sou · H4B371 · 2017-01-01 00:00:00 — Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga och lämna förslag till hur omval ska kunna genomföras snabbare än samt att överväga och föreslå förändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen. I uppdraget har ingått bl.a. att analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om att utöva rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val. Utredningen har även haft att överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Utredningen har vidare haft i uppdrag att analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. (Dir. 2015:104) förordnades justitierådet som särskild utredare. förordnades som experter funktionschefen vid i , numera ämnesrådet i , rättssakkunnige i , numera kanslirådet i , chefsjuristen vid och professorn vid . förordnades förbundsjuristen vid Kommuner och Landsting som expert. Som ledamöter i en till utredningen knuten referensgrupp förordnades kommunalrådet (V), f.d. riksdagsledamoten (KD), riksdagsledamoten (C), riksdagsledamoten (S), riksdagsledamoten (SD), riksdagsledamoten (M), f.d. kommunalrådet (MP) och riksdagsledamoten (L). Som sekreterare i utredningen anställdes hovrättsassessorn (numera utnämnde rådmannen) . Utredningen, som har antagit namnet vallagsutredning, överlämnar härmed betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) .................. 1.2Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369)................................................................................ Sammanfattning av uppdraget ................................ Förutsättningar för snabbare omval....................... Förstärkt skydd för valhemligheten....................... Allmänt om valsystemet ............................................. Allmänt om val och om valförfarandet.................................. Den nuvarande vallagstiftningen ............................ Grundläggande regler om allmänna val.................. Regleringar av omval och extra val ......................... Röstlängder och röstkort........................................ 3.1.6Registrering av partibeteckning och anmälan Anmälan om deltagande i val .................................. Samtycke till kandidatur ......................................... Valsedlar och kuvert................................................ Röstning i vallokal och röstningslokal................... Räkning av röster och valets avslutning................. 3.2 Överklagande av val och prövningen av överklaganden....... 3.2.1Överklagande av beslut att fastställa utgången av ett val ................................................................... Prövningen av överklaganden................................. Sammanfattning av tidpunkter .............................................. Erfarenheter från val och omval ............................................ tillkännagivande i frågan ..................... 4.2.7Länsstyrelsen i läns och Sammanfattning av nuvarande omvalssystem ....... 4.3 Överväganden och förslag...................................................... Vilka förutsättningar ska gälla vid omval?............. 4.3.3Förutsättningarna för att delta i ett omval för partier och kandidater............................................. Tidsfrister vid omval ............................................... Handläggningen av överklaganden m.m.............. Andra frågor vid omval......................................... Förstärkt skydd för valhemligheten ............................ Fria och hemliga val............................................... Valhandlingen och röstmottagningen.................. Kontroll av kuvert vid röstmottagningen ............ 5.2.5Överväganden kring valhemligheten i andra 5.2.6Vissa erfarenheter i samband med valen åren 2010 och 2014 ........................................................ Överväganden och förslag.................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Förslagen och vad som ska uppnås....................... Ekonomiska och andra konsekvenser.................................. Förstärkt skydd för valhemligheten..................... Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837)............. 8.2Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369).............................................................................. Lathund – Förberedande valarbete (baserat på lathund - omvalet till i Valadministration – Översiktlig processkarta vallagsutredning har haft i uppdrag dels att se över hur omval kan genomföras snabbare än , dels att överväga hur skyddet för valhemligheten kan förstärkas. Frågorna som rör snabbare omval har sin bakgrund i diskussionerna kring de omval som hölls beträffande valen till i och till kommunfullmäktige i . I den allmänna debatten efter omvalen anfördes att de mer framstod som extra val än som omval, bl.a. eftersom valen hölls omkring efter ordinarie val och då förutsättningarna för omvalen därmed hade ändrats. Exempelvis hade kretsen av röstberättigade förändrats och partier som inte tidigare hade deltagit fick möjlighet att ställa upp i omvalen. Utredningen har därför haft i uppdrag att undersöka om förfarandet kan förenklas i syfte att omval ska kunna genomföras snabbare än och för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val. Utredningen har även haft att överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Den del av uppdraget som rör skyddet för valhemligheten gäller sättet att tillhandahålla valsedlar. Det har bl.a. från internationella valövervakare rests invändningar mot det svenska valsystemet med anledning av att den plats på röstmottagningsstället där valsedlarna finns utlagda inte skyddas mot insyn. Personer i lokalen kan då se vilka valsedlar en väljare tar. Det har därmed ifrågasatts om valhemligheten upprätthålls med ett sådant system. Utredningen har således haft i uppdrag att analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Huvuddragen i utredningens förslag och bedömningar presenteras här. Ett omval ska vara omval i egentlig mening Nuvarande omvalssystem är inte utan invändningar. Ett omval innebär en omfattande process som i stort motsvarar genomförandet av ett ordinarie val. Det beror på att de generella bestämmelserna i vallagen i stor utsträckning blir tillämpliga även vid ett omval. Detta har betydelse för genomförandetiden och för de förutsättningar som blir gällande vid omvalet. Utredningens utgångspunkt är att ett omval ska vara ett omval i egentlig mening, så långt detta är möjligt. Det betyder att förutsättningarna vid ett omval ska vara så lika de som gällde vid det ordinarie valet som möjligt. Ju närmare i tiden det ordinarie valet ett omval kan hållas desto bättre är utsikterna att den utgångspunkten kan upprätthållas. måste ett högt och jämlikt valdeltagande eftersträvas liksom ett säkert genomförande. Ett omval bör därför alltid hållas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. För att uppnå en sådan ordning föreslår utredningen vissa förändringar i vallagen i förenklande och effektiviserande syfte. Röstlängdsbestämmelserna bör inte ändras En förenkling av omvalssystemet skulle kunna innebära att endast de personer som upptogs i röstlängden vid det ordinarie valet ska ha rätt att rösta i händelse av omval. En sådan ändring har dock visat sig problematisk. För det första kan konstateras att vissa väljare som med nuvarande bestämmelser har rösträtt i ett omval skulle förlora den rätten om bestämmelserna ändras. Rösträtten följer av grundlag, varför systemet alltså inte låter sig justeras enbart genom förändringar i vallagens bestämmelser om röstlängd. Dessutom kan en förändring, som exempelvis innebär att personer som har flyttat från ett omvalsområde behåller sin rösträtt i omvalet medan de som har flyttat till området inte får rösträtt, antas ha en inte obetydlig inverkan på valdeltagandet. Även mot bakgrund av de effektivitetssyften som en ändring av röstlängdsbestämmelserna kan medföra har utredningen alltså funnit att en ändring av dessa bestämmelser är svår att motivera. Några sådana förändringar föreslås därför inte. Nya partier och kandidater ska inte kunna anmälas till ett omval Med den utgångspunkten som utredningen förespråkar, att så långt möjligt samma förutsättningar bör gälla vid omval som vid ordinarie val, bör endast de partier och kandidater som ställde upp i ett val få delta i händelse av omval. Förutsättningarna på parti- och kandidatsidan skulle med en sådan ordning vara klara redan vid beslutet om omval. Samma valsedlar skulle därmed kunna användas. En stor del av administration kring exempelvis anmälnings- och registreringsförfarandet skulle också minska. Med ett sådant system följer alltså ett effektivare och smidigare omvalsförfarande. Dessutom bidrar det till att ett omval kan genomföras som ett omval i verklig mening och inte som ett nytt val. Utredningen föreslår alltså bl.a. att det införs bestämmelser i vallagen som innebär att ett parti inte ska kunna göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval. Vidare ska ett partis anmälan av kandidater för ett visst val gälla även i händelse av omval. Nya kandidater ska inte kunna anmälas. Ett omval ska hållas och senast En utgångspunkt för utredningen har varit att en tidsfrist för när omval senast ska hållas måste anpassas till hur valsystemet ser ut och de valförberedelser som detta kräver. Förberedelserna vid ett omval är en mycket omfattande process för valmyndigheterna. Även för partierna krävs förhållandevis omfattande förberedelsearbete. För genomförandetiden har det också betydelse hur omfattande ett omval är. Med utredningens förslag till förenklingar beträffande anmälan av partier och kandidater vid omval finns dock effektivitets- vinster att göra. Därutöver är det angeläget att genomförandet av ett omval alltid kan ske säkert så att ett nytt omval undviks. En tidsfrist måste därför vara väl tilltagen. Utredningen har funnit att med en tidsfrist bör ett omval kunna genomföras på ett säkert sätt i alla olika situationer som kan uppkomma. Omval kommer dock i vissa fall att kunna genomföras snabbare. Utredningen föreslår därför att det i vallagen införs en bestämmelse som innebär att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslutet om omval. Ändrade tidpunkter för utskick av röstkort För att ett omval ska kunna hållas än den föreslagna tidsfristen krävs överväganden beträffande tidpunkten för utsändande av utlandsröstkorten. Dessa särskilda röstkort, som är avsedda för väljare som inte är folkbokförda här i landet, skickas enligt nuvarande regler senast före valdagen till väljarna. Det finns ingen särskild tidpunkt vid omval utan gäller för samtliga val. Detta medför att omval inte kan genomföras , vilket inte är en helt tillfredsställande ordning mot bakgrund av utredningens övriga förslag. För att möjliggöra att ett omval kan genomföras snabbare föreslår utredningen att bestämmelserna ändras så att utlandsröstkorten skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats när omvalet ska hållas. Röstkorten till de väljare som är folkbokförda i skickas enligt nuvarande ordning så att de är väljarna till handa dagar före valdagen. Detta gäller även vid omval. Förtidsröstningen vid ett omval startar dock först före valdagen. Dessutom kan arbete underlättas i händelse av ett omfattande omval om röstkorten skickas ut . Därför föreslår utredningen att röstkorten ska vara väljarna till handa senast före valdagen. Övriga frister vid omval bör inte ändras Det finns även andra tidsfrister för valförberedelserna för vilka utredningen har övervägt eventuella ändringar. Enligt nuvarande ordning får vid omval brevröster göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Budröster får vid omval göras i ordning före valdagen; lämnas en budröst vid utlandsmyndighet gäller dock . Slutligen får förtidsröstningen påbörjas före valdagen om röstning sker i en röstningslokal och före vid en utlandsmyndighet. Utredningen har konstaterat att dessa tidsfrister är väl anpassade för den särskilda situation som uppstår vid ett omval. De lägger inte heller hinder i vägen för att ett omval ska kunna genomföras så snart det är praktiskt möjligt och lämpligt. Utredningen föreslår därför inga ändringar i dessa tidsfrister. Handläggningen av överklaganden effektiviseras I syfte att förenkla förfarandet och administrationen i samband med överklagande av ett valresultat föreslår utredningen vissa lagändringar i bestämmelserna som rör bl.a. handläggning. Förändringarna kan bidra till att ett eventuellt omvalsförfarande går snabbare. Enligt nuvarande bestämmelser ska resultatet av riksdagsvalet och val till tillkännages genom kungörelse. I effektivitetssyfte föreslår utredningen att valresultatet i stället offentliggörs genom att protokollet läggs fram för granskning, i likhet med hur resultaten av landstings- och kommunalvalen offentliggörs. Det innebär att valresultatet kan offentliggöras exempelvis genom att det anslås på anslagstavla eller publiceras på myndighetens hemsida. Ett överklagande av ett valresultat ska lämnas till den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet. ska kungöra samtliga överklaganden, överlämna dem till och yttra sig över överklagandena. Det är dock som avgör om överklagandena kommit in . Detta är en ineffektiv ordning eftersom handläggning inte kan starta direkt. Ofta behöver dessutom besluts- myndigheten inhämta uppgifter från andra instanser för att kunna yttra sig till nämnden. Utredningen föreslår därför en smidigare och effektivare ordning som innebär att överklagandena i stället ges in till . Nämnden kan sedan avgöra vilket underlag som behövs för prövningen. Den i vallagen uttryckliga rätten att yttra sig över överklagandena, som allmänheten har efter kungörandet, tas också bort. Förstärkt skydd för valhemligheten Skyddet för valhemligheten kan förbättras Rätten till fria och hemliga val följer av bl.a. regeringsformen och internationella förpliktelser som har åtagit sig att följa. Väljarna ska alltså vara garanterade skydd mot att ingen bestämmer vad någon annan ska rösta på och att ingen utsätts för yttre påverkan under röstningen. Väljare ska inte vara tvungna att visa eller tala om hur de har röstat. Inte heller ska det gå att ta reda på hur någon har röstat. Valsedlar ska enligt nuvarande ordning tillhandahållas väljarna genom att de läggs ut på en lämplig plats i anslutning till ett röstmottagningsställe. Där ska väljaren förse sig med valsedlar för att sedan bakom en valskärm lägga en valsedel i ett valkuvert. Utredningen har gjort bedömningen att kravet på att val ska vara fria och hemliga i stort är tillgodosett genom nuvarande valsystem. Det kan dock förbättras. Utredningen anser att den ordning som därvid bör eftersträvas ska vara så okomplicerad som möjligt och ska göra det enkelt för väljaren att bevara valhemligheten. Valsedlar ska finnas innanför valskärmen Det finns olika möjligheter att stärka skyddet för valhemligheten. Utredningen har övervägt lösningar som innebär att platsen där valsedlarna läggs ut avgränsas med skärmar eller att de tillhandahålls i ett separat rum. Möjligheten att väljaren själv skriver ut den aktuella valsedeln bakom en valskärm har också övervägts. Dessa lösningar har dock ansetts komplicerade, ineffektiva eller alltför kostsamma. Utredningens förslag innebär att valsedlarna ska tillhandahållas genom att de placeras innanför valskärmarna. Den lösningen ställer krav på andra slags valskärmar än de som används . Exempelvis kan det bli aktuellt med valskärmar som har tre sidor och med utrymme för valsedlar samt med möjlighet att dra för bakom väljaren. Detta är en lösning som är enkel för alla väljare att tillämpa. Väljaren får också vara i fred vid själva valhandlingen och erbjuds därmed ett mycket starkt skydd för valhemligheten. Därutöver gör utredningen bedömningen att systemet kan förbättras ytterligare genom att valnämndernas kontroll över ordningen vid röstmottagningsställena stärks. Under utredningen har framkommit att en del av kritiken mot systemet härrör från situationer som berott på köbildning vid röstmottagningsställena eller annan oordning. Arbetet vid röstmottagningsställena kan alltså stramas upp. Ytterligare förbättringar kan också göras beträffande information och utbildning i frågor som rör valhemligheten för såväl röstmottagarna som för väljarna. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige . The remit of the 2015 Election Act Inquiry was to review how new elections can be held more promptly than at present and to consider how the protection for secrecy of the vote can be strengthened. Issues concerning earlier new elections are grounded in the discussions surrounding the new elections held in 2011 and 2015 to the county council assembly in County and the municipal council assembly in . In the public debate following these new elections, it was stated that they seemed more like extraordinary elections than new elections, partly because the elections were held some eight months after ordinary elections, and because the conditions for the new elections had thus changed. For example, the group of those entitled to vote had changed and parties that had not previously participated were given the opportunity to run in the new elections. The Inquiry was therefore instructed to examine whether the procedure could be simplified with the aims of enabling earlier new elections than at present and ensuring that the conditions during new elections are essentially the same as those during ordinary elections. The Inquiry was also instructed to consider and propose a time limit for holding new elections that should be as short as practically possible. The part of the remit concerning protection for secrecy of the vote relates to the way in which ballot papers are provided. International election monitors and others have raised objections to the Swedish electoral system because the area where ballot papers are provided in vote reception points is not screened from view. People in the premises can therefore see which ballot papers a voter takes. Whether the secrecy of the ballot is upheld in such a system has thus been questioned. The Inquiry was therefore tasked with analysing and deciding how to tighten requirements on the provision of ballot papers at vote reception points. The main features of the Inquiry’s proposals and assessments are presented below. A new election should be a new election in the strictest sense The current system for new elections is not without its problems. A new election is a considerable process that is largely equivalent to holding an ordinary election. This is because the general provisions in the Elections Act to a large extent also apply to a new election. This has significance for the timing of the new election and the conditions that govern it. The Inquiry’s starting point is that a new election should be a new election in the strictest sense, as far as this is possible. This means the conditions prevailing at a new election should be as similar as possible to those of the ordinary election. The sooner after the ordinary election a new election can be held, the better the of maintaining the original conditions. At the same time, high and equal electoral participation must be sought, as well as secure implementation. A new election should therefore be held as soon as practically possible and appropriate. To achieve such a system, the Inquiry proposes certain amendments to the Elections Act to bring about greater efficiency and simplification. The electoral roll provisions should not be amended A simplification of the system for new elections could involve giving only those people who were listed on the electoral roll at the ordinary election the right to vote in the event of new elections. However, such an amendment has proved problematic. Firstly, it can be stated that some voters who are eligible to vote in a new election under the current provisions would lose that right if the provisions were amended. The right to vote is enshrined in ’s fundamental laws, which means that the system cannot be adjusted solely through amendments to the electoral roll provisions in the Elections Act. Furthermore, an amendment could be assumed to have a not insignificant impact on voter turnout, for example if it meant that people who have moved away from a new election area retained their right to vote while those who have moved to the area were not given a right to vote. Even in view of the efficiency gains that an amendment to the election roll provisions may entail, the Inquiry has nonetheless found that an amendment to these provisions is difficult to motivate. Consequently, no such amendments are proposed. It should not be possible for new parties and candidates to notify their participation in a new election According to the starting point recommended by the Inquiry – that as far as possible the same conditions should apply at new elections as at ordinary elections – only those parties and candidates that stood in an election should be allowed to participate in the event of a new election. With such a system, the conditions placed on parties and candidates would already be clear when it is decided to hold new elections. The same ballot papers could therefore be used. Much of the Election Authority’s administration, surrounding for example the notification and registration process, would also be reduced. Such a system therefore leads to a more efficient and smoother new election process. It also facilitates a new election being held as a new election in the strictest sense and not as a new ordinary election. The Inquiry also proposes the introduction of provisions in the Elections Act that would prevent a party from being able to make a special notification of participation in a new election. Furthermore, a party’s notification of candidates for a specific election should also apply in the event of new elections. It should not be possible to notify participation of new candidates. A new election should be held as soon as possible and within three months A starting point for the Inquiry has been that a time limit for holding a new election must be tailored to the current electoral system and the election preparations this demands. The preparations for a new election are a very comprehensive process for the electoral authorities. Relatively extensive preparatory work is also required of the parties. The scale of the new election also has significance for the implementation period. However, there are efficiency gains to be made as a result of the Inquiry’s proposals concerning notification of parties and candidates in the event of new elections.