meningsfullhet och självständighet är en viktig del för hälsan. Hälsofrämjande insatser är ofta baserade på att ge individen redskap för kunskap och möjligheter för eget ansvar för hälsan. Hälsofrämjande insatser är dock bredare än så. Här kan alla insatser som underlättar för äldre personer att vara delaktiga i sam- hällslivet och klara sig själva inkluderas. I tätorten kan det exempelvis handla om avfasade trottoarer, trygga promenadstråk och närhet till service dit man kan ta sig själv. På landsbygd och i glesbygd att olika former av service och kollektivtrafik möjliggör för äldre personer att kunna klara sig själv även om de kan eller vill köra bil. Vården och omsorgen om äldre personer behöver beakta de ”fyra hörnpelare” för god hälsa som institut arbetade fram strax ; fysisk aktivitet, goda matvanor, social gemenskap och socialt stöd samt menings- fullhet/delaktighet/känna sig behövd. I en kunskapsöversikt sammanfattades resultaten med ”att in- satser som främjar fysisk, psykisk, kulturell aktivitet, bra matvanor, sociala nätverk är betydelsefulla för att bevara hälsan bland äldre. Det är också viktigt att de äldre har meningsfull sysselsättning, Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser anpassad till deras förmåga.”14 En slutsats som fortsatt forskning bara kunnat ytterligare bekräfta. Hälsofrämjande insatser är sällan i praktiken uppdelade mellan fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Stöd till social gemen- skap stärker den psykiska hälsan, förebygger depression, och möjliggör en bättre matlust vilket ger ökad kraft till fysisk träning för att ta ett exempel. Ingen tänker väl att nu ska jag gå på konsert, teater eller bio för att hålla mig frisk. Men värdet av att själv få delta i och att få uppleva olika former av kulturaktiviteter är väl belagd som hälso- främjande.15 –2012 hade dåvarande institutet (FHI), tillsammans med , i uppdrag av reger- ingen att tillsammans ta fram en vägledning kring hälsosamt åldrande. Vägledningen går under namnet Seniorguiden, en webb med beskrivningar av projekt samt effekt- och processutvärdering av de försöksverksamheter som FHI hade i uppdrag att genomföra.16 För- söksverksamheterna hade som fokus samverkan mellan kommun och landsting. Slutrapporten från satsningen kom 2013.17 En förlängning be- slutades med fördjupade studier och som rapporterades av 2015. Förslag från de avslutande rapporterna inför framtida arbete var: långsiktig satsning på en hållbar och trovärdig vägledning fler uppföljningar behövs ur ett långtidsperspektiv 14Thille, (red.) Liv – om hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser för äldre. : 2003:63 2003. 15Se t.ex. : Kultur för äldre. Värt att leva för. : , skriftserie 2013:4. 16www.folkhalsomyndigheten.se/seniorguiden/ (hämtad ). 17Folkhälsomyndigheten: Hur kan kommuner och landsting arbeta för att främja hälsan hos personer ? Slutrapport för regeringsuppdraget att utarbeta en vägledning för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande samt starta försöksverksamheter med hälsocoacher. : , 2013. slutredovisning av regeringsuppdrag att genomföra fördjupade dataanalyser och 36-månaders uppföljning av försöksverksamheten Sam- verkansmodell för ett hälsosamt åldrande. : , 2015. Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande insatser Stöd för förebyggande arbete vad gäller otillräcklig fysisk aktivitet, ohälsosamma kostvanor, tobaksbruk och riskbruk av alkohol finns i riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder.19 European Innovation Partnership on Ageing (EIPAHA), är ett europeiskt innovationspartnerskap som startade och som ska avslutas . Initiativet har tillkommit mot bakgrund av den demografiska utvecklingen med en allt större åldrad befolkning i . Det är ett pilotprojekt vars syfte är att stimulera till innovationer för att lägga fler friska år till livet.