sou · H5B315 · 2017-03-10 00:00:00 — Det bör framhållas att sådana apoteksbutiker uppfyller regel- verkens krav och regler. I den meningen är de som alla andra öppenvårdsapotek. Här beskrivs kortfattat några av de enligt utred- ningen tydligaste butikskoncepten. Kronans Apotek har tagit fram butikskonceptet Care&Beauty som företaget beskriver som ”[…] ett modernt apotek med extra expertis inom exklusiv hudvård och makeup. Hos oss hittar du det mesta inom hudvård, skönhet och välmående […]”.49 Konceptet finns i början på 2017 på två apotek. De har en särskild skyltning som visar att de är . tagit fram butikskonceptet som företaget beskriver som ”[…] en ny typ av apotek, lite mindre till ytan och med anpassat sortiment […] finns inga kölappar eller sitt- platser. Fokus ligger på att snabbt tillfredsställa kundernas behov […] utbud av hälsosamma snacks, kylda drycker, frukt […]”.50 Konceptet finns i början på 2017 på två apotek. De har en särskild skyltning som visar att de är . Det finns flera ytterligare exempel på hur apoteksaktörerna på olika sätt profilerar sina apoteksvarumärken och apotek. Rent kon- kret sker profileringen bland annat genom ombyggnationer av de fysiska butikerna, förändringar av inredning och produktutbud, marknadsföring av egna varumärken samt genom att erbjuda olika typer av tjänster. Aktörerna beskriver ofta själva detta som att de lanserar ett nytt eller förändrad butikskoncept. I avsnitt 3.6.4 beskrivs tjänster på apotek närmare. 49Från Kronans Apoteks webbplats. Parallellimport med läkemedel till innebär att ett företag importerar originalläkemedel från andra europeiska länder där pris- erna på dessa läkemedel är lägre än i . Parallellimportörer måste ansöka till TLV om att berörda läkemedel ska få ingå i läke- medelsförmånerna. TLV granskar ansökan och beslutar därefter om högsta AIP och högsta AUP. Det krävs även tillstånd till försälj- ning från för att få marknadsföra och sälja ett parallellimporterat läkemedel.51 Omregleringen innebar stärkta incitament att handla med parallellimporterade läkemedel Som en del av omregleringen har apotek fått en lagstadgad rätt att förhandla om AIP på parallellimporterade läkemedel utan generisk konkurrens.52 förhandlar direkt med apo- teken om att leverera vissa läkemedel genom att erbjuda ett lägre inköpspris än det av TLV beslutade högsta AIP.53 Apoteken får själva behålla mellanskillnaden mellan högsta AIP och det fram- förhandlade inköpspriset. Detta utgör en intjäningsmöjlighet för apoteken vid sidan av handelsmarginalen samt försäljningen av receptfria läkemedel och handelsvaror. Statskontoret framhöll i sin utvärdering att detta innebar att incitamenten för svenska apotek att handla med parallellimporterade läkemedel stärktes efter om- regleringen.54 Utredningen delar denna uppfattning. Statskontoret beskrev också att det fanns ett stort faktiskt intresse hos apoteken för parallellimport efter omregleringen. Det stora flertalet av apoteksaktörerna var enligt Statskontoret mycket aktiva genom att ingå avtal och samarbeten med etablerade parallell- 51Detta är en något förenklad beskrivning och begreppsanvändning. Det finns en distinktion mellan parallellimporterade respektive parallelldistribuerade läkemedel, som hänger samman med hur läkemedlen godkänts för försäljning. I detta avsnitt används benämningen parallell- importerat läkemedel som en samlingsbeteckning. För en uttömmande beskrivning av detta hänvisas till webbplats. 52Förhandlingsrätten gäller även originalläkemedel som inte parallellimporteras. Vidare får apoteken sätta ett lägre (men inte ett högre) försäljningspris till konsumenterna än det pris som TLV fastställt, om läkemedlet är ett parallellimporterat läkemedel där det inte finns någon generisk konkurrens. 53TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 27. 54Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 107. Även många av de små oberoende apoteken sam- arbetade kring parallellimport inom ramen för SOAF.55 Utifrån utredningens kontakter med olika delar av apoteksbranschen, gör utredningen samma bedömning av detta . Försäljningen av parallellimporterade läkemedel varierar stort Apotekens intjäning från parallellimporterade läkemedel varierar till följd av bland annat patentutgångar, prisändringar och effekter av TLV:s omprövningar och beslut enligt den så kallade 15-årsregeln samt valutakursvariationer.56 Att det finns en sådan variation bekräftas av figur 3.3 som visar försäljningen av parallell- importerade läkemedel inom förmånerna på apotek –. Figuren visar både parallellimportens totalsumma räknat i kronor och dess andel av apotekens totala försäljning inom förmånerna. Figur 3.3 Försäljning av parallellimporterade humanläkemedel inom förmånerna på apotek 2011-juli 2016, mnkr/månad Källa: Figur från TLV. var apotekens försäljning av parallellimporterade humanläkemedel inom förmånerna totalt runt , 55Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 107. 56TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 27. vilket kan jämföras med då den var . Denna stora nedgång bedöms huvudsakligen bero på pris- sänkningar till följd av omprövningar och patentutgångar på några av de mest parallellimporterade läkemedlen, samt i viss mån en för- svagning av den svenska valutan.57 Att handeln med och försäljningen av parallellimporterade läkemedel varierar betyder också att apotekens intjäning från detta varierar. Inför omregleringen bedömdes apotekens in- tjäning av parallellhandlade produkter bidra med 50–till apoteksmarknadens samlade bruttoresultat. Intjäningen bedöms dock ha blivit större än så. TLV har bedömt att apoteksaktörernas intjäning från parallellimporten uppgick till 2012 och ökade till 2013. Givet den minskade försäljningen av parallellhandlade läkemedel 2014 och 2015 bedöms intjäningen därefter ha minskat.58 Utredningen ska enligt direktivet kartlägga förekomsten av tjänster på apotek. Apoteken är enligt lagen om handel med läkemedel skyldiga att leva upp till ett stort antal krav och regler i verksamheten. Exempel på detta är att apoteken är skyldiga att ge information och rådgiv- ning om läkemedel, erbjuda delbetalning av läkemedel samt att in- formera om på vilket annat apotek ett läkemedel finns för försälj- ning när det inte finns på det egna . Även om dessa krav har karaktären av tjänster och service, är det viktigt att betona att de är lagstadgade skyldigheter som utgör delar av vad som kan betraktas som apotekens kärnverksamhet eller grunduppdrag. Vid sidan av sådana lagstadgade skyldigheter med därtill hör- ande service kan apoteken, gratis eller mot en avgift, erbjuda kon- sumenterna olika typer av frivilliga tjänster. Det finns inte någon begränsning av vilka typer av tjänster som får erbjudas så länge apoteken följer de regelverk som styr apotekens verksamhet. 57TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 28. 58TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 44. Bättre service och tjänsteutbud ett uttalat mål för omregleringen Ett av de fem övergripande målen för apoteksomregleringen var att åstadkomma bättre service och tjänsteutbud på öppenvårdsapotek. Den dåvarande regeringen preciserade inte närmare vad den avsåg med service och tjänsteutbud eller på vilket sätt detta förväntades bli bättre.59 Regeringen uttalade emellertid att apoteken skulle stimul- eras att utveckla tjänster och kundkoncept som leder till en bättre läkemedelsanvändning och ökad patientsäkerhet.60 I sin utvärdering av omregleringen bedömde Statskontoret att målet om bättre service och tjänsteutbud hade uppfyllts endast till viss del. Beträffande aspekten nya tjänster på apotek, konstaterade att det efter omregleringen fanns ett antal nya tjänster på apotek, men att omfattningen totalt sett var begränsad då de erbjöds på endast ett mindre antal apotek.61 Förekomsten av tjänster 2013 erbjöd ett tiotal av apoteksaktörerna någon form av ny tjänst på alla eller vissa av sina apotek. Exempel på detta var blod- sockerkontroll, allergitest, olika typer av hälsotester, viktminsk- nings- och rökavvänjningstjänster, förbeställning av receptbelagda läkemedel, hemleverans av läkemedel, söktjänst för lagerinforma- tion om läkemedel samt sms-påminnelsetjänst för indikering av rätt tidpunkt för medicinering. Några av de aktörer som köpte apotek av valde också att behålla eller vidareutveckla tjänst- erna Bokad rådgivning och Blodtrycksmätning som fanns på apo- teken redan före omregleringen. Ytterligare exempel på en ny tjänst efter omregleringen var att en apoteksaktör, i samarbete med ett annat företag, introducerade en form av ”minivårdcentraler” på sex av sina apotek i Stockholms- trakten. Tanken med dessa var enligt aktören att hjälpa konsument- erna med enkla och vanliga sjukdomar som ögon- och öroninflam- mation, urinvägsinfektion och halsinfektion. Minivårdcentralerna bemannades med en sjuksköterska och, via telefon eller videolänk, 59Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 91. 60Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145), s. 268. 61Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 239. en läkare som vid behov kunde skriva ut ett recept. Tjänsten erbjöds utan tidsbeställning och mot en avgift på cirka 500 kronor.62 Förekomsten av tjänster 2016 Apoteken erbjuder ett flertal olika tjänster inom områdena läkemedel, vård, hälsa och välbefinnande. Många av tjänsterna är helt kostnadsfria medan andra utförs mot en avgift. Storleken på avgifterna varierar mellan tjänsterna och mellan apoteksaktörerna. Utredningen har inte gjort en uttömmande undersökning av detta, men konstaterarer att avgifterna kan variera mellan till . Tjänsterna vid öppenvårdsapotek kan delas in i tre huvudkate- gorier som utredningen benämner: Till huvudkategorin farmaceutiska tjänster räknar utredningen sådana tjänster som förutsätter farmaceutisk kompetens för att kunna genomföras. beskriver begreppet farmaceutiska tjänster som: Tjänster kopplade till läkemedelsanvändningen och som kan tillkomma utöver den viktigaste basuppgiften för apotek, nämligen expedition av receptläkemedel och säkerställande av att patienten har den informa- tion som behövs för en god användning av förskrivna läkemedel.63 Utredningen ska analysera tjänster som leder till en bättre läke- medelsanvändning och ökad patientssäkerhet. Ett exempel på detta är tjänster som innebär en fördjupad läkemedelsrådgivning vid per- sonligt möte med farmaceut. Ett annat exempel som skulle kunna räknas till denna kategori, är en lanserad tjänst hos en aktör som innebär att konsumenter dygnet runt via chatt med farma- 62Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 94–95. 63Sveriges , Farmaceutiska tjänster på apotek – hur ser utvecklingen ut i andra länder? En kunskapsöversikt sammanställd av leg. apotekare på uppdrag av (). ceuter kan ställa frågor och få rådgivning om läkemedel. Tjänsten förutsätter inloggning med Mobilt Bank-ID, vilket gör det möjligt att ge personlig rådgivning om en enskild konsuments läkemedel och läkemedelsanvändning. I avsnitt 6.3 kartlägger och analyserar utredningen farmaceutiska tjänster mer utförligt. Till huvudkategorin hälsotjänster räknar utredningen tjänster som inte kräver farmaceutisk kompetens, men som ändå har en nära koppling till hälsa, vård eller välbefinnande. förekom det på apoteken många olika typer av hälsotjänster:64 Tjänster med koppling till receptfria läkemedel. Exempel på detta är allergirådgivning, psoriasisrådgivning, hjälp till rökstopp samt tjänster om personlig värkutvärdering. Rådgivningstjänster kring livsstils- och hälsofrågor. Exempel på detta är blodsockermätning, blodtrycksmätning, viktkoll, sömn- hjälp, hälsokoll, fotscanning för ortopediska inlägg, hörselkoll, babykonsultation samt tjänster kring mindfulness. Exempel på detta är vaccinationer, födelse- märkeskontroll samt hudläkarkonsultation på distans och andra tjänster som ger tillgång till läkare, se även nedan. Till huvudkategorin övriga tjänster räknar utredningen tjänster som inte kräver farmaceutisk kompetens och inte har en nära koppling till hälsa och vård, men som kan underlätta för apotekskunderna i deras läkemedelsanvändning eller som det i övrigt finns en efter- frågan på hos apotekskunderna. förekom det på apoteken flera sådana tjänster: Hudvårds- och skönhetstjänster. Exempel på detta är öronhåltag- ning, ansiktsbehandling och analys av hudtyp. Tjänster som förbättrar konsumenternas tillgänglighet till läke- medel. Exempel på detta är läkemedelsabonnemang, söktjänster, expressutlämning av beställda läkemedel samt olika typer av på- minnelsetjänster via sms och eller e-post. 64 De flesta av nedan beskrivna tjänster har specifika benämningar eller namn hos apoteken, t.ex. tjänsten Hälsocoach. Utredningen har här bortsett från apotekens egna benämningar på tjänsterna, och i stället valt att så långt möjligt ange dem genom att beskriva vad de innebär. Omfattningen av tjänster 2016 Utredningen har ovan beskrivit vilka typer av tjänster som före- kommer på svenska öppenvårdsapotek 2016. Detta betyder inte att tjänsterna finns på samtliga eller ens många apotek, eller att alla apoteksaktörer överhuvudtaget erbjuder dem. I själva verket varie- rar detta i hög grad mellan olika aktörer, mellan apotek inom ked- jorna och beroende på var i landet apoteken är lokaliserade. Olika former av farmaceutiska tjänster som innebär personlig läkemedelsrådgivning är vanligt förekommande och finns på när- mare hälften av landets apotek. Detta beskrivs närmare i avsnitt 6.3. Utredningen bedömer att hälsotjänsterna blodtrycksmätning och vaccination är relativt vanligt förekommande. Fyra av de stora apo- tekskedjorna erbjuder blodtrycksmätning på vissa av sina apotek, medan tre kedjor erbjuder vaccinationer på vissa apotek. Vidare erbjuder de tre största apoteksaktörerna någon form av läkemedels- abonnemang, påminnelsetjänst eller söktjänst, som kan förbättra konsumenternas tillgänglighet till läkemedel. Vare sig eller apoteksaktörerna själva redovisar hur stora intäkterna är för tjänster. Intäkterna är dock mycket små i förhållande till den totala försäljningen. Utifrån en uppskattning från bedömer utredningen att intäkterna från tjänster för samtliga apotek 2016 är i storleks- ordningen . omsatte tjänster totalt . Många av tjänster var då gratis.65 Tjänster vid apotek som ger tillgång till läkare , Apotek Hjärtat och LloydsApotek erbjuder olika varianter av tjänster som innebär eller kan ge konsumenter tillgång till läkare, sjuksköterska eller barnmorska, här benämnda ”läkartjänster”. Som beskrivits ovan var det en apoteksaktör som erbjöd en tjänst med liknande inslag på sex av sina apo- tek. Just den tjänsten finns hos aktören. 65 Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 94. De läkartjänster , Apotek Hjärtat och LloydsApotek har utgår från samarbeten med vårdtjänstföretagen Min dok- tor, Minutkliniken respektive Kry. samarbetar med Min doktor som säljer digitala läkar- och barnmorsketjänster. Samarbetet sker bland annat i samband med förskrivning av preventivmedel hos Min doktor. I vissa fall kan då ett blodtrycksvärde bedömas nödvändigt innan förskrivning kan ske. Detta kan ta fram genom att utföra en blodtrycksmätning på, i början på 2017, runt 180 av sina apotek. Därefter får patienten själv rapportera sitt blodtryck till Min dok- tor. har inget ägande i Min doktor. Apotek Hjärtat samarbetar med Minutkliniken som säljer olika typer enklare vårdtjänster (till exempel vaccinationer och födelsemärkeskontroll) i egna fysiska lokaler. Klinikerna be- mannas av sjuksköterskor, men med möjlighet att konsultera en läkare per telefon för diagnossättning och vid behov förskrivning av recept. Samarbetet består i att klinikerna finns inne på eller i nära anslutning till Apotek Hjärtats apotek. I början på 2017 sker detta vid sex apotek i och . Minutkliniken ägs till av Apotek Hjärtat. LloydsApotek samarbetar med Kry som säljer digi- tala läkartjänster. Samarbetet består bland annat i att patienter kan besöka, vad som beskrivs som, läkarmottagningar vid vissa av LloydsApoteks apotek. Diagnostisering, rådgivning och eventuell förskrivning av recept sker över videolänk. I början på 2017 fanns sådana mottagningar vid 31 apotek i olika delar av landet. LloydsApotek har inget ägande i Kry. 3.6.5Antal expedierade recept och kundbesök Tabell 3.6 redovisar antalet expedierade recept och antalet kund- besök på öppenvårdsapotek 2013–2015 samt 2009. Tabell 3.6 Antal expedierade recept och antal kundbesök på öppenvårdsapotek 2013–2015 och 2009 Antal expedierade recept (miljoner)66 Antal kundbesök (miljoner)67 av kundbesöken på apoteken görs av kunder som hämtar ut förskrivna läkemedel.68 Det är något vanligare att kvinnor besöker apotek än män. I en konsumentundersökning 2013 uppgav av kvinnorna och av männen att de hade köpt eller hämtat ut läkemedel på apotek.69 3.6.6Öppethållande och kötider på apotek Vid sidan av antalet fysiska apotek och deras geografiska lokalisering i landet, påverkas konsumenternas tillgänglighet till läkemedel även av apotekens öppethållande och kötider. Detta beskrivs nedan på nationell nivå. I kapitel 12 om tillgängligheten till apotek och läke- medel i hela landet, berörs öppethållandet utifrån ett geografiskt perspektiv. 66I detta ingår veterinärrecept och dosdispenserade förpackningar samt försäljningen i apo- tekens e-handel med läkemedel. 67Detta avser antalet kundbesök totalt, dvs. både kunder som hämtar ut förskrivna recept och de som inte gör det. 68Sveriges , Branschrapport , s. 2. 69Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 37. Flera olika undersökningar visar att apotekens veckoöppettider har ökat i betydande grad efter omregleringen av apoteksmarknaden. Öppettiderna har ökat mer i områden där det har etablerats många nya apotek än i områden där det inte öppnat nya apotek.70 var apotekens genomsnittliga öppettid i landet som helhet per vecka.71 Detta kan jämföras med 2013 och före omregleringen 2009.72 Man får liknande resultat avseende förändringar i öppethållandet om apotekens medianöppethållande studeras. Medianapoteket hade öppet , jämfört med i november 2011.73 Vidare finns det fler söndagsöppna apotek jämfört med före omregleringen, både räknat i antal och som andel av samtliga apotek. I slutet på 2015 fanns det 505 söndagsöppna apotek, vilket då motsvarade av apoteken.74 I slutet på 2012 var det 422 apotek som hade söndagsöppet motsvarande runt en tred- jedel av apoteken. fanns det 154 söndagsöppna apotek, vilket då motsvarade av samtliga apotek.75 Ytterligare en aspekt på tillgängligheten till apotekstjänster och läkemedel är hur länge konsumenterna måste vänta på för att kunna uträtta sitt ärende när de väl är där. Mycket tyder på att kötiderna överlag är kortare än före omregleringen. De två största apoteksaktörerna – och Apotek Hjärtat med sammantaget av landets apotek – mäter den tid konsumenterna får vänta innan expedi- eringen av deras förskrivna läkemedel påbörjas. Detta kan jämföras med siffror från tiden före omregleringen. Tabell 3.7 visar medel- värdet hos och – 70TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 24. 71Sveriges , Branschrapport , s. 6. 72Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 49. 73TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 22. 74Sveriges , Branschrapport , s. 6. 75Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 49. 2016 av andelen konsumenter som fick vänta , samt motsvarande uppgift för 2006 och 2007.76 Tabell 3.7 Andelen konsumenter 2006-2016 som får vänta mindre än innan expediering av receptbelagt läkemedel påbörjas Källa: och Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145), s. 190. Utredningen har inte funnit något som tyder på att kötiderna skulle skilja sig drastiskt hos de andra apoteksaktörerna. 3.6.7Den reglerade handelsmarginalen och lönsamheten på apoteksmarknaden Apotekens reglerade handelsmarginal – ”handelsmarginalen” – är den ersättning som det offentliga och konsumenterna betalar apoteken för att hantera läkemedel och varor inom läkemedelsförmånerna. Handelsmarginalen utgörs av skillnaden mellan inköpspriserna (AIP) och försäljningspriserna (AUP). Se avsnitt 3.2.4 för en mer utförlig beskrivning av detta. Variation i den genomsnittliga handelsmarginalen I figur 3.4 redovisas storleken på apotekens samlade reglerade handelsmarginal samt den gensomsnittliga handelsmarginalen som andel av försäljningsvärdet, –2015. 76 Utredningen har inte funnit motsvarande uppgifter för åren 2008–2012. Dock finns en uppgift avseende där andelen anges vara . Från Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145), s. 190. Figur 3.4 Apotekens reglerade handelsmarginal samt den genomsnittliga handelsmarginalens andel av försäljningsvärdet, 2009–201577 Källa: Figur från TLV. Öppenvårdsapotekens samlade reglerade handelsmarginal för för- månsberättigade produkter var 2015 . Denna ökning för- i hög grad av den så kallade generikatian på totalt som infördes , och fick helårseffekt . Därtill kommer att det förskrivs mer läkemedel och varor inom förmånerna, bland annat till följd av ökad folkmängd och fler äldre. Det bör framhållas att ökningen av det offentligas och kon- sumenternas ersättning till apoteken genom handelsmarginalen, har inneburit en motsvarande ”motprestation” av apo- teken genom hanteringen av läkemedlen och de krav som följer av detta. Det kan konstateras att det finns en icke obetydlig variation när det gäller den genomsnittliga handelsmarginalen som andel av för- 77 Figuren tar inte hänsyn till apotekens intjäning från försäljning av parallellhandlade läke- medel. TLV har pekat på att intjäningen från förmånsberättigade produkter således är högre än vad figuren visar. Figuren inkluderar ej heller ersättningen till apotek som bedriver maskinell dosdispensering med läkemedel. Dessa så kallade dosapotek ersattes genom handelsmarginalen med 2015. Som kompensation för att för få läkemedelsförpackningar hade omfattats av den så kallade generikatian fram till och , höjdes ersättningen temporärt till per förpackning . Detta har också påverkat handelsmarginalen. uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 34–36. säljningsvärdet, även vid en jämförelse mellan enskilda år. Bara minskade den från till 17,4 pro- cent. En förklaring till detta är en ökad försäljning av dyra läke- medel med högt AIP, vilket enligt TLV till största del beror på intro- duktionen av hepatit C-läkemedel, flera läkemedel inom cancer- området och andra dyra innovativa läkemedel. En ökad försäljning av denna typ av läkemedel medför med nödvändighet att handels- marginalen som andel av försäljningsvärdet minskar.78 TLV:s bedömning av marknadens resultat sedan omregleringen Som beskrivits kommer apotekens intjäning från försäljning av produkter i de tre huvudkategorierna receptförskrivna läkemedel, receptfria läkemedel samt handelsvaror och tjänster. TLV har bland annat till uppgift att skapa förutsättningar för en väl fungerande apoteksmarknad. Handelsmarginalen är ett viktigt och grundläggande verktyg för myndigheten i denna uppgift. TLV har sedan omregleringen gjort större översyner av handelsmarginalens storlek och konstruktion, och som en del av detta bedömt marknadens lönsamhet. Några av TLV:s viktigaste slutsatser och bedömningar i den senaste uppföljningen av marknaden var att:79 Apoteksmarknaden på en övergripande nivå lever upp till de för- väntningar som tydliggjordes i samband med omregleringen 2009, och att det bedöms finnas förutsättningar för en fortsatt god tillgänglighet till läkemedel och kvalificerad rådgivning. Apoteksbranschens samlade rörelseresultat före goodwill-av- skrivningar sett i ett längre perspektiv, inte har ökat utan är i nivå med det som rådde vid tiden för omregleringen 2009. Det inte finns skäl att aktualisera en ny översyn av handelsmarginalens nivå eller beräkningsformler.