sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Bland männen var hälften utrikes födda och bland kvinnorna var det drygt 4 av 10 som genomgått samtliga yrkeskurser i vård- och omsorgsprogrammet.180 Som jag redovisat i avsnitt 8.4 har antalet personer som uppnått 1 400 poäng i vuxenutbildning åren 2014 och 2015 legat på 700–800 personer, dvs. Däremot är det cirka 7 300 personer som slutför studier på 1 000 poäng eller mer. Det stora flertalet elever i vuxenutbildning läser alltså inte kurser upp till den nivå som rekommenderar.181 2016/17:1. Budgetpropositionen, utgiftområde 16. Underlagsrapport till analysgruppen Arbetet . Uppdrag: Framtid. 2016/17:1. Budgetpropositionen, utgiftsområde 16. 180Statistiska Centralbyrån (SCB). Vård- och omsorgsutbildade – och . 181Socialstyrelsen: Grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. SOSFS 2011:12 (S). Kraftigt ökning av studier inom vård och omsorg Jag har tidigare redovisat att antalet personer som behöver slutföra studier i yrkesämnen inom vård och omsorg på gymnasial nivå be- höver öka med cirka 12 000 personer , från nivån 4 000 perso- ner . Min bedömning är att merparten av denna ökning bör ske inom vuxenutbildning. Tillskottet av yrkesutbildade undersköterskor bör komma från personer som är anställda inom vård och omsorg, men som inte fullt ut har de yrkeskvalifikationer som krävs. Andra som behöver studera yrkesämnen är de som av olika skäl vill byta yrke i vuxen ålder. De har inte sällan annan gymnasial utbildning, men behöver studera yrkesämnen inom vård och omsorg. Detta gäller även personer med utländsk bakgrund med varierande utbildningsbak- grund som utgjort en växande grupp inom vuxen- utbildningen. Med hänsyn till den stora flyktinginvandringen förväntas personer med denna bakgrund bli än större åren framöver. God kvalitet förutsätter högsta prioritet åt vuxenlärandet Utan god tillgång till yrkesutbildade undersköterskor kan inte god kvalitet i vård och omsorg om äldre personer uppnås. Min bedöm- ning är att denna fråga måste ges högsta prioritet. Den har avgö- rande betydelse i den kvalitetsplan som jag lägger fram. Den utbyggnad av framför allt yrkesvux, inom ramen för kun- skapslyftet, som regeringen lagt fram182 innebär ett betydande till- skott av utbildningsresurser. För att svara mot förväntad efterfrå- gan på undersköterskor framöver måste emellertid satsningen sträcka sig längre än till 2019. Kommunerna måste också svara upp med en lika stor ökning av resurserna för studier av yrkesämnen inom vuxenutbildningen som det statliga tillskottet motsvarar.183 Flera aktörer berörs av en så stor ökning av vuxenutbildningen – arbetsplatser inom vård och omsorg, ledningar i kommuner och företag, ledningar för vuxenutbildningen och lärare i yrkesämnen. 2016/17:1. 183Detta är också ett krav från staten, se proposition. 2016/17:1. Budgetpropositionen Utgifts- område 16. Följande krav bör ställas på vuxenutbildning i yrkesämnen: Utbildningen bör ges inom det officiella utbildningssystemet så att eleverna får betyg på varje avslutad kurs. Härigenom blir det tydligt vilka formella meriter en person har i förhållande till de krav som bör ställas för att få den legitimation för under- sköterska som jag också föreslår ska införas. bör vara att elever läser samtliga yrkesämnen inom vård- och omsorgs- programmet, 1 400 poäng. Inriktningen bör vara att frikoppla yrkeslärandet från arbetsmarknadspolitiken och de villkor om arbetslöshet, att stå långt från arbetsmarknaden respektive vara korttidsutbildad för att få del av utbildning, som gäller för att få del av statligt stöd. I stället bör denna form av vuxenlärande bli ett reguljärt stöd till omställning för vuxna som har arbete och vill byta till annat yrke, i synnerhet till ett bristyrke. Utbildningen måste kunna ges på många platser i landet. Vård och omsorg är en mycket decentraliserad och spridd verksamhet. Många vuxna elever är lokalt bundna genom bostad och familj. Yrkeslärande måste ges i flexibla former. Goda möjligheter till strukturerad bedömning, värdering och dokumentation av ele- vernas tidigare förvärvade kunskaper och kompetens (vali- dering) måste finnas. Studiegången behöver individualiseras. Studier i yrkesämnen behöver kunna förenas med studier i gymnasiegemensamma ämnen såsom svenska, svenska för in- vandrare, engelska, matematik och samhällskunskap. Yrkeslärandet behöver i ökad utsträckning knytas till arbets- platser. En strävan bör vara att yrkeslärandet och förbättrings- arbetet på arbetsplatserna relateras till – och förstärker varandra. Det finns goda erfarenheter av arbetsplatsförlagt lärande, men det krävs tydliga uppdrag, medvetet ledarskap, ersättning till utförarna som täcker kostnaderna för lärandet, handledare och tid för eleven för studier. Yrkeslärarna behöver också aktivt medverka i det arbetsplatsförlagda lärandet.184 184 SOU 2007:88. Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. Det krävs en för berörda parter långsiktigt hållbar finansiering av studierna. har präglats av tidsbe- gränsade utbildningssatsningar inom ramen för äldreomsorgen, samt olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder (arbets- marknadsutbildning och olika lönesubventioner). Kommuner och företag har också anordnat uppdragsutbildningar. Det har skapat ett kortsiktigt och svårbegripligt system med en rad olika utbildningsformer och en mångfald regler från olika myndig- heter som inte alltid är fullt ut samordnade. Detta har negativa effekter för både elever/medarbetare, verksamhetsansva- riga/arbetsgivare och för utbildningsansvariga. För arbetstagare/elever behöver också finansieringen av studier förbättras. krävs minst halvtidsstudier för att få del av stu- diemedel. För att få del av arbetsförmedlingens olika stöd krävs arbetslöshet och de kvalifikationstider som gäller för arbetslös- hetsersättning kan försvåra för deltidsarbetande som behöver finansiering av studierna på andra halvan. Yrkeslärande behöver utformas så att även personer som tidi- gare arbetat inom vård och omsorg men som lämnat yrket ges möjligheter att aktualisera sin yrkesutbildning för att på nytt söka sig till yrkesområdet. Reformering i tre steg Mitt förslag är att den utökade dimensioneringen av vuxenlärandet i yrkesämnen inom vård och omsorg sker i tre steg med olika sikt- längd. Med hänsyn till att utbildningsvolymen behöver utökas finner jag det lämpligt att det första steget är att utöka volymen i befintliga utbildningsformer. Det första steget är den satsning som ställt sig bakom, dvs. utökat statsbidraget till yrkesvux och lärlingsvux samt till utbildningssatsningen på tidsbegränsat anställda inom äldre- omsorg och hälso- och sjukvård. I de två förstnämnda utbildnings- formerna ska personer med kort utbildning och som står långt från Effekten av detta är att personer som i gymnasieskolan valt ett annat program än vård- och omsorgs- programmet och som senare i livet söker sig till vården och omsorgen om äldre inte, i flertalet av landets kommuner, ges möjlighet att studera yrkesämnen. Det är olyckligt. En ökad volym på statsbidraget bör dock kunna ge kommunerna bättre förutsätt- ningar att erbjuda utbildning i yrkesämnen för att möta även denna efterfrågan. Traineejobben svarar mot flera av de önskemål som jag anser att framtidens yrkeslärande bör präglas av. De förenar arbete och del- tidsstudier och även personer som genomgått ett gymnasieprogram har möjlighet att få del av denna utbildningsform. Trai- neejobb är en relativt ny form. Den har ännu inte fått det genom- slag som den förtjänar. Den utökning av personkretsen som ge- nomfördes 2016 bör kunna bidra till större efterfrågan. Även lärlingsvux har relativt liten omfattning. Min bedömning är att det skulle vara betydelsefullt om lärlingsvux kunde få större genomslag. Det finns goda erfarenheter av arbetsplatsförlagt lä- rande, men det ställer stora krav på arbetslivets aktörer. Utbildningssatsningen på visstidsanställda är angelägen men bör allt eftersom ges större omfattning. Av de årsarbeten som utfördes av personer i yrkeskategorin undersköterskor inom vård och om- sorg om äldre och personer med funktionsnedsättning 2014 ut- fördes av visstidsanställda undersköterskor, vilket är 17 600 årsarbeten. Motsvarande andel för yrkeskategorin vård- biträden var , eller 24 000 årsarbeten.185 Jag har tidigare visat att av samtliga anställda saknar yrkesutbild- ning, definierad som 1 400 poäng i programgemensamma ämnen. Sannolikt överlappar dessa kategorier varandra, dvs. att många visstidsanställda saknar tillräcklig yrkesutbildning. Det finns alltså många anställda som behöver studera yrkesämnen. Den nu beslutade satsningen motsvarar genomsnittligt att 1 300 personer kan slutföra studier i yrkesämnen motsvarande 1 400 poäng, förutsatt att dessa behöver studera samtliga kurser. I för- hållande till behoven är det alltså fråga om en relativt blygsam sats- ning. 185 Uppgifterna är hämtade från bearbetning av arbetskraftsundersökningen () , personlig uppgift från . Jag har beräknat tillskottet i yrkesutbildningsvolym inom vård och omsorg med de volymer som regeringen redovisat i årets budgetproposition. Mina slutsatser är att denna volym under gynnsamma omständigheter bör kunna motsvara den utökade efterfrågan som jag tidigare redovisat (se vidare bilaga 5). Förut- sättning för detta är dock att: de volymer på statsbidraget som angivits också kommer att an- vändas, kommunerna ökar volymen på vuxenutbildningen i yrkesämnen lika mycket som statens bidrag ökar186, vård- och omsorgsämnenas andel av vuxenutbildningen i yrkes- ämnen består, personer som tidigare studerat vård- och omsorgsämnen kom- pletterar sin utbildning upp till 1 400 poäng, att kurser i svenska förenas med studierna i yrkesämnen för dem som behöver det, volymökningen innebär att kommunerna även kan ge personer som har gymnasieexamen möjligheter att studera yrkesämnena inom vård- och omsorgsprogrammet, samt att validering av yrkeskompetens blir vanligare. Som jag nämnt har beslutat om nya bestäm- melser, från , som ger vuxna personer rätt till utbild- ning på gymnasial nivå för att uppnå särskild behörighet till efter- gymnasiala studier. Detta ökar möjligheterna för personer bl.a. inom vård och omsorg att studera vidare och fördjupa sin yrkes- kompetens på eftergymnasial nivå. För att skapa utvecklings- möjligheter för personal är denna reform angelägen. Men jag anser att ytterligare mått och steg bör tas. 186 Detta är ett i budgetpropositionen uttryckt krav som ska ställas upp för att statsbidrag till yrkesvux ska lämnas. Nuvarande system med statsbidrag till olika former av vuxenut- bildning, ofta med kort framförhållning, har negativa effekter. Det försvårar uppbyggnad av långsiktigt hållbara strukturer och skapar osäkerhet hos berörda aktörer. Även om jag ser positivt på den förstärkning av de befintliga statsbidragen som beslutat om anser jag att en utredning bör tillsättas för att se över vissa delar av nuvarande yrkesinriktade vuxenutbildning. Följande frågor bör ingå i en sådan översyn. På samma sätt som vuxna förväntas få en rätt till viss vuxenutbildning på gymnasial nivå för att uppnå särskild behörighet för eftergymnasiala studier bör övervägas att införa motsvarande rätt att studera vid yrkesämnen inom vuxenutbildning som ger kvalifikationer för bristyrken, alterna- tivt en generell sådan rättighet. Detta för att ge goda förutsätt- ningar till omställning för personer som har annan gymnasial utbildning. Ökad rätt till vuxenutbildning medför ytterligare kostnader för sådan utbildning. visar i sitt slutbetänkande att nuvarande system för statsbidrag har negativa konsekvenser. Inriktningen bör i stället vara att skapa en tydlig och långsiktigt hållbar fördelning av kostnadsansvaret mellan staten och kommunsektorn. Det finns goda skäl att samordna utbildnings- och arbetsmark- nadspolitiken och att parterna på arbetsmarknaden har ett bety- dande inflytande. En rätt till vuxenutbildning innebär dock att samordningen mellan dessa sektorer får nya förutsättningar. Vuxenutbildningens roll som stöd i omställning och livslångt lä- rande tydliggörs. En utredning bör överväga vilka effekter en sådan förändring kan komma att få. Mitt förslag är att en utredning med denna inriktning tillsätts skyndsamt med sikte på att få till stånd förändringar . I ett något längre perspektiv finns skäl att genomföra mer långt- gående förändringar. Tilltagande globalisering, digitalisering och automation ger många möjligheter men också utmaningar för svensk ekonomi och arbetsmarknad. Förändringstrycket kommer att vara starkt. Vissa jobb försvinner och andra tillkommer. Tjänstesektorn förväntas fortsatt expandera – inte minst utbildning samt vård och omsorg. För att få en dynamisk arbetsmarknad med bättre matchning och fortsatt hög sysselsättning behövs bättre möjligheter till konti- nuerlig kompetensutveckling och lärande genom hela arbetslivet. har fokus i hög grad legat på inträdet på arbets- marknaden för unga och nyanlända. Åtgärder för att höja syssel- sättningsgraden bland nyanlända kommer förvisso att ha stor bety- delse framöver. Men åtgärder för att stödja rörlighet och omställ- ning för personer som är anställda behöver ges ökad uppmärksam- het. bytte i genomsnitt av de förvärvsarbetande jobb varje år.187 Med ökat förändringstryck kan denna andel förväntas öka. Bland dessa finns rekryterings- möjligheter till undersköterskeyrket. God kompetensförsörjning inom vård och omsorg förutsätter att det finns smidiga former för omställning under yrkeslivet. Regeringens Uppdrag: Framtid gör bedömningen att en reform för livslångt lärande riktad till de som har ett arbete är en av de viktig- aste framtidsreformerna för hög sysselsättning, låg arbetslöshet och minskade klyftor. Gruppen lämnar förslag på åtgärder för att: utbildningarnas dimensionering även ska beakta yrkesverk- sammas behov av utbildning, utbudet ska vara relevant för yrkesverksamma vad gäller inrikt- ning och utformning yrkesverksamma ska ha reella möjligheter att få del av utbild- ningarna. 187 Förslag från analysgruppen Arbetet . Livslångt lärande för framtidens arbets- marknad. Uppdrag: Framtid. Analysgruppen föreslår att information och upplysning samt individuell vägledning om möjligheter till kompetensutveckling och utvecklingsmöjligheter förbättras. Gruppen förordar också att en kompetensförsäkring188 som ger ekonomiska förutsättningar för den enskilde att mitt i arbetslivet delta i kompetensutveckling skapas. För att få till stånd en struktur för livslångt lärande behöver även roll- och ansvarsfördelningen mellan staten och arbetsmark- nadens parter samt mellan olika aktörer inom den offentliga sektorn ses över.189 Mitt uppdrag är begränsat till kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre. Med hänsyn till den storlek som vården och omsorgen har på arbetsmarknaden och den volymökning som be- höver ske måste åtgärder för att klara kompe- tensförsörjningen inom detta område ses i ett brett samhälls- perspektiv. Min bedömning är att de förslag som analysgruppen lagt fram är mycket intressanta och bör långsiktigt kunna ge be- tydligt bättre förutsättningar för god kompetensförsörjning inom vård och omsorg än dagens system. De förändringar jag förordar under steg 2 ovan kan ses som ett steg på vägen mot den mer långtgående reform som analysgruppen presenterat. Eftersom dessa frågor är komplexa, inte minst frågan om kompetensförsäkring, finns skäl att utreda och bereda den här frågan i ett något längre perspektiv. 188Med kompetensförsäkring avses här en allmän och obligatorisk försäkring som ger ersättning för inkomstbortfall som uppstår för anställda som mitt i livet väljer att studera för att stärka sina möjligheter att få ett annat arbete. Den bör vara ett komplement till nuvarande studiemedelssystem, som inte ger tillräcklig inkomsttrygghet. En skiss till en sådan försäkring har presenterats i underlagsrapport till analysgruppen Arbete , inom . Skissen behöver utvecklas vidare i samverkan mellan parterna på arbetsmarknaden och staten. 189Förslag från analysgruppen Arbetet . Livslångt lärande för framtidens arbets- marknad. Uppdrag: Framtid. Mitt förslag: Myndigheten för bör föreskriva om ett antal nationella inriktningar för specialisering för undersköterskor inom vård och omsorg om äldre, för att skapa bättre möjligheter att ge vård och omsorg av god kvalitet till äldre personer. Mina bedömningar: Myndigheten för samt utbildningsanordnare föreslås verka för att fler specialiserade yrkeshögskoleutbildningar för undersköterskor, inom ramen för regeringens kunskapslyft, kommer till stånd på fler orter i landet. Huvudmän och privata utförare bör förbättra utvecklings- möjligheterna för undersköterskor genom att inrätta fler tjäns- ter för undersköterskor med specialistutbildning. Undersköterskans yrkesroll blir allt mer kvalificerad. För att möta behov av specialiserad kompetens inom vård och omsorg om äldre bör ökade möjligheter skapas för undersköterskor att få del av spe- cialiserad utbildning inom . Pågående arbete, inom Vård- och omsorgscollege, för att få till stånd nationella specialist- utbildningar för undersköterskor inom är ange- läget. Min bedömning är att de bör kunna bidra till att öka till- gången till yrkeskompetent personal, men också skapa utveck- lingsmöjligheter för undersköterskor. uppdrag regleras i lagen (2009:128) om yrkeshög- skolan och dess övergripande uppdrag är att säkerställa att efter- gymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Utbildningen ska ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Yrkeshögskoleutbildningen ska ha en stark arbetslivsanknytning men också teoretisk förankring och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. Den ska även bidra till att bryta traditionella könsbundna yrkes- och utbildningsval.190 Regelverket för möjliggör flexibilitet för efter- gymnasiala yrkesutbildningar. Avsikten är också att regelverket ska skapa tydlighet och transparens för studerande och för andra intressenter.191 Utbildningen inom ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan och motsvarande kunskaper.192 ska bidra till att bredda, fördjupa eller specialisera den studerandes kunskaper inom områden som efterfrågas i arbetslivet.193 anslår medel till . Myndig- heten för beslutar efter ansökan om att en viss utbildning ska ingå i . I beslutet anges utbildningen får bedrivas, högsta antalet årsplatser, utbildning- ens lokalisering samt om studerandeavgift får tas ut.194 Antalet studerande inom har ökat år . var det 44 700 personer som studerade inom utbildnings- formen under hela eller någon del av året. Antalet platser omräknat till årsplatser ökade –2014.195 ökade antalet årsstudieplatser med 1 700 till drygt 27 000.196 var medelåldern för antagna elever och minst hälften av de antagna har gått yrkesförberedande gymnasie- program tidigare. Av de studerande var förvärvs- arbetande året innan de påbörjade studierna. efter studiernas slut hade av de studerande, som var anställda redan innan utbildningen, bytt arbetsgivare. 1906 § lagen (2009:128) om . 191Proposition 2008/09:68. 18–19. 1925 § lagen (2009:128) om . 193Proposition 2008/09:68. 194Förordning (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . 196Proposition 2016/17:1. Budgetpropositionen Utgiftsområde 16. God kompetensförsörjning SOU 2017:21 ökade med jämfört med den lön de hade innan utbildningen. Inom området hälso- och sjukvård och socialt arbete bedrevs yrkeshögskoleutbildning motsvarande drygt 3 000 årsstudie- platser, vilket motsvarar av samtliga årsplatser.198 Denna andel gäller även för de elever som utbildas och kommer att examineras mellan åren 2016 och 2021.199 Andelen bland de examinerade inom hälso- och sjukvård och socialt arbete som har arbete efter avslutad utbildning är högst bland samtliga områden.200 Inom området hälso- och sjukvård och socialt arbete har tand- sköterskeutbildningen störst omfattning och därefter specialist- utbildning för undersköterskor. ger yrkeshög- skolan specialistutbildningar för undersköterskor som motsvarar 1 700 personer . Den största delen har demensinriktning, men det finns även utbildningar med inriktning mot äldrepsykiatri, multisjuklighet bland äldre och välfärdsteknologi. Det finns även inriktningar mot akutsjukvård, ambulanssjukvård och psykiatri. Ansökningar från utbildningsanordnare om att få bedriva yrkes- högskoleutbildning överstiger avsevärt den medelsram som riks- dagen anslagit. beviljar Myndigheten för yrkeshög- skolan av inkomna ansökningar. har cirka 30 ansökningar inkommit om att få bedriva specia- listutbildning för undersköterskor. I myndighetens prioriteringar av vilka ansökningar som ska beviljas är en viktig faktor i vilken mån arbetslivet i utbildningsortens närområde har inrättat tjänster för undersköterskor som har specialiserad kompetens. Skälet till detta är att en avsikt med är att utbildningen ska leda till en specifik yrkesroll och inte ersätta arbetsgivarnas ansvar för att svara för fortbildning av sina anställda. En konsekvens av detta är emellertid att specialistutbildningar för undersköterskor är ojämnt fördelade i landet. - vem söker, vem tar examen och hur går det sedan? : IFAU, 2015. : Myndigheten för yrkes- högskolan, 2015. 199Personliga uppgifter från Myndigheten för . 200Proposition 2016/17:1. 201www.yrkeshogskolan.se/utbildningar/Sok/ Kvalificerade yrkesroller och utvecklingsvägar Det är relativt vanligt att det inom vård och omsorg om äldre finns undersköterskor som har mer kvalificerade arbetsuppgifter än andra undersköterskor. Men verksamhetscheferna ser inte formell eftergymnasial utbildning som ett krav för att få dessa uppgifter, utan lämpliga personliga egenskaper bedöms som viktigast. Detta framkommer av en enkätundersökning riktad till verksamhets- chefer inom vård och omsorg i kommuner och landsting som Myndigheten för genomfört tillsammans med Vård- och omsorgscollege. Verksamhetscheferna gör olika bedömningar om betydelsen av formell eftergymnasial utbildning för olika yrkesgrupper. För stödpedagoger uppger av verksamhetscheferna, som besvarat enkäten, att formell eftergymnasial utbildning är en viktig faktor vid anställning. Motsvarande andel för skötare, be- handlingspedagoger/assistenter är och för under- sköterskor 22 procent.202 Undersökningen indikerar att kopplingen mellan formell utbild- ning och kvalifikationskrav vid anställning eller befordran till kvalifice- rade undersköterskeuppgifter inom vården och omsorgen om äldre inte är lika utvecklad som inom andra områden inom vård och omsorg. Utbyggnad inom ramen för Regeringen genomför ett kunskapslyft, där yrkes- högskolan är en del. Det omfattade totalt cirka 44 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom vuxenut- bildning, , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har beslutat att byggs ut till drygt 68 000 platser fram . I denna utbyggnad ligger en kraftig utbyggnad av , från 2 500 årsplatser till 6 000 årsplatser –2019.203 202Personlig uppgift från Myndigheten för . Enkät vård- och omsorg. Genomförd i samverkan med Vård- och Omsorgscollege. 203Proposition 2016/17:1. Budgetpropositionen Utgiftsområde 16. Kunskapsområden för specialiserade arbetsuppgifter Regeringen gav 2010 i uppdrag att ta fram ett väg- ledande underlag i vilket det preciserades vilka kunskaper som behövs för specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen (S2010/3179/ST). lämnade 2012 sitt förslag till regeringen.204 Förslagen utarbetades i samarbete med olika yrkes- grupper, forskare och arbetsgivar- och arbetstagarföreträdare samt pensionärsorganisationer. Myndigheten identifierade fem områden där specialisering för undersköterskor behövs. omsorg och vård vid livets slut