sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Med hänsyn till att 31 kap. 22 a § OSL är avsedd att ge ett enhetligt skydd i förhållande till 36 kap. 2 § OSL bl.a. för att inte förskjuta utredningen från PRV till dess över- instanser, bör samma tidsbegränsning gälla oavsett om sekretess enligt 31 kap. 22 a § OSL tillämpas i domstol eller inte. Förutsättningarna för sekretess enligt 31 kap. 22 a § OSL i övrigt bör dock inte ändras, se vidare avsnitt 10.3.9. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden 10.3.4Ändring av tidsbegränsningen för sekretess för företagshemligheter hos och Förslag: Sekretess för företagshemligheter hos Kronofogde- myndigheten och ska gälla utan tidsbegränsning. Såväl som kan komma att hantera företagshemlig information bl.a. i samband med under- sökningar som företas på initiativ av en innehavare av en immateriell rättighet som ett led i att skydda denna rättighet. Vad gäller de intrångsundersökningar som verkställs av grundar sig dessa på beslut av domstol. Syftet med Kronofogde- myndighetens och undersökningar i dessa sammanhang är att säkra bevisning åt sökanden för denne att använda för att ta till vara sin rätt i förhållande till ett immaterialrättsintrång. Kronofogde- myndighetens och hantering av företagshemligheter i samband med dessa undersökningar har en sådan nära koppling till ett domstolsförfarande rörande den immateriella rättigheten ifråga, och indirekt rörande angrepp på företagshemligheter, att det framstår som angeläget och i linje med syftet i artikel 9 i EU- direktivet att sekretess för företagshemligheter hos Kronofogde- myndigheten och i dessa sammanhang inte gäller med en annorlunda tidsbegränsning än den som enligt utredningen ska gälla för sekretess vid domstol. I lagstiftningsärendet avseende den ursprungliga förordningen gällande undersökningar ([EG] nr 1383/2003) förut- sattes att såväl sekretess enligt nuvarande 27 kap. 2 § som 3 § OSL (dåvarande 9 kap. 1 och 2 §§ SekrL) kan aktualiseras för företags- hemligheter i samband med en sådan undersökning.158 Sekretess enligt 27 kap. 2 och 3 §§ gäller för uppgift i allmän handling i högst . Samma tidsgräns gäller enligt 34 kap. 1 § för sekretess för företagshemligheter hos . I förhållande till att någon tidsbegränsning för sekretess för företagshemligheter vid domstol enligt utredningen inte ska gälla (se avsnitt 10.3.2), kan denna bestämda tidsbegränsning för sekretessen hos och 158 Se prop 2005/06:89, t.ex. s. 29. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden bl.a. utgöra incitament för t.ex. en kon- kurrent att företa en fishing expedition med syfte att få in före- tagshemlig information till dessa myndigheter för att (om än tämligen lång sådan) med full frihet få tillgång till information som även efter sekretessens upphörande hos dessa myndigheter alltjämt utgör företagshemlighet enligt FHL. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att sekretessens bestående för företagshemligheter vid och Kronofogde- myndigheten därför ska prövas mot huruvida uppgiften alltjämt kan antas utgöra en företagshemlighet enligt den föreslagna lagen om företagshemligheter. I förhållande till de skilda beviskrav som gäller för sekretess för företagshemlighet respektive för att styrka att företagshemligheten faktiskt föreligger, framstår det som lämpligt att förtydliga att sekretess inte ska gälla efter att uppgiften enligt ett avgörande som fått laga kraft inte anses utgöra företagshemlighet enligt den föreslagna lagen. Tidsbegränsningen för sekretess enligt nu berörda bestämmelser för uppgift hos eller som inte utgör företagshemlighet ska inte ändras. Ett särskilt tillägg om sekretess utan tidsbegränsning avseende just företagshemligheter ska därför införas i dessa bestämmelser. 10.3.5Skadestånd vid utnyttjande och röjande av företagshemlighet som erhållits på grund av en domstols beslut Skadeståndsansvar för parter och tredje man Förslag: Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utan giltigt skäl röjer eller utnyttjar en företagshemlighet som han eller hon i egenskap av part eller partsrepresentant har fått del av genom beslut av en domstol ska ersätta den skada som uppkommer genom förfarandet. Skadeståndsskyldighet ska också uppkomma för den som fått del av uppgiften från part eller partsrepresentant i anledning av målet eller ärendet. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Även om förbehåll gentemot part i förfaranden enligt RB avseende sekretessbelagda uppgifter numera är möjligt, så finns det i fråga om företagshemlig information som part får del av genom ett infor- mationsföreläggande (om innebörden av ett sådant föreläggande se avsnitt 10.2.3) inga förutsättningar att meddela ett förbehåll efter- som informationen överlämnas till sökanden av informationsinne- havaren direkt, utan att någon myndighet medverkar i verkställig- heten av föreläggandet. Den information som kommer sökanden till del utgör likväl information som sökanden får del av genom dom- stolens beslut om informationsföreläggandet. I förarbetena till reglerna om informationsföreläggande avvisades tanken att införa en särreglering för denna information (prop. 2008/09:67 s. 169). utredning framlade ett förslag om att regeln i 8 § FHL om skade- ståndsskyldighet för den som utnyttjar eller röjer en företags- hemlighet som har röjts i strid med OSL (SekrL) skulle komplet- teras med en regel om skadeståndsansvar för den som utan giltigt skäl utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon i egenskap av part har fått del av genom beslut av en domstol. I betän- kandet föreslogs att regeln skulle omfatta både handlingar som finns hos domstolen och handlingar som finns på annat håll men som lämnas till parten på grund av ett domstolsbeslut. En sådan regel skulle bli tillämplig även på företagshemlig information som fram- kommit genom ett informationsföreläggande.159 utredning framhöll att giltiga skäl att röja uppgiften kan t.ex. vara att den ska utnyttjas i det mål eller förfarande i övrigt som har föranlett domstolens beslut och att även andra situationer givetvis kan tänkas, t.ex. att den som har fått del av uppgiften måste använda den för att rådgöra med juridisk expertis eller företrädare för en arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation. utredning påpekade också att meddelarfriheten givetvis inte är ägnad att kring- skäras genom en sådan sanktionsregel. utredning anförde därtill att160 den avgränsning i FHL som innebär att lagen endast är tillämplig på obehöriga angrepp rimligen måste bli tillämplig på en sanktionsregel av nu diskuterat slag. Den som i samband med ett förfarande hos en dom- stol eller annan myndighet på laglig väg har fått del av en företags- 159Jfr Fahlbeck s. 270. utredning s. 307 f Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden hemlighet måste alltså ha den rätt som följer av 2 § andra stycket FHL att utnyttja eller röja hemligheten för att offentliggöra eller inför en myndighet eller annat behörigt organ avslöja något som skäligen kan misstänkas utgöra brott på vilket fängelse kan följa eller som kan anses utgöra annat allvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse. Av vad som har sagts följer att en eventuell sanktionsregel inte får träffa ageranden som är att hänföra till 2 § andra stycket FHL. En skadeståndsregel enligt ovan skulle bli ett lämpligt komplement till en ny regel om möjlighet till utlämnande med förbehåll gentemot part, liksom till den redan existerande skadeståndsregeln i 8 § FHL. Till skillnad års utredning anser utredningen dock inte att det ska vara en förutsättning för skadeståndsansvar på grund av utnyttjande att detta har skett i näringsverksamhet. Den föreslagna skadeståndsbestämmelsen bör även omfatta ombud eller annan sådan partsrepresentant som nämns i 10 kap. 4 § OSL och som utan giltigt skäl utnyttjar eller röjer en företagshemlig- het som han eller hon i egenskap av partsrepresentant har fått del av genom beslut av en domstol. Ett förbehåll enligt 10 kap. 4 § OSL gentemot part eller parts- representant kan aldrig hindra mottagaren från att utnyttja uppgiften i målet eller ärendet eller lämna muntlig upplysning till en part, en misstänkt, en ställföreträdare, ett ombud, en försvarare eller ett biträde. På så vis finns en i alla lägen lovlig ventil för part eller parts- representant att sprida företagshemlighet. Som värn mot en vidare spridning av uppgiften bör skadeståndsskyldighet därför även om- fatta någon som uppsåtligen eller av oaktsamhet röjer eller utnyttjar företagshemlighet som han eller hon har fått del av från part eller partsrepresentant i anledning av målet eller ärendet. Angrepp på företagshemlighet som röjts i strid med förordnande eller förbehåll Förslag: Skadeståndsansvar ska gälla för den som uppsåtligen eller av oaktsamhet röjer eller utnyttjar en företagshemlighet som han eller hon inser eller bör inse har röjts i strid med ett för- ordnande eller ett förbehåll som har meddelats med stöd av OSL. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden utredning föreslog att den som i ond tro tar emot före- tagshemlig information som denne inser eller bör inse har röjts i strid med ett förordnande eller ett förbehåll som har meddelats med stöd av OSL (SekrL) ska åläggas skadeståndsansvar vid uppsåtligt eller oaktsamt röjande eller utnyttjande av informationen. utredning anförde därvid följande.161 Enligt 8 § första stycket FHL ska den som uppsåtligen eller av oakt- samhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts i strid med [OSL], ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Om någon får del av en företags- hemlighet som han eller hon inser eller bör inse har röjts trots att det egentligen råder sekretess enligt [OSL] för uppgiften så kan skade- ståndsskyldighet alltså uppkomma om mottagaren utnyttjar eller i sin tur röjer uppgiften. Den person som felaktigt har lämnat ut uppgiften kan ha gjort sig skyldig till brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § . För brott mot tystnadsplikt kan även den dömas som har röjt eller utnyttjat en uppgift i strid med ett förbehåll eller förordnande som har meddelats med stöd av [OSL]. Däremot finns det ingen regel i FHL som innebär att den som tar emot en uppgift från en person som lämnar ut den i strid med ett sådant förbehåll eller förordnande som sagts ådrar sig skadeståndsskyldighet vid ett efterföljande röjande eller utnyttjande av informationen. I de fall en domstol eller myndighet har lämnat ut en företagshemlighet till en person med förbehåll enligt [10 kap. 4 eller 14 § OSL] att inte utnyttja den eller föra den vidare kan alltså den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbehållet straffas för brott mot tystnadsplikt (om det skett av oaktsamhet dock inte i ringa fall). Däremot kan en ondtroende mottagare av en företags- hemlighet som lämnas ut till honom eller henne på detta sätt inte drab- bas av några sanktioner enligt FHL. Detta är enligt utredningens mening inte en tillfredsställande ordning. Vi tycker att skadeståndsskyldighet bör kunna aktualiseras även i de fall en företagshemlighet har röjts i strid med ett förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av [OSL]. Med hänsyn härtill föreslår vi att ett tillägg av denna innebörd görs i 8 § första stycket FHL. Utredningen instämmer i dessa överväganden och föreslår därför ett tillägg till i enlighet med vad utredning förespråkat. Inte heller i detta fall anser utredningen att det finns något skäl att i lagtexten ange att förutsättning för skadestånds- ansvar vid utnyttjande är att utnyttjandet skett i näringsverksamhet. 161 utredning s. 309. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden 10.3.6Förbud mot utnyttjande av företagshemlighet ska kunna meddelas i samband med ett yppandeförbud från domstol Förslag: Regeln om tystnadspliktsförordnande enligt 5 kap. 4 § RB ska få ett tillägg med innebörd att rätten avseende sekre- tessbelagd uppgift som lagts fram inom stängda dörrar får besluta att uppgiften inte får utnyttjas. Rätten kan enligt 5 kap. 4 § RB förordna om tystnadsplikt avseende företagshemlig information som lagts fram inom stängda dörrar. En sådan tystnadsplikt kan dock enligt regelns nuvarande lydelse endast avse förbud mot att uppenbara (röja) uppgiften. Regeln innebär en lucka i skyddet för företagshemligheter under domstolsförfarandet och är inte förenlig med kraven i artikel 9 om att medlemsstaterna ska se till företagshemligheter under sådant förfarande ska skyddas från att såväl utnyttjas som röjas. Det är därför nödvändigt att införa en regel om förbud mot att utnyttja företagshemlighet som lagts fram inom stängda dörrar. Utredningen föreslår därför att ett tillägg till 5 kap. 4 § RB görs, med innebörd att rätten för uppgift för vilken det gäller sekretess gäller även får förordna att uppgiften inte får utnyttjas. Ett tystnads- pliktsförordnande enligt 5 kap. 4 § RB vad avser företagshemligheter får därmed, tillsammans med de ändringar av 10 kap. 4 § OSL som utredningen föreslår, förutsättningar att utformas likalydande med ett skriftligt förbehåll enligt 10 kap. 4 § eller 10 kap. 14 § OSL. Det framstår som lämpligt att låta möjligheten till ett ”utnyttjande- förbud” gälla inte endast för företagshemligheter. Även andra upp- gifter för vilka sekretess gäller kan bli föremål för sådant utnyttjande som annars är förbjudet enligt 7 kap. 1 § OSL.162 Det finns knappast några vägande skäl mot en generell möjlighet till ett sådant ut- nyttjandeförbud. Förbud mot utnyttjande som del av tystnadsplikten gäller redan generellt enligt 7 kap. 1 § OSL och möjligheten till sådant förbud i samband med utlämnande med förbehåll är även den gene- rell. Ett utnyttjandeförbud – om så enligt 7 kap. 1 § OSL, genom förbehåll eller i samband med förhandling – torde inte kunna bli betungande i fall där förbudet saknar praktisk betydelse. 162 Jfr Lenberg m.fl., Kommentaren till 7 kap. 1 § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden ten inte kan utnyttjas för egen , och ett utnyttjandeförbud ändå meddelas, har detta ingen praktisk betydelse för den som ska lyda under förbudet. Mot denna bakgrund framstår det som mest konsekvent att införa en generell möjlighet till utnyttjandeförbud i samband med förhandling. 10.3.7Förbud mot utnyttjande av företagshemlighet ska även kunna meddelas i samband med ett yppandeförbud från förundersökningsledare Förslag: En förundersökningsledare ska i samband med förhör kunna besluta att det som förekommit vid förhöret inte får utnyttjas. En förundersökningsledare får enligt 23 kap. 10 § sista stycket RB besluta att det som förekommit vid förhör inte får uppenbaras. Det finns inte något sådant uttryckligt krav på att det som inte får yppas ska omfattas av sekretess enligt OSL som finns vad gäller yppande- förbud från rätten enligt i 5 kap. 4 § RB. Förundersökningssekre- tessen enligt OSL är dock så omfattande att ett förbud som behöver meddelas med stor säkerhet kommer att ha täckning i den lagen (se t.ex. 18 kap. 1–4 §§, 21 kap. 1–3 §§ samt 35 kap. 1 och 2 §§ OSL).163 För uppgift som omfattas av ett yppandeförbud från förundersök- ningsledare gäller inte meddelarfrihet (44 kap. 2 § OSL). Liksom för yppandeförbud enligt 5 kap. 4 § RB kan ett förbud enligt 23 kap. 10 § sista stycket RB endast avse förbud mot att uppenbara vad som förekommit vid förhöret. I förhållande till företagshemlig infor- mation som kan förekomma vid ett förhör, givetvis inte minst i brot- tmål rörande angrepp mot företagshemlighet, framstår det som angeläget att förundersökningsledaren har möjlighet att även för- bjuda att uppgift som förekommit vid förhöret inte får utnyttjas. Utredningen föreslår därför att ett tillägg till 23 kap. 10 § sista stycket RB görs med denna innebörd. Det framstår även här som lämpligt att låta möjligheten till ett ”utnyttjandeförbud” gälla generellt, med möjlighet att förbjuda 163 Fitger m.fl., kommentaren till 23 kap. 10 § RB, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden utnyttjande även av andra uppgifter än företagshemligheter (jfr avsnitt 10.3.6). 10.3.8Bestämmelserna om brott mot tystnadspliktsförordnande ska även omfatta utnyttjande av uppgift i strid med sådant förordnande Förslag: Den särskilda regeln om brott mot tystnadsplikts- förordnande i RB 9 kap. 6 § respektive 39 § FPL ska även omfatta utnyttjande i strid mot ett sådant förordnande. Brott mot tystnadsplikt som har sin grund i ett av rätten eller av förundersökningsledaren meddelat tystnadspliktsförordnande har en särskild sanktionsregel i 9 kap. 6 § RB, respektive i 39 § FPL såvitt avser yppandeförbud från rätten i förvaltningsprocess, som utgör lex specialis i förhållande till den allmänna regeln om brott mot tyst- nadsplikt i 20 kap. 3 § BrB. Enligt regeln döms den till böter som utan giltigt skäl röjer vad enligt rättens eller undersökningsledarens förordnande inte får uppenbaras.164 Med utredningens förslag till möjlighet att meddela ett tystnads- pliktsförordnande enligt 5 kap. 4 § RB respektive 23 kap. 10 § RB även med innebörd att uppgift om företagshemlighet inte får ut- nyttjas, kommer ett utnyttjande i strid med ett sådant förordnande inte att täckas av 9 kap. 6 § RB eller 39 § FPL i dessa paragrafers nu- varande lydelse. Ett sådant handlande kommer dock att täckas av bestämmelsen om brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § BrB, som i första stycket stadgar att den döms till böter eller fängelse i högst som röjer eller olovligen utnyttjar någon uppgift, som han är pliktig att hemlighålla enligt lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning, om inte gärningen annars är särskilt belagd med straff. Den som av oaktsamhet begår gärning som avses i första stycket döms till böter. I ringa fall av oaktsamhet döms inte till ansvar. 164 Under regeln faller också åsidosättande av tystnadsplikt enligt 27 kap. 9 § RB i samband med kvarhållande av försändelse hos befordringsanstalt (NJA II 1943 s. 363–364). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Uppsåtligt uppenbarande av uppgift i strid mot tystnadsplikts- förordnande är, till skillnad från vad som gäller vid brott mot tyst- nadsplikten enligt 20 kap. 3 § BrB, inte alltid straffbart. För straff- barhet krävs att det skett ”utan giltigt skäl”. Det är sålunda inte avsett att ett tystnadspliktsförordnande ska medföra några inskränk- ningar i den allmänna vittnesplikten och under särskilda omständig- heter kan även i annat fall den som ålagts tystnadsplikt anses obunden av den.165 I doktrinen har nämnts som exempel på det sistnämnda att i brottmål den tilltalade, försvararen och målsäganden måste anses oförhindrade att vid rätten tala om vad som förekommit vid förhör under förundersökningen.166 För att behålla denna möjlighet till straffrihet och låta utnyttjande i strid mot ett tystnads- pliktsförordnande i och för sig bli straffbart föreslår utredningen därför att bestämmelserna i 6 kap. 9 § RB och 39 § FPL i denna del görs likalydande med regeln om brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § BrB, dock med bibehållande av villkoret om ogiltigt skäl för straffbarhet. Även om det i och för sig kan finnas goda skäl för att överväga också en harmonisering av straffsatserna i bestämmel- serna om brott mot tystnadspliktsförordnande gentemot regeln om brott mot tystnadsplikt167 är det dock en fråga som inte lämpligen bör behandlas inom ramen för denna utredning. 10.3.9Nu gällande undantag från domstolssekretess för företagshemligheter ska behållas Bedömning: De undantag från domstolssekretess som gäller enligt 36 kap. 2 § andra stycket OSL ska behållas. Enligt 36 kap. 2 § andra stycket OSL ska sekretessbestämmelsen i första stycket inte tillämpas, om någon annan sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse är tillämplig på uppgiften och innebär att sekretess inte ska gälla. De bestämmelser som aktualiseras av undantaget i andra stycket är regler om sekretess till skydd för enskild inom verksamhet som 165Fitger m.fl., kommentar till 9 kap. 6 § RB, Zeteo . 167Jfr s. 190. SOU 2017:45 Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden rör skatt, tull m.m. i 27 kap. 2 och 6 §§ OSL och bestämmelsen i 31 kap. 22 a § OSL om sekretess för uppgift i ett mål eller ärende om varu- eller näringskännetecken med betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning. Undantag enligt 27 kap. OSL Vad gäller bestämmelserna i 27 kap. så gäller enligt 2 § tredje stycket p. 1 OSL inte sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i beslut i ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt, beslut i ärende om anstånd med erläggande av skatt eller beslut i ärende enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter. 2 gäller inte sekretess för uppgift i beslut om undantag från skyldigheter som gäller kassa- register enligt 39 kap. 9 § skatteförfarandelagen. 3 gäller heller inte sekretess i beslut om kontrollavgift enligt 50 kap. skatte- förfarandelagen. Däremot omfattas övriga beslut rörande kassa- register av sekretessen, t.ex. beslut om särskilda kontrollåtgärder och tillsyn.168 Enligt 27 kap. 6 § OSL första stycket gäller inte sekretess beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, med fyra undantag.169 Till beslut som här avses hör bl.a. beslut om fastighetstaxering och beskattningsbeslut. Vidare är beslut om nedsättning av eller befrielse från skatt offentliga. Till beslut räknas inte bara själva beslutet utan också de skäl som myndigheten anger i beslutet. Uppgifter som har lämnats av den skattskyldige i t.ex. en självdeklaration och som ligger till grund för ett beslut ingår däremot inte i beslutet. Även tull- taxeringsbeslut är offentliga. Upptas beslutet på en tulldeklaration, gäller undantaget från sekretessen bara själva beslutet, medan reglerna i 3 § ska tillämpas på innehållet i tulldeklarationen.170 168Lenberg m.fl., Kommentaren till 27 kap. 2 § OSL, Zeteo . 169Sekretessen gäller om beslutet meddelas i ärende om förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga (p.1), beskattning av utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner när beslutet har fattats av (p.2), trängselskatt (p.3), eller prissätt- ningsbesked vid internationella transaktioner (p.4). 170Lenberg m.fl., Kommentaren till 27 kap. 2 § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Enligt 27 kap. 6 § andra stycket gäller sekretess för beslut i ärenden om trängselskatt endast för uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage. De undantag från sekretess som redogjorts för avser alltså vissa beslut och är resultatet av en avvägning mot det beaktansvärda insynsintresse som ansetts föreligga i dessa fall (se bl.a. prop. 1979/80:2 Del a s. 249 ff.). Även om utredningens utgångspunkt är att ett skydd för företagshemligheter naturligen bör gälla oavsett vad rättegången handlar om, avser likväl dessa bestämmelser sådana för- faranden som ligger tämligen långt ifrån vad artikel 9 i EU-direktivet till sin lydelse tar sikte på. I förhållande till de avvägningar som ligger till grund för undantag till sekretess i dessa fall föreslås här därför inte några ändringar med anledning av artikel 9. Som redogjorts för i avsnitt 10.2.5 utgör erinran i 27 kap. 9 § OSL om rätten till partsinsyn enligt i rådets förordning (EU) nr 608/2013 av inte något undantag till reglerna om sekretess i 27 kap. OSL och står inte i strid med artikel 9. Undantag enligt 31 kap. 22 a § OSL Enligt 31 kap. 22 a § första stycket gäller inte sekretess i ett mål eller ärende om varu- eller näringskännetecken för uppgift om en myndighets eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden som har betydelse för bedömningen av ensamrättens giltighet eller skyddets omfattning.