sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — Eftersom många av de frågor som gäller mottagande av människor på flykt faller inom ansvarsområde blev samarbetet mellan olika enheter inom det departementet mycket intensivt . Det gällde särskilt frågor kopplat till . Ansvarsprincipen gjorde också att ansvariga statsråd represen- terade regeringen . Statsministern, justitie- och migrationsministern, inrikesministern, arbetsmarknads- och eta- bleringsministern, utbildningsministern, barn-, äldre- och jämställd- hetsministern och vice statsministern deltog i presskonferenser som handlade om frågor som rörde människor på flykt. Ordinarie struktur för krishantering användes Den struktur som fanns för krishantering vid användes för att samordna arbete med mottagandet av människor på flykt. Kansliet för kris- hantering tog fram och förmedlade samlad lägesinformation och stöttade chefstjänstemannen för krishantering i dennes uppgift att samordna krishanteringen i genom att förbereda och ge stöd vid de olika samordningsmötena. genomförde flera samordnande möten under samlingsbegreppet ”flyktingsituationen”, både på tjänstemannanivån och på den politiska nivån. En stor del av arbetet i Myndigheternas beredskap och hantering Kansliet för krishantering handlade om att förbereda och följa upp dessa möten.19 Möten med Gruppen för strategisk samordning Gruppen för strategisk samordning träffades första gången . Till det första mötet bjöds samtliga departements statssekreterare in. Allteftersom situationen utvecklades bedömdes att alla departement, förutom Miljö- och , berördes av arbetet. Gruppen träffades för att få en bild av läget och diskutera politiska bedömningar. Gruppen träffades därutöver med början i mindre sammansättning för att samordna arbetet i . Sammanlagt hölls 28 möten i Gruppen för strategisk samordning mellan september och december 2015.20 Mötena med Gruppen för strategisk samordning var enligt justitie- och migrationsministern i en utfrågning i konstitutions- utskottet navet i krishanteringen i . Mötena syftade främst till att samordna alla åtgärder.21 Chefstjänstemannen för krishantering genomför regelbundet expe- ditionschefsmöten för krishanteringsfrågor, där samtliga expedi- tionschefer deltar. genomfördes expeditions- chefsmöten två till , vid sammanlagt ett trettiotal tillfällen. Det första expeditionschefsmötet, , hand- lade om en möjlig händelseutveckling och krishanteringsorgani- sationens roll i arbetet, däribland i vilka situationer krishanterings- organisationen kunde behöva intensifiera sitt arbete utifrån ett ökat behov . Mötena i den kretsen fortsatte 19Till detta kan samordnande möten internt på departement ha förekommit, utanför den samordning som Kansliet för krishantering hanterade. 20PM Ju i Granskningsbetänkande /16:KU20, s. 498. 21Granskningsbetänkande 2015/16:KU20, s. 441. Myndigheternas beredskap och hantering 2016, med ett sista möte . Därefter ingick i stället samordningen av arbetet med människor på flykt som en punkt på agendan under de expeditionschefsmöten för krishanteringsfrågor som chefstjänste- mannen för krishantering regelbundet genomför . hölls två möten i . hölls ett extra möte med anledning av det ökade antalet människor på flykt och därefter hölls ett inplanerat ordinarie möte , också det med situationen med män- niskor på flykt som en punkt på agendan. Till mötena adjungerades , , och . Under mötena utbyttes information om det arbete som genomfördes med anledning av situationen. Ett nytt sekretariat för samordning och inriktning (Sirf) Sekretariatet för samordning och inriktning av regeringens och arbete rörande människor på flykt (Sirf) bildades med placering i . Sirf inrättades i samband med att statsministern angav att regeringen bedömde att den akuta fasen var över. Det handlade också om att Kansliet för krishantering behövde använda sina resurser till andra händelser. i fortsatte dock att ansvara för spridningen av lägesinformation i . Sirf var ett stöd till hela och uppdraget var att samordna och ge förslag på fortsatt inriktning för arbetet med det stora antalet människor på flykt som kom hösten 2015.22 Sirf leddes av statssekreterare. Sirf blev en övergång till ett linjearbete. Sirf avvecklades och verksamheten inordnades från i Integrationsenheten. 22 Regeringens webbplats, /artiklar/2016/02/ylva-johanssons-utvidgade-uppdrag-i-regeringen/ Myndigheternas beredskap och hantering Kansliet för krishantering tog fram samlad lägesinformation Kansliet för krishantering tog fram och sam- manställde en samlad lägesinformation en gång , som gick ut till olika funktioner inom . Kansliet för kris- hantering samlade information genom kontakter med berörda departement som i sin tur fick information från myndigheterna. Ett exempel var att information från MSB:s nationella lägesbild regel- mässigt ingick som underlag till den samlade lägesinformationen. Den samlade lägesinformationen från Kansliet för krishantering skickades ut minst en gång , till statsråd, statssekreterare, expeditionschefer och andra berörda inom . Den första samlade lägesinformationen gick ut . Från gick infor- mationen ut till samtliga statsråd och statssekreterare. Det sista utskicket gjordes . Kansliet för krishantering sammanställde och sände ut medie- bilder från . Från gjordes utskicket (). Ut- skicken av mediebilder avslutades . En medie- analys sammanställdes i princip . Kansliet för krishantering bistod också med lägesföredragningar för statsministern med olika teman.23 Lägesföredragningarna övertogs sedermera av Sirf. Kansliet för krishantering var dock fortsatt involverade genom att det beredde lägesinformation till föredragningarna. Information från myndigheter till MSB tar fram ett internt underlag utifrån det senaste dygnets omvärldsbevakning som delges muntligt till Kans- liet för krishantering vid . MSB lämnade sin första lägesrapport med särskild inriktning på människor på flykt till 23 PM i Granskningsbetänkande /16:KU20, s. 515, anger bl.a. en avstämning inför sådan föredragning. Myndigheternas beredskap och hantering Från och med den 20 sep- tember lämnade MSB lägesrapporter om situationen med människor på flykt . De innehöll bl.a. rapportering från myndigheter såsom , och läns- styrelserna.24 MSB fick i uppdrag att ”samordna ansvariga aktörers hantering av flyktingsituationen”, att ta fram nationella lägesbilder och att särskilt rapportera sådana förhållanden som kan föranleda åtgärder från regeringens sida (Ju2015/07321/SSK). MSB lämnade sin första nationella lägesbild inom ramen för detta uppdrag till . Lägesbilderna innehöll bl.a. information om hur många personer som sökt asyl och områden där behov av åtgärder identifierats av ansvariga myndigheter men där tillräckliga åtgärder inte hade vidtagits.25 lämnade information till löpande, i samband med överlämnande av statistik och genom prognoskommentarer i samband med myndighetens prog- noser. fick också löpande information från om hur många som kommit samt hur många myndigheten bedömde skulle komma under nästa vecka.26 Kontinuerliga kontakter förekom mellan generaldirektör och ansvarig statssekreterare . Under dessa kontakter informerade generaldirektören om att ökningen av antalet asylsökande var större än förväntat och signalerade att den kraftiga ökningen riskerade att innebära kapaci- tetsbrist hos myndigheten. Det finns ingen dokumentation från dessa kontakter.27 lämnade lägesbilder och annan information till från , kompletterat med veckovisa fylligare rapporter från . Infor- mationen rörde frågor kopplade till migrationsströmmarna, såsom utförandet av gränskontroller, bränder eller bråk vid asylboenden samt konsekvenser för annat polisarbete.28 24Granskningsbetänkande 2015/16:KU20, s. 427, PM Ju i 2015/16:KU20, s. 490. 25Granskningsbetänkande 2015/16:KU20 s. 427, PM Ju i 2015/16:KU20, s. 490. 26Granskningsbetänkande 2015/16:KU20 s. 427, PM Ju i 2015/16:KU20, s. 27Granskningsbetänkande 2015/16:KU20 s. 428, PM Ju i 2015/16:KU20, s. 491. 28Granskningsbetänkande 2015/16:KU20, s. 428, PM Ju i 2015/16:KU20, s. 491. Myndigheternas beredskap och hantering Kriskoordineringscentralen vid Kansliet för krishantering ställde två frågor till samtliga länsstyrelser med anledning av situationen med människor på flykt: vilka åtgärder genomförs och planeras ytterligare åtgärder, och i så fall vilka? Infor- mationen från länsstyrelserna (Ju2015/06878/RK KH) samman- ställdes av Kansliet för krishantering och presenterades för den poli- tiska ledningen och berörda tjänstemän. Informationen bedömdes inte vara av sådan karaktär att det fanns anledning att vidta några särskilda åtgärder. Däremot fortsatte regeringen att följa utveck- lingen i länen, bl.a. genom de nationella lägesbilder som MSB tog fram och till vilka länsstyrelserna lämnade information.29 Som en del av sedvanlig rapportering redogjorde utlandsmyndig- heterna allt mer frekvent för UD om andra länders hantering av migrationsfrågor. UD vidtog åtgärder för att framför allt EU-ambassadernas rapportering skulle återges i underlagen från Kansliet för krishantering när kansliet tog fram information om situationen med ett ökat antal människor på flykt till . inkluderades utlandsmyndig- heternas rapportering i underlagen från Kansliet för krishantering. UD inrättade en tjänst som samordnare för migration och frågor om människor på flykt (bistod UD:s planeringsstab med viss samordning).30 Utrikesministern sammankallade ett möte hos UD som gällde det ökade antal människor på flykt som kom till . Förutom utrikesministern deltog tjänstemän från (UD SÄK), enheten för säkerhetspolitik (UD SP) och ministerkansliet (), polisenhet (Ju PO) och Försvarsdepartementets enhet för samordning av för- svarsunderrättelsefrågor (Fö ) samt representanter från Nationella operativa avdelningen inom och Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten inom Försvarsmakten. Syftet med mötet var, enligt svarspromemoria till 29PM Ju i Granskningsbetänkande /16:KU20, s. 493. 30Skriftlig information UD . Myndigheternas beredskap och hantering , att uppdatera utrikesministern om relevanta frågeställningar kring flyktingströmmarna. Den information som framkom var till stor del redan känd inom berörda departement och föranledde därför i sig inte några åtgärder inom Regeringskansliet.31 ägde ett möte på Justitiedeparte- mentet rum där bl.a. generaldirektör och opera- tiva chef, överdirektör och representanter för Kriminalvården och Försvarsmakten deltog. Mötet handlade om boendefrågor.32 SKL fungerade som en betydelsefull kanal för förmedling av bilden av situationen till . SKL:s ledning träffade företrädare för regeringen ett antal gånger . SKL hade också regelbundna avstämningar på tjänstemanna- nivå med statssekreterare. Avdel- ningschefer inom SKL träffade tjänstemän på olika departement (bl.a. ) för veckovisa avstämningar. SKL deltog också i möten på Justitiedeparte- mentet. efterfrågade aktivt SKL:s bedömning av läget. Omvärldsbevakningsfunktionen sände regelbundet ut en sam- manfattande information av medierapporteringen. Det innebar att , i likhet med många frivilligorganisationer och kommuner, använde massmedia som en viktig informationskanal. Framför allt när det gällde information om hur många människor som väntades komma till olika delar av landet förefaller massmedia ha varit en viktig informationskanal. 31Granskningsbetänkande 2015/16:KU20, s. 501. 32Skriftlig information och . Intervju MSB 2016- 09-09. Myndigheternas beredskap och hantering 4.1.4Regeringens styrning genom beslut Regeringen har på sin webbplats och till redovisat beslut som fattades med anledning av situationen med fler människor på flykt . Dessa redovisningar ligger till grund för följande avsnitt. Redovisningarna innehåller även beslut som inte handlar om hanteringen av mottagandet, utan om etablering och integration efter det att personer fått beslut om uppehållstillstånd. Det gäller t.ex. arbetet inom ramen för den nationella satsningen till- sammans och arbetet med en ny reglering om att kommuner måste ta emot nyanlända. Dessa beslut redovisar vi inte i den fortsatta framställningen. Den blocköverskridande överenskommelsen var inte ett regeringsbeslut men redovisas ändå eftersom den ledde till ett antal beslut . Det går att se tre faser i regeringens hantering . startade ett arbete inom , men några särskilda beslut eller någon påtaglig förändring av regeringens arbete skedde egentligen inte på grund av det ökade antalet män- niskor på flykt. Från fattade regeringen ett antal beslut med anledning av det stora antalet människor på flykt som kom till . Regeringen gav MSB ett samordnande uppdrag. Många av åtgärderna som regeringen beslutade var inriktade på boende för asylsökande, inklusive boende för de ensamkommande barnen. Efter den migrationspolitiska överenskommelsen var regeringens beslut och åtgärder mer tydligt inriktade på att begränsa och minska antalet människor på flykt som kom till landet. Det gällde fortsatt . fattades ett antal beslut inom skol- och utbildningsområdet och fattades ett antal beslut inom hälso- och sjukvårds- området. Myndigheternas beredskap och hantering kom regeringen tillsammans med Modera- terna, , och överens om insatser med anledning av situationen. Överenskommelsen innehöll följande åtgärder för att stärka hanteringen av mottagandet: Uppdrag till att redovisa en plan för åtgärder inom asylprövningen i syfte att förkorta handläggningstiderna. Åtgärder för att minska möjligheterna att bo kvar i Migrations- verkets anläggningsboenden för dem som beviljats uppehållstill- stånd eller ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Slopande av vissa undantag från försörjningskrav vid anhörig- invandring. Införande av tidsbegränsad lag om tillfälligt uppehållstillstånd för flyktingar (dock ej kvotflyktingar, ensamkommande barn och barnfamiljer), alternativt skyddsbehövande och övriga skydds- behövande. Tillsättning av en utredning om lagliga vägar för att söka asyl i EU. En analys och översyn av orsakerna till att antalet ensamkom- mande barn som kommer till hade ökat . Utöver redan aviserade åtgärder kring ensamkommande barn skulle hela situationen för placering och hantering av denna grupp löpande ses över. Begäran om deltagande i omfördelningen av personer i behov av skydd enligt EU-beslut . Tidiga insatser , t.ex. svenskundervisning liksom en obligatorisk samhällsorientering. Tillfälliga lättnader i plan- och byggregleringen liksom förenklade krav på byggnader som uppförs eller tas i anspråk med tids- begränsat bygglov. Ökade möjligheter att ”återbostadisera” lägen- heter som används för annat ändamål och utvecklade förut- sättningar för långa avtal med . Ökade möjligheter för friskolor att ta emot asylsökande elever och för kommuner att kunna placera elever i andra skolor än de Myndigheternas beredskap och hantering Utveckling av distansstöd för elever på deras moders- mål. Ansökan om tillgängliga EU-medel för att underlätta flykting- situationen. Engångspengar till kommuner och civilsamhälle för att hantera situationen och minska trycket på den kommunala ekonomin. Överenskommelsen innehöll också åtgärder för integration och etablering av nyanlända. Åtgärder för förstärkt hantering på kort sikt gav regeringen i uppdrag att på nationell nivå ”samordna ansvariga aktörers hantering av flyktingkrisen utan att det påverkade ansvarsprincipen”.33 I uppdraget ingick att ta fram nationella lägesbilder som skulle innehålla information om områden där behov av åtgärder hade identifierats av ansvariga aktörer men där tillräckliga åtgärder saknades. MSB skulle även identifiera och rapportera övriga förhållanden till regeringen för att regeringen skulle kunna bedöma behovet av åtgärder. Regeringen anförde i beslutet att en effektiv krishantering förut- sätter att berörda aktörer samarbetar. Lärdomar visade på behovet av samordnade insatser, att insatserna utgår från en helhetssyn och att insatserna fokuserar på de människor som är drabbade. Mot den bakgrunden hade MSB redan i uppdrag att se till att berörda aktörer fick tillfälle att samordna sina åtgärder och att bistå med underlag och information. Den nu aktuella situationen berörde enligt regeringen ett stort antal personer och det var många aktörer som deltog i hanteringen av situationen, såväl statliga myndigheter som kommuner, landsting, frivilligorganisationer, trossamfund och privata aktörer. För att de skulle kunna arbeta effektivt tillsammans krävdes enligt regeringen en stärkt samordning. 33 Regeringsbeslut Ju2015/07321/SSK (). Myndigheternas beredskap och hantering Det var enligt regeringen också angeläget att det fanns en aktör som kunde ta fram en ännu tydligare nationell lägesbild. Den aktuella situationen ställde genom sin komplexitet särskilda krav på den information som lämnades till regeringen och det var viktigt att regeringen fick kännedom om sådana brister som identifierades men som inte åtgärdades och att regeringen uppmärksammades på för- hållanden som kunde föranleda åtgärder från regeringens sida. Regeringen bedömde att MSB borde ha denna roll under hanteringen av den då rådande situationen. underströk regeringen att alla aktörer enligt ansvarsprincipen ansvarade för åtgärder inom det egna området och beslutade om styrning och resurser avseende den egna verksamheten. Medel till ersättningar och boendekostnader Regeringen beslutade att avsätta avsattes till olika ersättningar och boendekostnader för asylsökande. Regeringen gav i uppdrag att ansöka om medel för bistånd vid nödsituation från asyl-, migrations- och integrationsfonden (se och rådets förord- ning [EU] 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden). Enligt förordningen (EU) 516/2014 artikel 21.1 ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov i händelse av en nödsituation.34 Regeringens beslut om uppdrag till angav att en ansökan om medel t.ex. kunde avse kostnader för att delvis finansiera boende för asylsökande. 34 Med nödsituation avses, enligt artikel 2 k i, en situation som är resultatet av ett högt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor och opropor- tionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare som ställer stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagande- och förvarsfaciliteter samt asylsystem och asylförfarande. Myndigheternas beredskap och hantering Åtgärder för långsiktig förbättring av mottagandet Utredning om bl.a. mottagande Regeringen beslutade att ge en särskild utre- dare i uppdrag att föreslå åtgärder för ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända samt ensam- kommande barn (dir. 2015:107). Utredningen ska enligt tilläggs- direktiv redovisas . Regeringen fattade beslut om att ge Skatte- verket i uppdrag att utreda förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i få samordningsnummer samt föreslå hur ett sådant förfarande borde utformas.35 slutrapporterade uppdraget i april 2016.36 Åtgärder för fler boendeplatser gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att göra en inventering av lokaler och anläggningar i respektive län som kunde användas som tillfälliga asylboenden. Uppdraget skulle genomföras i nära samarbete med kommunsektorn och skulle samordnas med MSB:s uppdrag om att koordinera ansvariga aktörer. Lands- hövdingen i , , fick i uppdrag att samordna uppdraget.37 Uppdraget redovisades till och och totalt uppgick de inventerade nya boende- platserna till cirka 66 000.38 uppskattade därpå att knappt hälften av dessa var användbara boende- platser för . 35Regeringsbeslut Fi2015/03175/S3 och Fi2015/04871/S3 (). 36Skatteverket (2016). Samordningsnummer till asylsökande, dnr 1 31 176575-16/113. 37Regeringsbeslut Ju2015/07537/SIM (). 38Länsstyrelsen , Uppdrag att inventera förekomsten av befintliga platser för tillfälliga asylboenden, dnr 109-12235-15. Myndigheternas beredskap och hantering det fanns potential att få fram 20 000 boendeplatser från listan under året.39 gav regeringen i uppdrag att med stöd av MSB, och länsstyrelserna uppföra och förvalta tillfälliga asylboenden i form av tält.40 fick MSB i uppdrag av regeringen att i samverkan med Fortifikations- verket och länsstyrelserna vidta åtgärder för att uppföra tillfälliga asylboenden. MSB:s uppdrag omfattade att efter begäran av Migra- tionsverket införskaffa, uppföra och under en inledande fas förvalta tälten.41 utsåg regeringen en samordnare för dialog med kommuner om tält.42 Ändringar i plan- och byggförordningen beslutade regeringen om ändringar i plan- och byggförordningen (2011:338) för att underlätta etableringen av anläggningsboenden för . Ändringarna trädde i kraft och innebar att dessa boenden undantogs från vissa tekniska egenskaps- och utformnings- krav. Det rörde sig bl.a. om begränsningar i krav gällande hushållning med energi, vatten och avfall. Boenden skulle inte heller behöva vara försedda med hiss. De tekniska egenskaperna gällande exempelvis hygien, miljö, säkerhet och brand skulle också anpassas.43 Regeringen beslutade att ge i uppdrag att ta fram en vägledning och föreskrifter för detta.44 Bo- verket redovisade uppdraget i form av en vägledning för anpassningar och avsteg från plan- och byggförordningen.45 39Migrationsverket, stabsrapport . 40Regeringsbeslut Ju2015/07557/SIM (). 41Regeringsbeslut Ju2015/07558/SSK (). 42Regeringsbeslut Ju2015/07927/SIM (). 433 kap. 27–29 §§ plan och byggförordningen (2011:338). 44Regeringsbeslut N2015/08896/PUB (delvis) (). 45Boverket (2016). Redovisning av uppdrag att ta fram vägledning och föreskrifter till bestämmelserna om tillfälliga anläggningsboenden i plan- och byggförordningen (2011:338), PBF, dnr 3406/2015. Myndigheternas beredskap och hantering Åtgärder för att underlätta upphandling Regeringen beslutade att ge Upphandlingsmyn- digheten i uppdrag att ta fram en vägledning för att underlätta upp- handling av boende för asylsökande.46 Vägledningen skulle enligt beslutet, utifrån svenska förhållanden, och precisera den tolkning som Europeiska kommissionen gjorde i ett meddelande om offentlig upphandling.47 redovisade uppdraget genom vägledningen ”Tillämpning av i akuta situationer”, publicerad på myndighetens webbplats . beslutade regeringen om en lagrådsremiss med förslag om att bestämmelserna om interimistiska beslut vid överprövning av en upphandling och av ett avtals giltighet ska för- tydligas för att underlätta genomförandet av skyndsamma upp- handlingar.48 I propositionen lyfts fram att användarens intresse, allmänintresset och övriga berörda intressen ska beaktas vid skade- avvägning. beslutade om ändring i lagen om offentlig upphandling, , som trädde i kraft . Begränsad rätt till boende för personer med lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning Ett arbete som syftade till att begränsa rätten till boende inleddes . Inför den extra ändringsbudgeten presenterade regeringen förslag för att ge plats åt fler asylsökande på asylboendena bl.a. genom att rätten till boende på förläggning (ABO) skulle upphöra för vuxna utan barn efter lagakraftvunna beslut om avvisning eller utvisning.50 De föreslagna ändringarna i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. trädde i kraft . 46Regeringsbeslut (), dnr Fi2015/04599/UR (delvis). 47Meddelande från kommissionen till och Rådet om regler för offentlig upphandling i samband med den aktuella asylkrisen. COM(2015) 454 final. 48Lagrådsremiss () Intermistiska beslut vid överprövning av upphandlingar. 2015/16:129 Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar, bet. 2015/16:FiU29, rskr. 2015/16:215. 2015/16:146 Extra ändringsbudget 2016, bet. 2015/16:FiU42, rskr. 2015/16:210. Myndigheternas beredskap och hantering vidtog regeringen flera åtgärder för att förbättra boendet för ensamkommande barn. tidigarelade reger- ingen en lagrådsremiss om en ny placeringsform för barn och unga i åldern 16–, så kallat stödboende. En utredning hade presenterat förslag om stödboende. En proposition om den nya placeringsformen beslutades .