sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — För att enhetlig och central uppföljning ska kunna genomföras kring frånvaro är det också av vikt att registre- ringen sköts på ett likartat sätt.34 I rapporten ger flera intervjupersoner uttryck för att skolor måste skapa riktlinjer för vilken typ av frånvaro som ska rapporteras och hur. Detta för att lärarna ska göra på samma sätt för alla elever. Det behövs riktlinjer t.ex. för hur rapporteringen sker vid de tillfällen då klassen har vikarier, hur man hanterar att elever endast dyker upp till lektionens sista eller vem som har ansvaret för att skapa rapporter och följa upp dem. Dessa frågor blir av stor vikt för att skapa en likvärdighet för alla elever.36 Utredningen bedömer att gemensamma variabler behöver anges och riktlinjer utarbetas för rapporteringen av frånvaro. Det är svårt att se att nuvarande variation kan försvaras utifrån målsättningen att alla elever med skolplikt ska gå i skolan. När det gäller registre- ringen av frånvaro är utredningens bedömning att krav för vilka variabler som minst behöver följas borde anges. Sådana krav skulle kunna ingå i allmänna råd om arbetet med att främja när- varo och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. Mot bakgrund av beskrivningen ovan bedömer utredningen att centrala variabler i uppföljningen är: giltig frånvaro enligt indelningen vårdnadshavare anmält, beviljad ledighet ogiltig frånvaro enligt indelningen försenad ankomst, ej beviljad ledighet, uppgift saknas dag, vecka, månad, termin, år 34HealthNavigator (2016). Förbättrade livsvillkor för barn och unga i . Nulägesanalys och åtgärdsförslag. 35Fostvedt, U. m.fl. (2011). Enligt utredningens bedömning bör uppföljningen av frånvaro på skolnivå vara relativt detaljerad till sin karaktär för att möjliggöra analys och kartläggning av frånvaromönster för enskilda elever och på skolnivå. får uppföljningen inte vara så detaljerad att den blir svårhanterlig för den som ska rapportera in och analysera uppgifterna. Att uppgift om lärare ska finnas i systemen kan eventuellt ifråga- sättas. Utredningen anser dock att den här uppgiften är viktig, efter- som elevers frånvaro i vissa fall kan ha att göra med undervisnings- situationen. I dessa fall är det viktigt att skolan får kännedom om svårigheterna och kan agera utifrån dem så att både lärare och elev kan erbjudas stöd. Tidiga åtgärder behöver sättas in vid frånvaro. På skolnivå behö- ver uppföljningen av frånvaro därför ske oftare än på övriga ansvars- nivåer. Utredningens bedömning är att uppföljning av frånvaro bör ske på skolnivå. En sådan periodicitet möjliggör tidiga interventioner, vilket är en framgångsfaktor för att motverka frånvaro. 5.4.4Utredningens bedömning om en närvarofunktion på varje skola Utredningens bedömning: På varje skola bör det finnas en funk- tion som kontinuerligt följer frånvaro på individ- och skolnivå. Skälen för utredningens bedömning Lärarnas administrativa arbetsbörda har ökat och det har i utred- ningen framkommit att lärare och mentorer kan ha svårt att hinna registrera och följa upp elevers frånvaro. Att elevers frånvaro registreras är bra, men får inte inkräkta på det relationsbyggande arbetet mellan lärare och elever som är avgö- rande för enskilda elevers skolframgång och närvaro. Lärare eller är vanligen den första som uppmärksammar frånvaro. Admi- nistrativa uppgifter, inklusive registrering kan även hanteras av annan skolpersonal. Utredningen har inhämtat många exempel på att skolor har ut- vecklat sätt för att kunna följa frånvaron. På en del skolor finns en särskild person utsedd som tar fram uppgifterna. Det kan vara skol- sköterska, skolkurator, kanslist, elevhälsochef eller rektor. På andra skolor har t.ex. rektor och elevhälsan eller arbetslaget en gemensam genomgång av elevernas frånvaro. När det gäller att uppmärksamma frånvaro är det viktigt att skolan följer sin närvarorutin och agerar direkt på frånvaro. Det är en inter- vention i sig, vilket bland annat erfarenheter från kom- mun i samverkan med och visar på.37 I har man ett mobilt skolteam inom elevhälsan. Teamet följer månatligen upp frånvaron i varje skola. I flera skolor som utredningen har varit i kontakt med är elevhälsan involverad i att kartlägga och analysera elever som har en frånvaro över en viss nivå. anger i sina riktlinjer rör- ande skolplikt, närvarokontroll och åtgärder vid oroande frånvaro i grundskola och grundskola att det på varje skola ska utses en per- son som kallas för närvaroansvarig. Den här personen har till upp- gift att: –bedriva och skapa dialog kring det närvarofrämjande arbetet (vilket inkluderar skolklimat och samhörighet) –vara rektorn behjälplig i att säkerställa att rutiner som främjar närvaro finns och följs –diskutera registrering och analys av närvaron till- sammans med rektorn –bevaka att skolans fokus ligger på åtgärder som skolan kan genom- föra. 37 (2016). Kommentarer till Skolinspektionens rapport ”Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor”. I vissa skolor finns s.k. skolvärdar som kan uppmärksamma elevers närvaro och frånvaro samt möta dem i olika sammanhang. Vid en skola som hade problem med försenade ankomster anställdes två skolvärdar. Skolvärdarna diskuterade med de elever som kom för- sent och kontaktade hemmet vid behov. Det här ledde till att de försenade ankomsterna minskade påtagligt.38 I en av utredningens rektorsintervjuer (bilaga 4) berättas att skolan har en elevassistent som bl.a. har till uppgift att kontrollera alla elevers närvaro. Elev- assistenten och rektorn går igenom närvaroregistreringen . I ytterligare en annan intervju berättar rektorn att skolan har ”hand- ledare” som vardera ansvarar för närvaron för 15 elever. Handleda- rens uppgift är bl.a. att på veckobasis kontrollera att frånvaron inte ”rusar iväg” och att redovisa för rektorn. En högstadieskola utred- ningen har varit i kontakt med har en kurator och en socialpedagog som följer upp vilka som inte är på lektion och kontak- tar dem. Det här utgör en del av skolans närvarofrämjande arbete. Utredningen ser ovan beskrivna närvarofunktioner som positiva exempel på att främja närvaro och bedömer att en sådan funktion kan hjälpa alla skolor i deras närvarofrämjande arbete. Utredningen bedömer därför att skolan bör ha en funktion som har ansvar för att följa upp frånvaron tätt och regelbundet. En sådan funktion kan uppmärksamma strukturella och individuella hinder för närvaro. Funktionen bör åstadkomma minskad administration för lärare, men inte ett minskat ansvar för att arbeta med en elev och dennes vårdnadshavare när frånvaro är identifierad. Utredningen anser det inte nödvändigt att peka ut en särskild yrkesgrupp som närvaro- ansvarig. Olika lösningar utifrån olika behov kan behövas på skol- orna. Behoven är t.ex. inte de samma på en stor som på en liten skola. 38 (2008). En analys av ungas utanförskap. 6 Riskfaktorer för frånvaro Utredningen har i uppdrag att analysera orsakerna till långvarig eller ofta återkommande frånvaro. För att kunna förebygga frånvaro och främja närvaro krävs kunskap om orsakerna till frånvaro. Kapitlet utgör bakgrund till flera av utredningens förslag och bedömningar. I kapitlet används begreppet riskfaktor och begreppet orsak till från- varo synonymt. 6.1Frånvaro – inte bara i Frånvaro är inte ett unikt svenskt fenomen. Ströfrånvaro och om- fattande frånvaro förekommer i många länder och i olika världs- delar. Det finns svenska undersökningar om orsaker till frånvaro,1 men få studier är publicerade internationellt. I finns det flera publicerade studier från om orsaker till frånvaro.2 Svenska undersökningar om orsaker finns framför allt när det gäller strö- frånvaro.3 Generellt framkommer samma orsaker till frånvaro i både svenska och internationella studier. 6.2Olika begrepp för frånvaro Studier på frånvaro internationellt och i använder olika be- grepp eller termer för frånvaroproblem. De två vanligast förekom- mande är skolk (truancy) och skolvägran (school refusal). 1Skolverket (2008). Rätten till utbildning. Om elever som inte går i skolan, (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 2Se t.ex. Havik, T. m.fl. (2015). Assessing reasons for school non-attendance. 3Jönsson, A. (1990). en forskningsresumé, , K. m.fl. (2005). Elever på vift. Vilka är skolkarna? Skolk kan definieras som ogiltig ströfrånvaro som vårdnadshav- arna ofta inte känner till. Eleven vill heller inte att vårdnadshavarna ska känna till frånvaron. Eleven är frånvarande från lektion, men kan befinna sig i skolan. Skolvägran handlar om ogiltig frånvaro som är känd för vårdnads- havarna. Eleven kan vara i skolan, men uppleva obehag och ha svårig- heter att ta sig till skolan . Att återgå till skolan efter och lov är ofta förenat med stort obehag och motstånd. Eleven känner olust eller rädsla inför något som är förknippat med skolan, eller för att vara ifrån vårdnadshavarna. Indelningen av frånvaroproblem i skolk respektive skolvägran kan ifrågasättas. Begreppen eller termerna är dessutom tveksamma utifrån att de kan betraktas som stigmatiserande då de signalerar att orsakerna till frånvaron ligger hos eleven. Det finns inte heller till- räckligt vetenskapligt stöd för att vissa riskfaktorer enbart är relate- rade till den ena eller den andra formen av frånvaro. Begreppen skolk och skolvägran används inte i regleringen av frånvaro och utred- ningen väljer att använda begreppet frånvaro. I de fall där det har betydelse att ange om kunskapen eller rekommendationen endast gäller en viss form av frånvaro, anges detta. Ett begrepp för frånvaro som inte förekommer lika ofta i littera- turen som övriga, är school withdrawal, vilket motsvarar det svenska begreppet föräldrastödd frånvaro. Vid den här formen av frånvaro hålls barnet borta från skolan eller vissa lektioner av vårdnads- havarna, men skälen till detta kan variera. Barnet kan t.ex. hindras från att delta i idrott och hälsa eller sexualkunskap av religiösa eller kulturella skäl. Vårdnadshavarna kan också hålla barnet hemma för att de upplever att barnet far illa i skolmiljön. Det kan även handla om att barnet stannar hemma från skolan för att vårda en förälder med missbruk eller psykisk sjukdom. 6.3Ömsesidig påverkan av olika riskfaktorer Orsakerna till frånvaro beskrivs bäst som en ”komplex väv”4 av olika faktorer och den typiska utvecklingen av frånvaro är att flera fakto- rer bidrar och påverkar varandra ömsesidigt.5 4Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 5Gregory, I.R. & , A. (2014). Extended school non-attenders’ views: developing best practice. En riskfaktor är något som påverkar sannolikheten för att ett problem ska uppstå. Vid frånvaro rör det sig sällan om enkla orsak– verkan samband. En riskfaktor kan fungera både utlösande och vid- makthållande, men i utvecklingen av proble- matisk frånvaro. I exemplet nedan illustreras hur olika faktorer på- verkar varandra ömsesidigt och att det finns en utlösande faktor och andra faktorer som fungerar vidmakthållande. har alltid klarat skolan bra och har haft kompisar. I årskurs sju börjar han i en klass där han inte känner någon riktigt bra. Han har all- tid varit lite försiktig och orolig och känner han sig otrygg i skolan. I är det ett ganska tufft klimat och man blir lätt retad. är orolig för sin pappa som fick en stroke och är sjukskriven. vill vara hemma hos honom. Efter att har varit hemma för förkylning är han nu allt oftare hemma för huvudvärk eller magont. Föräldrarna vet inte om han är sjuk, men vill inte ifrågasätta. är rädd att han ska komma efter och han känner sig alltmer utan- för, eftersom han så ofta är borta. Efter höstlovet kommer inte iväg till skolan alls. Skolan har inte reagerat på frånvaro. Skol- personalen tycker det finns mycket större problem kring andra elever. Det som utlöser den sammanhängande frånvaron för är att det är lov och att tröskeln att gå tillbaka till skolan blir för hög. Andra bidragande faktorer är att har lätt för att oroa sig, är rädd att pappan ska få en ny stroke och dö samt att det är ett tufft socialt klimat på skolan. Faktorer som bidrar till att frånvaron fortsätter är att är rädd för att ha kommit efter i skolarbetet och att skolan inte tycker att frånvaron är ett problem. Det finns alltså flera fakto- rer till frånvaron som bidrar och som påverkar varandra ömsesidigt. 6.4Riskfaktorer inom olika områden Det finns ett antal kända riskfaktorer för frånvaro, men dessa varie- rar mellan individer och de kan också variera för samma individ. Det betyder att det är avgörande att i varje enskilt fall göra en systematisk utredning, där samtliga områden för typiska riskfaktorer undersöks. De kända riskfaktorerna för frånvaro delas vanligen in i tre huvudområden: 1.Faktorer som är relaterade till skolan. 2.Faktorer som är relaterade till individen. 3.Sociala faktorer som har samband med familj, bostadsområde och kamrater. Många faktorer passar in på flera områden och en faktor kan vara en riskfaktor för en annan faktor som i sin tur bidrar till frånvaro. Till exempel kan en elev uppvisa depression (individfaktor) som kan ha samband med omsorgssvikt från vårdnadshavaren (social faktor). Några faktorer passar in på flera områden och det kan diskuteras var de passar bäst in. Man kan hävda att t.ex. en funktionsnedsätt- ning definieras utifrån samspelet mellan individ och miljö, vilket skulle innebära att det inte är en individfaktor. Syftet med indel- ningen är dock att få ett mer samlat underlag för åtgärder. Nedan följer en genomgång av de riskfaktorer som vanligen nämns i litte- raturen enligt indelningen i de tre huvudområdena. De orsaker som tas upp utgör allmänna problem som också kan leda till andra pro- blem än frånvaro. Kränkningar och mobbning behandlas mer utför- ligt än andra riskfaktorer, eftersom de enligt många studier rappor- teras vara vanligt förekommande orsaker till frånvaro.6 6.4.1Olyckliga skillnader i synen på orsaker till frånvaro Vilka orsaker som rapporteras varierar beroende på vem som svarar.7 Skolan pekar främst mot faktorer inom familjen eller hos eleven.8 Föräldrar däremot rapporterar primärt skolfaktorer9 och elever skol- faktorer och sociala faktorer.10 Skillnaderna i synen på vad som bidrar till frånvaro kan resultera i att fel insatser ges. Skillnaderna kan där- utöver försvåra samverkan. Det är därför viktigt att en systematisk 6Spencer, A.M. (2009). School attendance patterns, unmet educational needs, and truancy. A Chronological perspective. (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 7Malcolm, H. m.fl.(2003). Absences from school: A study of its causes and effects in seven LEAs. 8Skolverket(2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. , M. m.fl. (2015). Teachers’ views on risk factors of problematic school absenteeism in Swedish primary school students. 10Se t.ex. , H. m.fl.(2003). Absences from school: A study of its causes and effects in seven LEAs. och bred kartläggning görs i varje ärende och att alla riskfaktorer beaktas från början. Det är svårt att lyckas med åtgärder om skolan eller någon annan part à priori, innan utredning har gjorts, bestämmer sig för en viss förklaring till frånvaron utan att faktiskt ha undersökt olika riskfaktorer. Det är nödvändigt att de verksamheter som möter barn och ungdomar har kunskap om riskfaktorer för från- varo för att förstå att det sällan handlar om enbart en faktor och för att kunna ställa rätt frågor.11 Skolfaktorerna är av olika art, från organisatoriska till sociala och pedagogiska.12 Det kan t.ex. handla om förekomsten av håltimmar, kränkningar och bristande pedagogiskt stöd. 6.5.1Bristande uppmärksamhet på närvaro och frånvaro En riskfaktor för frånvaro är bristande närvarokontroll och att skolan inte uppmärksammar frånvaro.13 Ungdomar som har haft en stor frånvaro berättar att de upplevde att deras närvaro inte hade betydelse och att det inte märktes om de var borta från skolan.14 Det finns flera förklaringar till varför uppmärksamhet på närvaro och frånvaro är betydelsefull. Om frånvaro inte uppmärksammas eller ingen agerar på frånvaron kan eleven uppleva att närvaro inte har någon betydelse. Det sänder ingen signal om betydelsen av när- varo. Det handlar också om att bli sedd och om att bygga en rela- tion genom att visa att eleven är saknad. En elev som inte efterfrågas i skolan kan, om andra riskfaktorer för frånvaro också föreligger, börja stanna hemma alltmer. Om en elev dessutom är giltigt ströfrånvarande vid återkommande tillfällen kan det vara svårt för skolan att upptäcka bakomliggande problem till frånvaron. Bristande uppmärksamhet på frånvaro kan förklara varför ströfrånvaro är en riskfaktor för att utveckla omfattande frånvaro. 11Havik, T. (2014). Parental perspectives of the role of school factors in school refusal. 12Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. 13Jönsson, A. (1990). 14Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. 6.5.2Ströfrånvaro – inkörsport till omfattande frånvaro En betydelsefull riskfaktor som inte enkelt låter sig sorteras i någon av nämnda riskgrupper är ströfrånvaro. Ströfrånvaro tas upp som en riskfaktor då den fungerar som en ”inkörsport” till mer omfatt- ande frånvaro, men ströfrånvaro har förstås olika orsaker. I Skol- verkets rapport (2010) där elever med långvarig frånvaro intervjuas lyfter några elever att de upplevt att de blivit dåligt bemötta av en lärare eller , vilket har gjort att de har låtit bli att gå på lek- tioner. Ett annat skäl som nämns är att eleverna har svårigheter i något eller några ämnen, men inte får det stöd och den hjälp de be- höver (vi återkommer till detta under avsnitt 6.5.8 om pedagogiska faktorer). Det är vanligt att skolk sker utifrån influens från kamra- ter. En elev som har skolsvårigheter och känner sig dåligt bemött av läraren kan välja att i stället vara med kamrater som inte går på lektioner och på det sättet uppleva skoltillvaron som mer meningsfull. Det finns en risk att elever som är återkommande frånvarande under enstaka lektioner eller dagar utvecklar mer frånvaro.15 Det här kan ha olika orsaker. För en del elever blir de sekundära pro- blem som följer av att ha varit frånvarande från skolan en ny orsak till att stanna hemma från skolan. En elev som har varit borta kan känna oro över att ha kommit efter, att andra ska fråga efter skälen till att hen har varit borta, prestationskrav osv. När eleven har varit hemma kan det därför kännas svårt att komma tillbaka till skolan och hen kan utifrån rädsla och oro stanna hemma, trots att det ökar oron. Ströfrånvaro kan också utvecklas till omfattande frånvaro ut- ifrån de positiva effekter eleven upplever av att vara hemma, t.ex. att slippa uppgifter hen känner oro inför som t.ex. att redovisa in- för klassen (se mer om detta under Individfaktorer, avsnitt 6.6). Bristande närvarokontroll på skolan diskuterades i föregående stycke. Förekomsten av s.k. håltimmar i elevens schema kan också leda till ströfrånvaro. Elever beskriver att en drömskola är en skola där håltimmar inte förekommer.16 För vissa elever med lång resväg är det inte motiverande att åka in till skolan för en enstaka lektion och även elever med kort resväg kan resonera att de kan använda 15Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. Strand, A-S. (2013). Skolk ur elev- ernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokumentstudie. 16Jönsson, A. (1990). tiden bättre hemma med att läsa på prov eller göra något annat. Flera prov under samma vecka kan också leda till att elever stannar hemma för att läsa inför proven. 6.5.3Högre frånvaro på vissa lektioner och i vissa ämnen En del ämnen och lektioner har en högre förekomst av frånvaro än andra lektioner, som t.ex. lektioner i idrott och hälsa.17 En förkla- ring som anges till detta är att eleverna kan ha dessa lektioner till- sammans med andra elever än dem de vanligen har lektioner till- sammans med, vilket bidrar till otrygghet för en del elever. De skäl elever uppger för att inte delta är bland annat hälsoskäl, att ha glömt kläder till lektionen eller att inte vilja delta. Bakomliggande skäl kan vara rädsla för att göra fel under lektionen eller att omklädnings- rummen upplevs som otrygga. Andra lektioner som en del elever stannar hemma från är vid prov om eleven har s.k. provrädsla, vilket bl.a. framkommer i några av utredningens rektorsintervjuer. Lektioner med redovisningar leder också till att en del elever inte kommer till skolan. Talängslan eller talrädsla innebär rädsla att tala inför andra eller att uppträda inför andra. Talrädsla kan påverka skolgången. I en undersökning som gjordes av Utbildningsradion (2012) uppgav av ungdom- arna i åldern 13–(totalt deltog 696 ungdomar) att de stannat hemma för att de varit nervösa eller mått dåligt i samband med att de skulle tala inför klassen.18 För en elev med talrädsla kan lektio- ner med redovisningar innebära att de stannar hemma från skolan. 6.5.4Skolbyten, stadieövergångar och återgång till skola efter ledighet För en del elever med riskfaktorer för frånvaro eller en redan eta- blerad frånvaroproblematik kan olika typer av övergångar vara en riskfaktor, som stadieövergång eller byte av skola.19 Om en överläm- 17 Skolinspektionen (2010). Mycket idrott och lite hälsa. Skolinspektionens rapport från den flygande tillsynen i idrott och hälsa. Skolinspektionen (2012). Idrott och hälsa i grund- skolan. Med lärandet i rörelse. 18Utbildningsradion (2012). Talrädsla bland ungdomar. 19 , J. (1999). School refusal: Issues of conceptualisaton, assessment and treatment. ning inte sker eller sker på ett dåligt sätt för eleven kan frånvaro- problematik antingen komma tillbaka eller fördjupas och förvärras.20 En elev som har haft problem med frånvaro kan känna oro inför att det inte ska fungera på den nya skolan, eller att inte få förstå- else eller stöd. För en del elever, t.ex. elever med en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning kan förändringar vara svåra och det kan in- verka både på övergångar mellan helg och vardag och på övergångar inom eller mellan skolor. För elever med ströfrånvaro kan det vara svårt att gå från helg till måndag eller att börja skolan efter lov. Det här kan förklaras av att eleven känner oro för att inte klara de utmaningar som finns t.ex. i form av rädsla för att räcka upp handen, att inte ha någon riktig kompis, att inte få hjälp i skolan osv. Det är begripligt att eleven då kan känna att det är ”enklare” eller säkrare att vara hemma för att inte riskera att misslyckas. En av världens främsta forskare på skolfrånvaro, . Kearney, tar upp att det finns ett samband mellan skolklimat och frånvaro.21 Med skolklimat avses hur skolmiljön kan påverka elevers upplevelse av skolan. Kvaliteten i relationerna mellan lärare och elev och mellan elever, tydliga regler i skolan och trygghet är några aspekter av skolklimat. Att känna tillhörighet (connectedness) till skolan såsom att känna sig accepterad, inkluderad och värderad är också relaterat till skolklimat.22 Flera studier visar att en dålig relation mellan elev och lärare kan bidra till frånvaro.23 Det finns olika förklaringar till att en relation mellan elev och lärare är dålig eller svag. Till exempel kan täta lärar- byten, stress hos lärare och stora klasser bidra till att relationen inte får en chans att utvecklas positivt. En elev med stora svårigheter kan behöva en tydlig och stark relation för att svårigheterna inte 20Fostvedt, U. m.fl. (2013). 21Kearney, C. (2008). School absenteeism and school refusal behavior in youth: A contemporary review. 22Hendron, M. & Kearney, C. (2016).