sou · H5B347 · 2017-06-02 00:00:00 — Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos. (2016a). Reviderad prognos över behovet av nya bostäder till 2025. (2016b). Trångboddhet i storstadsregionerna. och (2016). Tillväxt kräver planering. Slut- rapport av uppdraget för stärkt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling –2015. , Brå (2014). Brott i nära relationer – En nationell kartläggning. : Brottsföre- byggande rådet. Bukodi, E., , R. och Goldthorpe, J.H. (2014). The effects of social origins and cognitive ability on educational attainment: Evi- dence from and . Acta Sociologica, 57(4), 293–310. Burström, B., Marttila, A., Kulane, A., , L. och Burström, K. (2017). Practising proportionate universalism – a study protocol of an extended postnatal home visiting programme in a dis- advantaged area in , . , 17(1), 91. Böhlmark, A. och , H. (2011). med förändringar i skolan: vad har hänt med likvärdigheten? Böhlmark, A. och , H. (2012). Familje- bakgrund och skolprestationer 1988–2010. Cancerfonden (2016). , CAN (2014). och miljömedicin (2016). : och miljö- medicin. Cesarini, D., , , , R. och , B. (2016). Wealth, Health, and Child Development: Evidence from on Swedish Lottery Players. , 131(2), 687–738. , och , G.E. (2013). Socioeconomic status and health: mediating and moderating factors. Psychology, 9, 723–749. , , , H., Görlich, D., Hassana, M, Montagna, C. och Temouri, Y. (2014). Globalisation and the future of the welfare state. : (). Chetty, R., Stepner, M., , , , S., Scuderi, B., , N., Bergeron, A. och Cutler, D. (2016). The Association Between Income and Life Expectancy in the , 2001–2014. , 315(16), 1 750–1 766. , (2015). Statens stöd till idrotten: uppföljning 2014. Colagiuri, B., Schenk, L.A., Kessler, M.D., , S.G. och Colloca, L. (2015). The placebo effect: From concepts to genes. Neuroscience, 307, 171–190. Cunha, F. och Heckman, J. (2010). Investing in our young people. I: , A.J., Rolnick, A.J., , M.M. och Temple, J.A. (red.) Childhood programs and practices in the first decade of life. Dadush, U. och , K. (2013). The inequality challenge. Current History, 112(750), 13–19. Datainspektionen (2016). Tillsyn avseende undersökningen Hälsa . Beslut , Dnr 195-2016. : Data- inspektionen. Deaton, A. (2016). On Death and Money. History, Facts and Explanations. , 315(16), 1 703–1 705. Deaton, A. (2003). Health Inequality and Economic Development. , 41(1), 113–158. , , , I. och Manual, C. (2011). Health in- equalities – determinants and policies. : Sundhets- styrelsen och . Diez Roux, A.V. och , C. (2010). Neighbourhoods and health. 1186(1), 125–145. Delegationen för mänskliga rättigheter i . Expertgrupp för studier i offentlig ekonomi. Ett stärkt och självständigt civilsamhälle. Dir. 2014/40/EU. Om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv /37/EG. Bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande. Demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet. En samordnad utveckling av validering. Tilläggsdirektiv till Utredningen för ett stärkt civil- samhälle. En Kommission för jämlik hälsa. Översyn av regelverken för forskningsetik och gräns- området mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård. Dataskyddsförordningen – behandling av personupp- gifter och anpassningar av författningar inom verksamhetsområde. Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. Tilläggsdirektiv till Expertgruppen för biståndsanalys. Tilläggsdirektiv till Kommissionen för jämlik hälsa. En väl anpassad vuxenutbildning. Samordnad utveckling för en modern, jämlik, till- gänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Inrättande av en delegation mot segregation. Kultur- departementet, Statsrådsberedningen, Regeringen. Dock, M., , B. och , H. (2012). Stadens rums- liga påverkan på hälsa. Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . Dodge, K.A., , , , R.A., O’, K., Sato, J. och Guptil, S. (2014). Evaluation of Postnatal Nurse Home Visiting. , 104 (1 suppl), S136–S143. En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst. , J., , R. och Friebel, G. (2013). Parental leave – a policy evaluation of the Swedish “daddy-month” reform. , 97, 131–143. , H. och , A. (2015). Svenska trender 1986–2015. (2016). En helhetspolitik mot bokrisen. Ekonomisk debatt, 44(4), 34–46. (red.) (2014). Personcentrering inom hälso- och sjukvård. och , E. (2014). Fordelingsvirkninger av overføringer og trygdekutt blant alvorlig syke menn. Søkelys på arbeidslivet, 31(03), 267–280. , M. och , M. (2012). Kan socialt kapital ”byggas in” i våra bostadsområden och därmed förättra invånarnas upplevda och mentala hälsa? Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . , C. och , M. (2014). Pelarbackens verksamhet för hemlösa. En utvärdering av samlokalisering, samverkan och sam- tidighet mellan , Uppsökarenheten och sjukvårdsmottagning. , I. och , M. (2012). Motor Skills and School Performance in Children with Education in School – A Nine-Year Intervention Study. in Sports, 24(2), 273–278. , R. och Torssander, J. (2008). Social class and cause of death. , 18(5), 473–578. (2014). Fördelar 100 lägenheter till hemlösa barn- familjer. Ferrarini, T., , och , O. (2014). Decomposing the effect of social policies on population health and inequalities: An empirical example of unemployment benefits. , 42(7), 635–642. Ferrarini, T., , , , J. och , O. (2012). socialförsäkringar i ett jämförande perspektiv – En institutionell analys av sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringarna i 18 1930 till 2010. Underlagsrapport till den Parla- mentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21). Finansdepartmentet (2016). (2014). Höjd skatt på tobak inför budgetpro- positionen 2015. (2016). Svensk finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport . Finnissa, D. G. och Benedetti, F. (2005). Mechanisms of the placebo response and their impact on clinical trials and clinical practice. Pain, 114(1–2), 3–6. FN (1989).Konventionen om barnets rättigheter (CRC). (2014). Tonåringars psykiska hälsa – utveck- lingen . (2015). Socioekonomiska och demografiska skillnader på ANDT-området med fokus på alkohol och tobak. (2016a). (2016b). Barn i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller våld. Resultat och erfarenheter från ett utvecklingsarbete. (2016c). Skolprestationer, skolstress och psykisk ohälsa bland tonåringar. /: Folkhälso- myndigheten. (2017). Folkhälsans utveckling – Årsrapport . (u.å.) Föräldrastöd – är det värt pengarna? Hälsoekonomiska analyser av föräldrastödsprogram. /Öster- sund: . och (2017). Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Foorman, B.R., Breier, J.I. och , J.M. (2003). Interventions Aimed at Improving Reading Success: An Evidence-Based approach. Developmental Neuropsychology, 24(2–3), 613–639. J., Yamazaki, K. och , G. (2007). Cardiovascular and Oral Disease Interactions: What is the Evidence? Primary Dental Care, 14(2), 59–66. , A. och , J. (2011). Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt. , , , , , S.T., Zins, M., , H., , P., Väänänen, A., , M., Vahtera, J., , , , S., Singh-Manoux, A., Siegrist, J., Sabia, S., Rugulies, R., , J., , , , M., , M.L., Marmot, M.G., , , , I.E., Lunau, T., , C., Kumari, M., Kouvonen, A., , A., Koskenvuo, M., , A., Kittel, F., Jöckel, K.H., Joensuu, M., Houtman, I.L., Hooftman, W.E., , M., Geuskens, G.A., Ferrie, J.E., Erbel, R., Dragano, N., De Bacquer, D., Clays, E., Casini, A., , H., Borritz, M., Bonenfant, S., Bjorner, J.B., , L., Hamer, M., Batty, G.D., , M. (2012). as a Risk Factor for Leisure-Time Physical Inactivity: An Individual-Participant Meta-Analysis of Up to 170 000 Men and Women: . , 176(12), 1 078–1 089. , P., , B., och Oosterbeek, H. (2013). Long- term effects of class size. 128(1), 249–285. , A., Görlich, D., , S., , C. och Lücke, M. (2015). How to deal with inequality: Welfare system challenges and European responses. Policy Brief, no. (2017). Physical Activity During Growth. Effects on , Muscle, Fracture Risk and Academic Performance. (2016). Fattigdom, inkomst och jämlik hälsa. Underlags- rapport till Kommissionen för jämlik hälsa. , , , A., Burström, B. och Bokedal, C. (2016). Jäm- lik hälsa kräver nya arbetssätt i vården. Socialmedicinsk , 93(5), 574–583. , A., , A., Pagels, P., , C. och , C. (2017). Levels of Physical Education lessons in . Acta Paediatrica, 106(1), 135–141. Fugelli, P. (2006). Tillit är medicinens grundämne. , 103(24–25), 1 961–1 964. (2012). Det statliga tandvårdsstödet – en läges- rapport . : För- säkringskassan. (2016a). Social- försäkringsrapport 2016:7. (2016b). Sjukskrivning för reaktioner på svår stress ökar mest. Korta analyser 2016:2. , P. och , P. (1999). Mot bättre vetande – Statens roll vid kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården. Bilaga 6 i SOU 1999:66, God vård på lika villkor – underlag till slut- betänkande Bilaga 2–6. (2016). Kunskapsstyrning – mångtydig styrform som behöver studeras. I: , M. (red.) Perspektiv på utvär- dering, prioritering, implementering och hälsoekonomi. En hyll- ningsskrift till Per . Glennerster, H. (2010). The sustainability of Western welfare states. I: Castles F.G., Liebfried, S., , J., Obinger, H. och Pierson, C. ), The handbook of the welfare state, Goldthorpe, J.H. (2001). Causation, statistics, and sociology. , 17(1), 1–20. , C., , A. och , I-M. (2012). – en om tidigt stöd i skolan. Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi, 2012:2. , , , A., , A. och Svaleryd, H. (2016). Nyktrare mammor, friskare barn? Effekter av AUDIT-screening och motiverande samtal i svensk mödravård. , J-E., , P., , och , M. (2014). Lära för livet? Om skolans och arbetslivets avtryck i vuxnas färdig- heter. , och , S. (2011). Consequences of sickness presence and sickness absence on health and work ability: A Swedish prospective cohort study. and Environmental Health, 24(2), 153–165. (2009). Does making upper secondary school more com- prehensive affect dropout rates, educational attainment and earnings? Evidence from a Swedish pilot scheme. Working paper 2009:9. (2013). Does more general education reduce the risk of future unemployment? Evidence from labor market experiences during the Great Recession. Working paper 2013:17. , L. och , A. (2017). Hur ojämlikt är ? Sociala skillnader i dödsrisker: Utvecklingen och skillnader mellan åldersgrupper och regioner. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. Healthy cities (2017). PM inkommet till Kommissionen för jämlik hälsa . Heckman, J.J. (2000). Policies to human capital. Research in economics, 54(1), 3–56. Heckman, J.J. (2006). Skill Formation and the Economics of Invest- ing in Disadvantaged Children. Science, 312(5782), 1 900–1 902. (2016). Tillbaka till socialförsäkringar för alla. Under- lagsrapport till analysgruppen Arbetet . Kansliet för strategi- och framtidsfrågor, Statsrådsberedningen. Hemström, Ö. (2013). Medellivslängd – mått med gamla anor. SCBs tidskrift , nr 4, s. 26–27. Hemström, M. och , S. (2002). Att följa upp och utvärdera arbetsmarknadspolitiska program. , och , B. (2015). Hög mellanmänsklig tillit i – men inte bland alla. I: , A., , B., , H. och , M. (red.) Fragment: SOM-under- sökningen 2014. , H., Häggblom, J., , , , , , A., Vikman, U. och , B. (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. (2016). Education and equality of opportunity: What have we learned from educational reforms? Working paper 2016:5. Huber, P., , T. och Pitlik, H. (2016). Reforming Welfare States. I: Huber, P., Nerudová, D. och Rozmahel, P. (red.) Com- petitiveness, Social Inclusion and Sustainability in a Diverse European Union. Perspectives from and New Member States. Hvide, H. K. och , J. (2015). Does source of income affect risk and intertemporal choices? Discussion Paper in Economics. (2015). Unga vuxnas boende. Hur bor unga vuxna? Hur vill de bo? Hällsten, M. (2014). Inequality across three and four generations in Egalitarian : 1st and 2nd cousin correlations in socio- economic outcomes. Research in Social Stratification and Mobi- lity, 35, 19–33. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2014). Utvecklingen av socialförsäkringsförmåner . : Inspektionen för socialförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF (2015). Offentlig och kollektivavtalad sjukförsäkring – Institutionell utveckling under . : Inspektionen för social- försäkringen. (2013). (red.) (2013). Determined to succeed? Performance versus choice in educational attainment. , CA: . , L.C., Redline, S. och Emmons, K. (2015). Sleep as a Potential Fundamental Contributor to Cardiovascular Health Disparities. Health, 36, 417–440. (2016). Arbete, arbetslöshet och jämlik hälsa – en kunskaps- översikt. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. (1970). : Allmänna förlaget. (1979). Mot en teori för social rapportering. Joshipura, K.J., Pitiphat, W., , H.C., Willett, W.C., Colditz, G.A. och , C.W. (2006). Pulpal Inflammation and Incidence of Coronary Heart Disease. , 32(2), 99–103. Kansliet för strategi- och framtidsfrågor (2016). Slutrapport av analysgruppen Arbetet . Kansliet för strategi- och framtidsfrågor, Statsrådsberedningen. Karasek, R. och , T. (1990). Healthy work: Stress, productivity and the reconstruction of working life. : Basic Books. Knutagård, M. (2012). Hemlösa barn och ojämlikhet i hälsa – en redogörelse för forskningsläget. I: , M. (red.) – Skilda livsvillkor ger ojämlik hälsa. Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . (2017a). Betydelsen av psykosociala faktorer för en jämlik hälsa. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. (2017b). Hälso- och sjukvårdens roll för en jämlik hälsa. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. , M., , H., Sluiter, J.K. och Starke, D. (2004). Psychobiological mechanisms for socioeconomic differences in health. Social Science & Medicine, 58(8), 1 511–1 522. Kumlin, S. och Haugsgjerd, A. (2017). The welfare state and politi- cal trust: Bringing performance back in. I: , T. och Zmerli, S. (red.) Handbook of Political Trust. Kommande, Cheltenham UK: . (2010). State of the Science: Skola, lärande och psykisk hälsa 26–. (2011). Collaboration in Health and Social Care: Service User Participation and Teamwork in . , , , , , B. och , B. (2012). How service users perceive the concept of participa- tion, specifically in interprofessional practice. , 42(1), 129–146. (2013). Is the Nordic welfare model viable? 21st century challenges to the Nordic welfare model in a European context. , 7, 73–95. , J., , J., Hvinden, B. och Kangas, O. (red.) (2012). Changing social equality and the Nordic welfare model in 21st century. : Policy Press. Kölegård, M.L. (2012). Boendesegregation, grannskap och hälsa. I: Rostila, M. och Toivanen, S. (red.) Den orättvisa hälsan: Om socioekonomiska skillnader i hälsa och livslängd. Langemark, A. (2009). Är familjecentraler ett bra arbetssätt? En ut- värdering av familjecentraler på uppdrag av Landstings- styrelsen, . FoU SocialCentrum, Region . LeBlanc, A.G., , , , , , S., Dillman, C., , I., Koh, M.E., Stearns, J. A., Timmons, B.W. och Tremblay, M. (2012). Systematic review of sedentary behaviour and health indicators in the early years (aged 0–4 years). Applied Physiology, Nutrition and Metabolism, 37(4), 753–772. (2016). Åtkomliga bostäder – så gör vi det möjligt för hushåll med låga inkomster att hitta en bostad. , H. och Mjörnell, K. (red.) (2015). Social hållbarhet med fokus på bostadsrenovering – en antologi. Sustainable Integrated Renovation, Rapport 2015:4. (2011). Estimating the Effect of Income on Health and Mortality Using Lottery Prizes as an Exogenous Source of Varia- tion in Income. , 40(1), 144–168. (2016). Hur avveckla hyreskontrollen? Ekonomisk debatt, 44(7), 17–28. , G., Dockrell, J., Desforges, M., , J. och Peacey, N. (2010). Meeting the needs of children and young people with speech, language and communication difficulties. Disorders, 45(4), 448–460. Lingfors, H., , , , , , C. och Lissner, L. (2009). Effects of a global health and risk assessment tool for prevention of ischemic heart disease in an individual health dialogue compared with a community health strategy only: Results from the Live for Life health promotion pro- gramme. Preventive Medicine, 48(1), 20–24. , M., , L. och , Q. (2015). How Does Physical Activity Intervention Improve Self-Esteem and Self-Concept in Children and Adolescents? Evidence from a Meta-Analysis. PLoS ONE, 10(8), e0134804. (2016). Socioekonomiska skillnader i matvanor i . rapportserie nr 9/2016. LO (2017). LO:s förslag om utbildningsjobb för stärkt etablering. , , , J., , Y. och Kölegård, M. (2010). The potential power of social policy programmes: income redistribu- tion, economic resources and health. , 19, 1–13. , O. (2013). Ökande skillnader i livslängd – den svenska paradoxen. I: Gör jämlikt – gör skillnad! Samling för social håll- barhet minskar skillnader i hälsa. Bilaga 2, s. 48–59. (2016). Migration ger en yngre befolkning. SCBs tid- skrift Välfärd, nr 1, s. 8–9. , J., , , , S., Hillemeier, M., , N. och , G.A. (2004). Is income inequality a determinant of population health? A systematic review. The Milbank Quarterly, 82(1), 5–99. Länsstyrelserna (2015a). Ägardirektiv till allmän nytta. Kommunernas styrning av bostadsbolagen. Länsstyrelserna (2015b). Hemlöshet – en fråga om bostäder. Slut- rapport för länsstyrelsernas hemlöshetsuppdrag 2012–2014. , J., Verheij R.A., Groenewegen, P.P., Vries, S. och Spreeuwenberg, P. (2006). space, urbanity, and health: how strong is the relation? , 60(7), 587–592. Mackenbach J.P., Kulhánová I., Menvielle G., Bopp, M., Borrell, C., , G., Deboosre, P., Esnaola, S., Kalediene, R., Kovacs, K., Leinsalu, M., , P., Regidor, E., Rodriguez-Sanz, M., Strand, B.H., , R., Eikemo, T.A., och , O. (2015). Trends in inequalities in premature mor- tality: a study of 3.2 million deaths in 13 European countries. Health, 69(3), 207–217. (2013). Malmös väg mot en hållbar framtid. Hälsa, väl- färd och rättvisa. Kommission för ett socialt hållbart . (2016a). Utredning om etablering av fler familjecentraler i samt en översyn av samtliga öppna förskolor. (2016b). Slutrapport 100 extra MKB-lägenheter – en sär- skild satsning för hemlösa barnfamiljer. : Stads- kontoret. , A., Mullainathan, S., Shafir, E. och , J. (2013). Poverty Impedes Cognitive Function. Science, 341(6149), 976–980. Marmot, M. (2010). , Healthy Lives: , Strategic review of health inequalities in post- 2010. 2nd Print Run ed: ; February 2010. Marmot, M. och Wilkinson, R. (2006). Social determinants of health. Marttila, A., Burström, K., , L. och Burström, B. (2015). Utökat barnhälsovårdsprogram för förstagångsföräldrar – samverkan mellan och föräldrarådgivare inom . , K.A., Gallo, L.C. och , S.E. (2010). Are psycho- social factors mediators of socioeconomic status and health connections? A progress report and blueprint for the future. of Sciences, 1186(1), 146–173. Matthiessen, J., , L.F., Barbieri, H.E., Borodulin, K., , V.K., Kørup, K., Thorgeirsdottir, H., , E. och Fagt, S. (2016). 2011–2014: Status and development of diet, physical activity, smoking, alcohol and overweight. , TemaNord 2016:561. (2015). Maternal smoking during pregnancy – Long- term health effects in the offspring. Meghir, C. och , M. (2005). Educational Reform, , and Family Background. , 95(1), 414–424. Mirowsky, J. och , C.E. (2003). Education, social status and health. , R. och Popham, F. (2008). Effect of exposure to natural environment on health inequalities: an observational population study. , 372(9650), 1 655–1 660. (2014). (2017). Dags för omprövning – en om styrning av offentlig verksamhet. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2017:1. , N., Palier, B. och , J. (red.) (2012). Towards a social investment state? Ideas, policies and challenges. : Policy Press. Moutsopoulos, N.M. och Madianos P.N. (2006). Low-Grade In- flammation in Chronic Infectious Diseases. of Sciences, 1088(1), 251–264. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2014). Fokus 14 – Om ungas fritid och organisering. : Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Myndigheten för vårdanalys (2012). Patientcentrering i svensk hälso- och sjukvård – en extern utvärdering och sex rekommendationer för förbättring. : Myndigheten för vårdanalys. Myndigheten för vårdanalys (2014). En mer jämlik vård är möjlig – Analys av omotiverade skillnader i vård, behandling och be- mötande. : Myndigheten för vårdanalys. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2016). Förebygga för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor. : Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2007). Dyslexi – en kunskapsöversikt. Vetenskaps- rådets rapportserie 2:2007. , , , A. och Svaleryd, H. (2015). Hellre rik och frisk – om familjebakgrund och barns hälsa. Nationellt centrum för kvinnofrid (2014). Våld och hälsa – en befolkningsstudie om kvinnors och mäns våldsutsatthet samt kopp- lingen till hälsa. (2004). Mechanisms of poverty alleviation: anti-poverty effects of non-means-tested and means-tested benefits in five welfare states. , 14(4), 371–390. , och , J. (2014). Welfare states and population health: The role of minimum income benefits for mortality. Social Science & Medicine, 112, 63–71. (2013). Elevhälsans uppdrag – främja, förebygga och stödja elevens utveckling mot målen. , I., , E. och Wadeskog, A. (2014). Unga, skolmisslyckande och arbetsmarknad – Socioekonomisk analys inom projektet . : Myndigheten för delaktighet. (2017). Utanförskap, hälsa och en effektiv resursanvänd- ning. En idéskrift om ett systemförändrande perspektiv på sociala investeringar och samverkan. Underlagsrapport till Kommissionen för jämlik hälsa. (1994). Den allvarsamma fritiden: en litteraturstudie av undersökningar om barns och ungdomars fritids- och kulturvanor. , , , S. och Hensvik, C. (2017). Åtgärder för en inkluderande arbetsmarknad. , L., , , , M. och Hamreby, K. (2015). En studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från social- tjänst, skola och hälso- och sjukvård. : Uppdrag psykisk hälsa. (2015). En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Dnr: N2015.31. (2012). Equity and quality in education – supporting dis- advantaged students and schools. (2013). Mental health and work: . (2015). Improving schools in : An per- spective. (2017). Olds, D.L., Kitzman, H.J., , , , , , E.A., Arcoleo, K.J. och , J.M. (2010). Enduring Effects of Prenatal and Infancy Home Visiting by Nurses on Children: Follow-up of a Randomized Trial Among Children at 12 Years. and Adolescent Medicine, 164(5), 412–418. (2010). Arbetsgivarringar: samverkan, stöd, rörlighet och rehabilitering – En programuppföljning. , A., , , Al-Nahar, L. och , K. (2016). Poor housing conditions in association with child health in a disadvantage immigrant population – a cross-sectional study in , . , 6(1), e007979. Phelan, J.C., Link, B.G. och Tehranifar, P. (2010). Social conditions as fundamental causes of health inequalities: Theory, evidence, and policy implications. Behavior, 51(1 suppl), S28–S40. Pickett, K. och Wilkinson, R. (2010). Jämlikhetsanden: därför är mer jämlika samhällen bättre samhällen. : Karneval förlag. Pisinger, C., Aadahl, M., , U. och , T. (2011). Motives to quit smoking and reasons to relapse differ by socio- economic status. Preventive Medicine, 52(1), 48–52. , C., Roerecke, M., Beherendt, S. och , J. (2015). Gender differences in socioeconomic inequality of alcohol- attributable mortality: A systematic review and meta-analysis. Alcohol and , 34(3), 267–277. 2003/03:35. Mål för folkhälsan (bet. 2002/03:SoU7, rskr.