sou · H5B382 · 2017-10-26 00:00:00 — Källa: Arbetsförmedlingens datalager Figur 2.2 visar att antalet arbetslösa med högst förgymnasial utbild- ning i åldern 20–ökar. Av figur 2.3 framgår att de utgör en ökande andel av det totala antalet inskrivna arbetslösa på Arbetsför- medlingen. uppgick de med högst förgymnasial utbild- ning till av det totala antalet inskrivna på Arbetsförmed- lingen (Arbetsförmedlingen 2016 b). Det motsvarar cirka 120 000 personer, vilket ska jämföras med 2006 då antalet var 80 000 personer. Av de 120 000 personer med högst förgymnasial utbildning hade inte en utbildning som motsvarade . Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () är arbetslös- heten något lägre för samtliga oavsett utbildningsbakgrund än vad som framgår av Arbetsförmedlingens statistik. Det beror på olika mätmetoder, men också på en viss eftersläpning i arbetskraftsunder- sökningarna. Oavsett statistikkälla är dock mönstret detsamma, vil- ket visar att utbildningsbakgrund har en stor betydelse för chanserna att etablera sig på arbetsmarknaden. Vägledning för framtidens arbetsmarknad `2010 `2011 `2012 `2013 `2014 `2015 `2016 Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Antalet unga män och kvinnor mellan 20–som har högst för- gymnasial utbildning har varit i stort sett oförändrat , förutom en viss ökning . Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden har medfört att ungdomsarbetslösheten generellt har minskat. Detta har dock inte varit fallet för ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning. Deras andel av samtliga kvarstående arbetslösa mellan 20–har ökat från –2016, vilket indikerar att de som saknar gymnasieutbildning har en högre risk att hamna i långtidsarbetslöshet. Vägledning för framtidens arbetsmarknad `2010 `2011 `2012 `2013 `2014 `2015 `2016 Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Antalet personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt ar- betsförmåga och som har högst förgymnasial utbildning har minskat . I förhållande till samtliga arbetslösa med funktionsned- sättning har andelen med endast förgymnasial utbildning ökat från till mellan åren 2010–2016. I denna grupp är det betydligt fler män än kvinnor som har kort utbildning. hade i genomsnitt cirka 13 600 män och 9 600 kvinnor endast förgymnasial utbildning. Bland ungdomar med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga 2016 hade endast en förgymnasial utbild- ning, vilket är en ökning då andelen var . I etableringsuppdraget som Arbetsförmedlingen ansvarar för genom att samordna insatser för nyanlända1 fanns 2016 cirka 50 000 arbetslösa, dvs. öppet arbetslösa eller inskrivna i program. Personer som är inskrivna i etableringsuppdraget har en skiftande utbildnings- bakgrund. Av dem hade nästan hälften högst förgymnasial utbild- 1 Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare omfattas nyan- lända i arbetsför ålder (20–) samt nyanlända i åldern 18–utan föräldrar i med uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande. Vägledning för framtidens arbetsmarknad ning, varav cirka 15 700 hade kortare utbildning än nioårig grund- skola. Andelen som har en kortare utbildning är något högre bland kvinnor än män. Drygt 10 000 personer, motsvarande , hade gymnasial utbildning och knappt 15 000 personer, motsvarande , hade någon form av eftergymnasial utbildning. understryker det faktum att många deltagare är relativt unga och att utbildningsinsatser är av stor vikt för att de snabbare komma ut i jobb (Arbetsförmedlingen 2017 e). Sammanfattningsvis visar den redovisade statistiken att avsaknad av fullföljd gymnasieutbildning är en faktor som bidrar till en högre risk för arbetslöshet. I en rapport från politisk utvärdering (, och 2017), IFAU, diskuteras situationen för de grupper som enligt Arbetsförmedlingen har en särskilt utsatt ställning på arbetsmarknad- en, alltså inskrivna arbetslösa som är födda utanför , saknar fullständig gymnasieutbildning, har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller är eller äldre (Arbetsför- medlingen 2017 b). Trots den positiva utvecklingen på arbetsmark- naden för ungdomar menar författarna att det finns anledning att bekymra sig för en icke försumbar del av ungdomarna som saknar gymnasiebetyg. Detta inte minst mot bakgrund av statistik från som pekar på att antalet ungdomar på arbetsmarknaden utan gymnasiebetyg kommer att öka . För att underlätta för studiesvaga ungdomar att komma in på arbetsmark- naden förordas utbildningar där det ingår ett arbetsplatsförlagt läran- de. Anledningen till det är att tidiga kontakter med arbetslivet är betydelsefullt för ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Vidare menar författarna att utbildningsinsatser är centrala när det gäller personer som är inskrivna i etableringsuppdraget och att befintlig forskning tyder på att tydligare arbetsmarknadsfokus skulle kunna öka effektiviteten i de åtgärder som erbjuds. Validering lyfts också fram som ett viktigt verktyg, inte minst för att pröva indi- viders praktiska yrkeskunskaper eftersom man kan misstänka att många arbetsgivare tvekar att anställa om de känner otrygghet i vilka yrkesfärdigheter individen har. Vägledning för framtidens arbetsmarknad 2.1.2Kort utbildningsnivå är även en riskfaktor för yrkesverksamma Kort utbildning är inte bara en försvårande faktor för arbetslösa som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden. Även för personer i anställning innebär kort utbildning en mer utsatt ställning. Yrkes- verksamma kan därmed behöva utbildning för att utveckla den kom- petens som krävs både för att behålla nuvarande arbete och för att hitta nytt arbete vid en omställningssituation. I en studie av 14 , däribland , konstateras att anställda med kort utbildning löper större risk att förlora sitt arbete vid neddragningar och nedläggningar (2013). De har också svårare att finna ett nytt arbete efter uppsägning och möter större inkomstförluster till följd av sin arbetslöshet. Yngre anställda löper visserligen också större risk för uppsägning, men har lättare att ta sig tillbaka på arbetsmarknaden och återvänder ofta till anställningar med högre kompetensnivå. Studier visar även att ju lägre utbildning en individ har desto hög- re risk för individen att förlora jobbet till följd av automatisering. Det är nästan högre risk att förlora jobbet till följd av automatisering för en person med enbart grundskola jämfört med en person som har disputerat (, Norbäck & , 2016). Författarna menar att kompetensutveckling och vidareutbildning därför kommer att bli allt viktigare för att yrkesverk- samma ska kunna behålla sin ställning på arbetsmarknaden. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Källa: SCB. Utbildningsnivån stiger generellt i samhället. Återkommande kompe- tensutveckling kommer att vara avgörande, såväl för företagens konkurrenskraft som för individens ställning på arbetsmarknaden. Källa: SCB. Vägledning för framtidens arbetsmarknad I tidigare nämnd studie från IFAU (, Hensvik och Nord- ström 2017) diskuteras bl.a. äldres situation på arbetsmark- naden. Författarna visar att sysselsättningsutvecklingen är positiv för äldre och högre än i andra europeiska länder. finns ett antal faktorer som gör att äldre som förlorar arbetet har betydligt svårare än andra att komma tillbaka till arbetsmarknaden. En av dessa faktorer är den formella utbildningen. Källa: SCB/befolkningens utbildning Av tabellen framgår att den äldre delen av befolkningen i jämförelse med den yngre befolkningen i lägre grad har eftergymnasial utbild- ning som är längre än medan andelen äldre 55–som har förgymnasial utbildning är nästan dubbelt så hög. Visserligen menar författarna att den formella utbildningen kan kompenseras av att äldre har yrkeserfarenhet men risken är att sådan erfarenhet är bransch- eller företagsspecifik och därför inte användbar hos en ny arbetsgivare. Det aktualiserar frågan om hur äldre ska kun- na upprätthålla och vidareutveckla sin kompetens och inte minst en angeläget mot bakgrund av pensionssystemets utformning som ger incitament för människor att arbeta längre. Arbetsgivarens stöd till kompetensutveckling eller de kollektivbaserade omställningsförsäk- ringarna är en möjlighet men som framgår av IFAU:s rapport finns en del indikationer på att äldre i lägre utsträckning än yngre får del av dessa insatser. Ett annat alternativ är att inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken erbjuda kompetensutvecklande insatser Vägledning för framtidens arbetsmarknad vilket på individnivå förväntas ha positiva effekter. Eftersom äldre som har förlorat jobbet av naturliga skäl har att hämta hem vinsten av en utbildning är det enligt rapporten särskilt viktigt att utbildningen kommer tidigt i en arbetslöshetsperiod och att den är kort och arbetsmarknadsinriktad. 2.2Insatser görs för att möta utbildningsbehovet I avsnitt 2.1.1 presenteras statistik som visar att antalet och andelen av arbetssökande kvinnor och män som är inskrivna på Arbetsför- medlingen och saknar fullföljd gymnasieutbildning har ökat. Det har från det offentligas sida införts en rad olika åtgärder för att möta utbildningsbehoven. Det gäller både utökade möjligheter till utbild- ning inom det reguljära utbildningssystemet och utökat utbildnings- innehåll i de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna. har antalet studerande ökat i den kommunala vuxen- utbildningen. En bidragande faktor är de statliga satsningar som ge- nomförts inom ramen för . omfattar utökade och permanenta utbildningsplatser i den kommunala vuxenutbildningen men även inom vid folkhögskolor samt inom universitet och högskolor (prop. 2016/17:1, utg.omr. 14 och 16). I den kommunala vuxenutbildningen ges statsbidrag bl.a. till yrkes- utbildningar (yrkesvux) vilket regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad utbildning. Syftet med yrkesvux är att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasieutbild- ning som behöver kompletteras. Villkor för statsbidraget är att minst tre kommuner samverkar om planering och genomförandet av utbild- ningarna och att de bedrivs sammanhållet med en kombination av nationella kurser i yrkesämnen relevanta för yrkesområdet. Om anta- let behöriga sökande överstiger antalet platser ska de med kort utbild- ning och en svag ställning på arbetsmarknaden ges företräde. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Enligt regeringens aviseringar budgetproposition ska byggas ut till drygt 93 000 platser , där en tredjedel av platserna avser yrkesvux (prop. 2017/18:01). Av lägesbedömning 2017 (2017 b) framgår att ungdomar som saknar fullföljd gymnasie- utbildning är en fortsatt stor elevgrupp inom vuxenutbildningen och utgör den största gruppen inom yrkesvux. Nyanlända ungdomar kommer sannolikt att behöva både teoretiska kurser och kurser i yrkesämnen inom komvux för att komplettera tidigare utbildning, enligt den utveckling som ser. gäller en utökad rätt till behörighets- givande kurser inom den kommunala vuxenutbildningen enligt skollagen (2010:800). Genom den utökade rätten att läsa behörig- hetsgivande kurser på komvux kommer fler att kunna delta i efter- gymnasiala studier löpande under yrkeslivet för att byta yrke eller hålla sig uppdaterad inom det befintliga (prop. 2016/17:5). För att fler ska söka sig till och kommunernas vuxenutbildning har ett nytt studiestartsstöd trätt i kraft genom lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Syftet med lagen är enligt 1 § andra stycket att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjlig- heter att etablera sig på arbetsmarknaden. 2.2.2Ökande inslag av utbildningsinsatser i arbetsmarknadspolitiken Ett av arbetsmarknadspolitikens mål är att bidra till en förbättrad matchning. Arbetsmarknadsutbildningen har historiskt varit den in- sats som använts för att rusta den enskilde och motverka att brist på arbetskraft uppstår. I takt med att gapet mellan de arbetslösas kom- petens och arbetsmarknadens krav ökar har behovet av andra former av utbildningar emellertid fått en än mer central roll i arbetsmark- nadspolitiken. Enligt finns , förutom arbets- marknadsutbildning, 17 andra insatser inom ramen för arbetsmark- nadspolitiska program där utbildning ingår.2 2 Enligt genomgång gjord av Arbetsförmedlingen i samband med beslutet om strategi för matchning till jobb genom utbildning. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Utbildningarna inom de arbetsmarknadspolitiska programmen spänner över alla nivåer från grundskole- till högskolenivå. Vissa av dem syftar till att vägleda och motivera till vidare studier, andra syf- tar till att ge ämnesförberedande kunskaper inför en yrkesutbildning, höja nivån i det svenska språket eller komplettera en tidigare utbild- ning. I flera av insatserna såsom Utbildningskontrakt och Trainee- jobb kan utbildning och kompetensutveckling kombineras med andra aktiviteter som praktik eller anställning. Ungdomar som misslyckas med sin gymnasieutbildning tillhör den grupp som i genomsnitt får mest problem på arbetsmarknaden i form av långa arbetslöshetstider (2010). Det är en prio- riterad fråga för Arbetsförmedlingen att locka ungdomar tillbaka till studier så tidigt som det är möjligt i en arbetslöshetsperiod (Arbets- förmedlingens regleringsbrev 2017). Det s.k. utbildningskontraktet är en insats som specifikt riktar till ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning och innebär att reguljära studier kombineras med arbetsmarknadspolitiska insatser. Kombinationen med utbild- ning ställer krav på samverkan mellan kommunerna och Arbetsför- medlingen. Antalet ungdomar som tar del av utbildningskontrakten har ökat från en mycket låg nivå och deltog 1 224 kvin- nor och 1 682 män. Statistik visar att betydligt fler ungdomar borde kunna ta del av insatsen. För att utbildningskontrakten ska få genomslag har Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) fått i uppdrag att främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkans- former.3 Utmaningen är enligt Arbetsförmedlingen att motivera och vägleda ungdomar som inte påbörjat eller avslutat en gymnasie- utbildning att återgå till studier (Arbetsförmedlingen 2016 b). Utma- ningen uppmärksammas även av Dua i delbetänkandet Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa (SOU 2017:19). Arbetsförmedlingen har möjlighet att erbjuda ungdomar förberedande insatser som ska motivera till utbild- ning. En av insatserna är folkhögskoleutbildning i studiemotiverande syfte, som är tillgänglig för alla inskrivna ungdomar som har fyllt och som inte har en gymnasieexamen eller grundläggande behörighet till högskoleutbildning. 3 Duas uppdrag regleras i dir. 2014:157, 2015:68 och 2017:20. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Tabellen visar att det är ett minskat antal deltagare i de studie- motiverande utbildningarna jämfört med och att det även är en minskad andel av deltagarna som efter avslutad kurs går vidare till studier. En möjlig förklaring till de försämrade resultaten har ansetts vara brister i Arbetsförmedlingens organisation när det gäller sam- arbetet på lokal nivå (prop. 2016/17:1 utg.omr. En effektutvär- dering som Arbetsförmedlingen redovisade till regeringen visar emellertid på positiva effekter i form av högre övergång till utbildning jämfört med en jämförelsegrupp (A2014/2021/A). 2.2.3Utbildningsmöjligheter finns men få deltar Utbildningar i det reguljära utbildningsväsendet och Arbetsförmed- lingens egna utbud av arbetsmarknadsutbildningar är möjligheter för den enskilde att skaffa sig den kompetens som efterfrågas på arbets- marknaden. Antalet individer som avaktualiseras till utbildning, det vill säga skrivs ut från Arbetsförmedlingen för att påbörja studier, har varie- rat över åren. syns en nedgång. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Källa: Arbetsförmedlingens datalager Det framgår av figur 2.8 att ett stort antal individer övergick till studier mellan 1998–2001, vilket förklaras av de satsningar som genomfördes under det förra . Därefter har en kraftig minskning skett, men med en viss uppgång mellan 2009–2014. Upp- gången kan till viss del förklaras av att det fanns ett förmånligt studiestöd som riktades till ungdomar. Andra förklaringar var konjunkturnedgången orsakad av finanskrisen, vilket bidrog till att arbetslösheten ökade och fler därför valde att påbörja studier. De senaste årens nedgång i avaktualisering till utbildning kan också delvis förklaras av att Arbetsförmedlingens verktygslåda har förändrats. Arbetssökande med störst behov av utbildning har ökade möjligheter till reguljär utbildning inom ett arbetsmarknads- politiskt program eller insats. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Av figur 2.9 framgår att antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskade –2002, då det förra på- gick. Åren därefter var det genomsnittliga antalet deltagare i arbets- marknadsutbildning cirka 7 000. har antalet deltagare ökat och 2016 fanns i genomsnitt cirka 10 000 deltagare i arbetsmarknads- utbildning, varav cirka 3 700 kvinnor och 6 700 män. Stora volymer inom arbetsmarknadsutbildningen är inte ett mål i sig. Syftet för arbetsmarknadsutbildningen är att vara tillväxtfräm- jande och inflationsreglerande (SOU 2007:112). Den ska vara en snabb, flexibel, utbildningsinsats som möter konkreta rekryterings- behov, där resultaten är viktigare än volymerna. Arbetsförmedling- ens avsikt är också, i linje med strategin Matchning till jobb genom utbildning (se avsnitt 4.1.3), att i högre utsträckning vägleda indivi- der i behov av en längre och mer heltäckande utbildning till det reguljära utbildningsväsendet, medan de som har behov av en mer nischad och arbetsgivarnära utbildning ska ta del av en arbetsmark- nadsutbildning. Särskilt med tanke på att antalet arbetslösa med högst förgymnasial utbildning ökar kan det dock vara en anledning till oro att antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning och antalet personer som avaktualiserats till reguljär utbildning minskar . Vägledning för framtidens arbetsmarknad 2.3Utbildningssatsningar bör kombineras med satsningar på vägledning Utbudet av utbildningsmöjligheter innebär att den enskilde ställs in- för många olika alternativ som kan vara svåra att överblicka. För många handlar inte valet endast om en yrkesutbildning, utan om en kedja av insatser som kan krävas för att nå det slutliga målet som kan leda till arbete. För att korta vägen till arbete kan man exempelvis behöva få sina tidigare förvärvade kunskaper validerade. I budgetpropositionerna anger regeringen att det vägledande och rådgivande arbetet hos Arbetsförmedlingen har varit lågt prioriterat. Regeringen konstaterar också att det är alltför få av de arbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen som väljer att gå en utbildning. Regeringen menar därför att en viktig roll för är att erbjuda studie- och yrkesvägledning och kom- petensutvecklande insatser (prop. 2015/16:1 utg. omr. 14 och prop. 2016/17:01 utg. omr. För att nå framgång med menar regeringen att det krävs samverkan mellan Arbetsförmedlingen och den kommunala vuxenutbildningen och att Arbetsförmedlingen behöver arbeta stra- tegiskt med insatser för att öka möjligheterna för personer i mål- gruppen att övergå till studier. Regeringen bedömer vidare att sats- ningarna inom kommer att öka behovet av informa- tion och stöd för att den enskilda ska kunna orientera sig bland de möjligheter som öppnats (prop. 2016/17:1 utg.omr. pekar i sin lägesbedömning 2017 på nyanlända ung- domars behov av studie- och yrkesvägledning för att få förståelse för hur den svenska arbetsmarknaden fungerar och vilka kompetenser som krävs (2017 b). Den nya rättighetslagstiftningen om behörighetsgivande kurser inom komvux kommer att medföra ökade behov av studie- och yrkesvägledning för att informera om de studerandes rättigheter. Även möjligheterna till studiestartsstöd kommer kräva information och vägledning kring de nya möjlig- heterna. Regeringen gav 2003 Statskontoret i uppdrag att analysera förut- sättningarna för det livslånga lärande inom vuxenutbildningen efter att det förra avslutades. Av rapporten framgår att den infrastruktur som byggts upp i form av vägledningscentrum var under fortsatt utveckling. Det fanns då upp- Vägledning för framtidens arbetsmarknad skattningsvis 166 lärcentrum runt om i landet som erbjöd vägledning, validering och uppsökande verksamhet (Statskontoret 2003:10). En vanlig form av samverkan mellan Arbetsförmedling och kom- muner var de s.k. infoteken, som erbjöd en gemensam ingång till det samlade utbudet av utbildningar och andra åtgärder såsom studie- och yrkesvägledning. Ofta var även () en medverkande part som medfinansierade verksamheten tillsammans med kommuner och Arbetsförmedling. Enligt Statskontorets rapport var infoteken också en verksamhet som dåvarande Arbetsmarknads- verket (AMV) hade positiva erfarenheter av. Myndigheten menade att infoteken behövdes i den uppsökande verksamheten för att nå personer med kort utbildning. En slutsats från Statskontorets rapport var att insatser som riktas sig mot vuxnas lärande i större utsträckning bör kombineras med vägledning och information. 2.3.1Vägledning underlättar även validering Validering kan korta utbildningsvägen och underlätta för människor att komma in snabbare på arbetsmarknaden genom att deras kom- petens synliggörs och bekräftas. Valideringsdelegationen har framhål- lit att kunniga vägledare behöver förståelse för hur resultat av valider- ing ska tolkas för att kunna ge vägledning och stöd för efterföljande aktiviteter som t.ex. kompletterande utbildningsinsatser, praktik eller matchning till jobb (SOU 2017:18). Personer som behöver validera sina kunskaper och färdigheter kan särskilt vara nyanlända, som kan ha med sig kompetenser som kan behöva kompletteras. Där kan det exempelvis bli aktuellt att gå delar av en utbildning i stället för ett helt utbildningsprogram. Validering har varit en insats som getts inom det arbets- marknadspolitiska programmet Förberedande insatser men har ersatts med ett eget program. Syftet med ändringen är att tydliggöra uppdraget om validering och underlätta uppföljningen. Vägledning för framtidens arbetsmarknad Källa: Arbetsförmedlingens datalager Av tabellen framgår att antalet personer som är inskrivna på som erbjuds validering ökar. är det dock få som är inskrivna i etableringsuppdraget som fått sina kunskaper och färdigheter validerade. Det är också en betydande skillnad i antalet genomförda valideringar för män jämfört med kvinnor. Valideringsdelegationen understryker i sin nationella strategi för validering betydelsen av kunniga vägledare som har kännedom om validering. Det gäller inte enbart kunskaper om de insatser som Arbetsförmedlingen kan erbjuda, utan även kännedom om den vali- dering som erbjuds inom universitet och högskola, yrkeshögskola och i den kommunala vuxenutbildningen för att kunna ge individen tillförlitlig information om olika vägar (SOU 2017:18). 3 Vad är vägledning? Begreppet vägledning förekommer både nationellt och internatio- nellt. Inom ramen för den nationella arbetsmarknadspolitiska verk- samheten, där Arbetsförmedlingen är huvudsaklig utförare, innebär vägledning att den enskilde får stöd och information för att kunna göra ett väl övervägt val av arbete och utbildning. Detta står definie- rat i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. I en rapport från (2004) finns en snarlik definition som har fått stor spridning och återfinns även i den svenska vägledarför- eningens etiska deklaration. I definitionen uttrycks att vägledning ur ett övergripande perspektiv kan ses som en pedagogisk aktivitet med utgångspunkt i såväl individens resurser som möjligheterna i om- världen. Vägledning har enligt definition som mål att under- lätta för individer och grupper i alla åldrar och i livet att välja utbildning, yrke eller karriär och att bidra till en bättre livsplanering.