sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Hårdraget kan man säga att flödena av elkraft över nationsgränsen styrs av temperaturen där vi exporterar över- kapacitet och importerar el . Skillna- den mellan förbrukningen och vinter är mycket stor, då vinterförbrukningen i sina toppar är dubbelt så stor som en varm sommardag. Detta gör att man tvingas begränsa produktionen genom att man planerar in underhåll, lagrar vatten i maga- sinen och helt stänger av vissa anläggningar. Om man beaktar dessa av naturen givna förutsättningar så blir det tämligen bakvänt att investera i produktionskapacitet som nästan uteslutande producerar el . Under andra förhållanden, i andra delar av världen, kan solceller komma till sin rätt. Detta kan till exempel gälla där man har hög solinstrålning som man använder energin till kylning, alltså att efterfrågan är som störst när solen skiner. I är förhållan- det dock det omvända för energisystemet som helhet och därför vill vi ta bort den skattereduktion som finns. ställer sig även bakom förslag om elektrifiering av transportsektorn. välkomnar också och ser med intresse på en ökad elektrifiering av transportsektorn och utvecklingen av vätgasdrift, vilken redan har börjat ta fart utan någon större stimulans på politisk väg. En sådan utveckling kommer även att kraftigt minska energianvändningen inom transportsektorn med nuvarande beräkningssätt, som även inkluderar förluster i användningen, då elmotorns verkningsgrad vida överstiger förbränningsmotorns. Däremot bör man konstatera att elanvändningen totalt sannolikt kommer att öka . föreslår att ett särskilt energieffektiviserings- program för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, ska införas, men att formerna för det behöver utredas närmare. Det är ett förslag som ställer sig bakom och ser som väldigt angeläget då tidigare insatser varit väldigt lyckade. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt, den som ligger i framkant har därmed en konkurrensfördel. För vår bas- industri i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är just energieffektivisering av stor betydelse med poten- tial för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks då även industrins konkurrens- kraft på den globala marknaden. Energieffektivisering har en betydande potential inom både trans- port, industri och den offentliga sektorn, vilket ska utnyttjas då det är rationellt. Det är ofta samhällsekonomiskt lönsamt, då många åt- gärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny kraftproduktion skulle kostat. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare fram- ställning. För den offentliga sektorn är det viktigt att sträva efter en energi- effektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ, energi- effektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Svensk basindustri, företag i övrigt, skolor, sjukhus, övriga offent- liga institutioner såväl som hushåll är alla beroende av tillförlitliga elleveranser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, pris- bild och tillförlitlighet. Vi ser nu en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och dess negativa påverkan på de totala energipriserna och fluktuation- erna i elnäten. Dessutom är investeringskostnaderna enorma. Osäker- heten på den europeiska energimarknaden är stor angående det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrenskraft. kommer med flera bedömningar kring ut- ökad överföringskapacitet inom , mellan och grann- länderna, samt i vilken mån ska driva på de övriga med- lemsländer inom EU att öka sammankopplingen mellan och inom länderna. delar inte målsättningen att helt utan målbild bygga ut överföringskapaciteten. Vår uppfattning är att det måste kopplas till vilken målsättning man har. Det som främst kan ge som skäl för en utökad kapacitet är för att ge förutsättningar för mer vindkraft och där grundorsaken är att vindkraften har en avsevärt lägre kapaci- tetsfaktor än genomsnittet i kraftsystemet, vilket medför ett behov av en kraftigt utökad max kapacitet. Detta leder även till en dyr överkapacitet för nätkunderna, vilket läggs på det totala elpriset för företag och hushåll. har en positiv syn på ökad överförings- kapacitet då det handlar om att bygga bort flaskhalsar så att vi inte får kraftproduktion som blir inlåst. delar inte kommissionens bedömning att aktivt ska lägga sig i andra länders energipolitik och försöka ändra eller dem Energikommis- sionens uppfattningar om kraftöverföring. I sammanhanget kan också nämnas att vi i ställer oss mycket negativa till EU:s ambitioner att styra utvecklingen genom den så kallade Energi- unionen. elleveranser har kännetecknats av en hög el- kvalitet och god driftsäkerhet. Ett flertal stora synkrongeneratorer kommer att försvinna från det svenska kraft- systemet, vilket minskar svängmassan i kraftsystemet, som det tillkommer en allt högre grad av intermittent kraftproduktion. Detta, sammantaget, äventyrar vår elkvalitet och driftsäkerhet. Inför genomför stamnätsoperatören en kraftbalansrapport som beskriver effektläget för den kommande vintern. På samma sätt gör man även i andra länder från respektive stamnätsoperatörer. Kraftbalansen är inget bekym- mer för , men för andra länder är man i en im- portsituation under kritiska timmar och där man gör antagandet att import är möjligt när behovet finns. Länder runt tenderar att utforma likartade energisystem, där intermittenta kraftslag utgör en växande andel av den alstrade elenergin. Detta beaktas inte i kraftbalansrapporterna, då inga dyna- miska antaganden tas fram med en samlad bedömning på timvärden. Bekymret med de intermittenta kraftslagen är att det finns en rela- tivt stor korrelation även över större områden för deras produktion. Ser man enbart till vindkraftsproduktionen på den nordiska el- marknaden inträffar bottenvärdena för tillgänglighet när man går ner på ett fåtal procentenheter, allt som oftast i de be- rörda länderna. Har man då i de mer statiska kraftbalanserna, i ett flertal olika länder, antagit att man då skall kunna importera elenergi från varandra riskerar situationen att bli förödande. För att även säkerställa att vårt kraftsystem känne- tecknas av en hög elkvalitet och god driftsäkerhet bör ett mål för leveranssäkerheten fastslås, som den förda energipolitiken ska sträva efter att uppnå. Vi ställer oss således bakom förslag om att ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram kriterier för att mäta leveranssäkerheten. Gällande marknadsdesign bedömer att det i det korta perspektivet inte finns skäl att ändra på den befintliga marknadsmodellen. Detta är en bedömning som Sverigedemokrater- na kan instämma i, även om nuvarande marknadsmodell har upp- visat brister i att tillföra produktion som överlag överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer, vilket även leder till ett fortsatt behov av en effektreserv. Det grundläggande problemet har däremot varit att jämte elmark- naden har subventioner i olika grad förekommit med både skatte- medel, skatterabatter och genom elcertifikatssystemet, vilket gjort att det inte är riktiga prissignaler som drivit fram investeringar i pro- duktionsanläggningar. Detta har satt marknaden ur spel, då det för många aktörer inte har varit det underliggande elpriset som legat till grund för deras investeringsbeslut. Det är viktigt att säkerställa att erforderlig produktionskapacitet finns i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Utformning av eventuella styrmedel eller marknads- modeller bör framledes utformas för stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna, vilket inte är fallet. bedömning kring energiforskningen är att den bör fokusera på insatser som dels bidrar till de uppställda klimat- och energipolitiska målen och dels har förutsättningar för tillväxt och export. Detta är i grunden ambitioner som ställer sig bakom. I motivering återfinns dock tydliga skiljaktigheter gentemot våra uppfattningar på det energipolitiska området. Bland annat delar vi inte målbilden om för- nybar elproduktion 2040 som exkluderar kärnkraften, vilken vi menar är en omistlig komponent för ett utsläppsfritt energisystem. menar att kärnkraften borde ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för energiforskning, vilket inte är fallet. Utifrån utgångspunkten att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blyg- samt. Forskning och utveckling inom kärnkraft behöver däremot inte endast handla om ren kärnenergiforskning. Forskningsområden inom slutförvar av uttjänt kärnbränsle och kärnkraftssäkerhet är områden som i vissa fall har en nationell särprägel och som således kräver nationell kompetens. Men för att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforsk- ningen. Synen på det använda kärnbränslet har präglats av de mycket långa tiderna för slutförvaring och betraktats som avfall. Detta synsätt tar dock inte hänsyn till den tekniska utvecklingen. utnyttjar vi endast ett fåtal procent av potentialen i det uran som grävts upp, medan återstoden avses att grävas ned som avfall. Flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även benämns fjärde generationens kärnkraft, pågår just . I denna typ av reaktorer kan det använda kärnbränslet i stället återanvändas, vilket öppnar för helt nya perspektiv. Med fjärde generationens kärnkraft skulle vi kunna fortsätta pro- ducera kärnkraftsel i oförminskad eller höjd effekt , detta utan att behöva bryta något nytt uran överhuvudtaget. Vi minskar avfallsmängden med och minskar dessutom behovet av slutförvar från 100 till under ca 1 . Detta innebär inte att behovet av slutförvar försvinner. Det är alltjämt vik- tigt att vi fortsätter forskningen i kring slutförvar av använt kärnbränsle, men tidsperspektivet förändras dramatiskt. En framtida potential för export av svensk teknik och kunnande inom slutförvar av kärnbränsle är fullt tänkbar. Många frågeställ- ningar måste givetvis överlåtas till internationella organ för att lösas. Det finns därför ett behov av nationellt kunnande för att ta del av forskningsresultat och kunna medverka på ett aktivt sätt inom internationella organ. av (V) vill att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Investeringar i det svenska energi- systemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställ- ningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruk- tur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. För är det väsentligt att elnätet är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den tekniska energiomställningen av energisystemet, med exempelvis småskalig energiproduktion, för- ändrar ägande- och produktionsstrukturerna så att framtidens energi- konsumenter är framtidens energiproducenter. Därför be- höver nätet som länkar dem samman ägas av det offentliga och inte begränsas av privata ägarintressen. Den avreglering som gjordes har inte lett till varken lägre priser eller större trygghet för konsumen- terna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. presenterar i sitt dokument ett antal bedöm- ningar och förslag. är överens med kommissionen om vikten av en säker och tillräcklig elförsörjning anpassad efter fram- tida behov och vill stryka under vikten av hållbara premisser. Det är därför positivt att lägger fram förslag om att elcertifikatsystemet ska förlängas, om energieffektivisering och om ökad överföringskapacitet. Dokumentet innehåller dock ett antal bedömningar och förslag som vi menar går i direkt fel riktning. Skrivningarna om kärnkraften gör det för oss omöjligt att ställa oss bakom uppgörelse i sin helhet. Jag har därför valt att reservera mig mot ett antal punkter gällande Energikommis- sionens bedömningar och förslag. Förslag: Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. mål om förnybar energi till 2040 är bra och helt nödvändigt för att vi ska kunna ha en chans att hantera de klimatförändringarna som redan pågår. Däremot vänder vi oss starkt emot skrivningarna om kärnkraft. Kärnkraften är inte bara en osäker energikälla, den är också dyr och försvårar omställ- ningen till en förnybar energiproduktion. Att möjlig- göra en utbyggnad av kärnkraften innebär att man är beredd att låta den vara kvar framöver. vill se en avveck- ling av kärnkraften så fort som möjligt. Den ramöverenskommelse på energiområdet som gjordes mellan regeringen, , och Krist- demokraterna är också är utgångspunkten i förslag. Vi menar att det är mycket problematiskt att man varken sätter något stoppdatum för kärnkraften eller ser behovet av en stäng- ning av kärnkraft med politiska beslut. I dokumentet skriver man om kärnkraftens framtid och menar att det inte är motiverat med nya investeringar på grund av dagens låga elpriser. Vi menar att det inte kan vara avhängigt marknaden huruvida nya investeringar ska göras eller inte. Kärnkraften bör avvecklas på grund av att den både är en dyr och riskfylld energikälla och att den utgör en ändlig resurs. Att som kommissionen beskriva ny kärnkraft som en tekniskt möjlig lösning för fossilfri elproduktion menar vi är felaktigt. Att dessutom skriva ihop det med förnybara energislag så som man gör ger en osann bild av kärnkraft, som varken är förnybar eller hållbar. menar att det är oriktigt att beskriva kärnkraften som fossilfri om man också tar brytning och produktionen av kärn- bränslet i beaktning. I dokumentet beskrivs hur effektbalansen skulle försvagas om ytterligare kärnkraftsreaktorer skulle stängas . Det är dock avhängigt hur fort man lyckas säkra energiproduktionen med hjälp av andra energikällor. Ett outnyttjat område är havsbase- rad vindkraft där man har potential att öka produktionen betydligt. Det är exempelvis beklagligt att regeringen inte har satt ner foten i frågan om Offshore för att möjliggöra en utbyggnad av den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle dessutom minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Vi är positiva till att kärnkraftsbolagen får ett ökat ekonomiskt ansvar vid radiologiska olyckor, men menar att förslaget inte är till- räckligt. Förslag: Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . Det är olyckligt att kommissionen helt går i linje med den tidigare energiöverenskommelsen mellan regeringen, , och och föreslår ett slopande av skatten på termisk effekt. Det blir i slutänden elkonsumenterna som får stå för notan genom en höjd energiskatt. Vi är medvetna om det eko- nomiska svårigheter som finns inom branschen, men menar att det hade funnits bättre vägar att gå än att helt slopa skatten på termisk effekt. T.ex. hade det varit möjligt att ge andra direktiv för det stat- ligt ägda . Bedömning: Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. Vi motsätter oss att utöka placeringsmöjligheterna för kärnavfalls- fonden om syftet är att, så som det låtit i debatten, underlätta eko- nomiskt för att bibehålla kärnkraften. Det är känt att det saknas pengar i fonden som ska finansiera avvecklingen av svensk kärnkraft och risken är att det blir skattebetalarna som får stå för den kostnad som egentligen åligger kärnkraftsbolagen. Men att försöka lösa problemet genom utökade placeringsmöjligheter för fonden är fel väg att gå. De nuvarande placeringsbegränsningar som finns för kärnavfalls- fonden är satta i syfte att garantera ”god avkastning och tillfreds- ställande betalningsberedskap”. Det finns i sammanhanget en bety- dande kostnadsosäkerhet och ett behov av osäkerhetsmarginaler för kärnavfallsprogrammet så som också på- pekar i den rapport nämner (diarienr. SSM2011- 4690). Att utöka placeringsmöjligheterna på ett sätt som ökar riskerna för kärnavfallsfonden är inte lösningen. Förslag: Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga . Skatten ska sänkas stegvis med start . slår i dokumentet också fast att man vill se en sänkning av fastighetsskatten på vattenkraft. förstår behoven av investeringar i ny teknik och åtgärder för att öka effek- ten. Vi menar dock att det finns bättre sätt än genom den före- slagna skattesänkningen. Vattenkraften generar enorma summor, men trots det kommer bara en mycket liten andel kommunerna till del. Trots förslaget har man ingen lösning på hur man ska återföra pengar till de berörda kommunerna. vill att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de kommuner där vatten- kraften finns. Vi menar därför att kommissionens förslag landar fel. saknar tydligare skrivningar om en prioritering av en säker och förnybar energiproduktion. Vi menar att det bättre måste framgå att man avser teknikutveckling för energikällor så som sol, vind, vatten och skog. hållning är att kärnkraft inte ska vara en del av energiforskningen. har potential att driva på utvecklingen av teknik för energilagring, ett område som kommer att vara allt mer eftertraktat i takt med omställningen till ett hållbart energisystem. Därför vore en sådan prioritering önskvärd. (Svk) (2015a). Plan för Svenska kraftnäts stöd till forskning, utveckling och kunskapsförmedling inom dammsäkerhetsområdet 2016–2017. (Svk) (2015b). Nätutvecklingsplan –2025. En tioårsplan för det svenska stamnätet. (Svk) (2015c). Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion. (Svk) (2015d). Underlagsrapport – Överföring. En redovisning från till Energi- kommissionen. (Svk) (2016a). Statistik för 2015. /siteassets/aktorsportalen/elmarknad/ statistik/sverigestatistik/sve-sta-20152.xls [] (Svk) (2016b). Kraftbalansen på den svenska elmarknaden vintrarna 2015/16 och 2016/17. (Svk) (2016c). Förbrukning och till- försel i normaltid 2016. /siteassets/ aktorsportalen/elmarknad/statistik/sverigestatistik/forbrukning- och-tillforsel-per-timme-i-normaltid-2016.xls [] (Svk) (2016d). Challenges and oppor- tunities for the Nordic power system. Rapport i samarbete Energi- net.dk, Fingrid och Statnett. Avfall (2016). Deponering av hushållsavfall. /nyhetsarkiv/nyhetsvisning/artikel/ deponering-av-hushaallsavfall-minskade-naagot-i-eu-laenderna/ [] (2016). /sv/Om- Barseback1/ [] BFS 2011:6 - BBR 18 byggregler (föreskrifter och allmänna råd). () (2016). New Energy Outlook . Long-term projections of the global energy sector. Bontron, C. (2012). Rare-earth mining in comes at a heavy cost for local villages, , 7 . com/environment/2012/aug/07/china-rare-earth-village- pollution [] (2016). Vart styr vi och hur säkerställer vi en effektiv samverkan mellan el- och värmemarknaderna? Hallonsten, P. och , M. Presentation på expertsemi- narium om samverkan mellan el- och värmemarknaderna , . BP (2016). / statisticalreview [] (2015). Översiktlig sammanställning/analys av energi- politiska beslut i . Bundesministerium für Wirtschaft und Energie (BMWi) (2014). Ein Strommarkt für die Energiewende (Grünbuch). Bundesministerium für Wirtschaft und Energie (BMWi) (2015): Ein Strommarkt für die Energiewende (Weissbuch). Charged EV (2014). /newswire/mitsubishi-outlander -phev-adds-vehicle-to-home-power-export-capability/ [] betänkande 2009/10:CU29. Kärnkraften – ökat skade- ståndsansvar. Economics (2016). Electricity Market Design for a . Konsultrapport till Energiföre- tagen, Svenskt näringsliv och Teknikföretagen. Corvellec et al (2013). Infrastructures, lock-in, and sustainable urban development: the case of waste incineration in the Metro- politan Area. (50), ss. 32–39. DalmanEkh med (2016). Potential och kostnader för mer fjärrvärme. Presentation på Energikommis- sionens expertseminarium om samverkan mellan el- och värme- marknaderna , . /marknad/ [] () (2010): Electricity Market Reform. () (2011): Plan- ning our electric future: a for secure, affordable and low-carbon electricity. () (2014): The Capacity Market Rules 2014. Elforsk (2000). El från nya anläggningar. (Rapport 00:01) Elforsk (2012). Elmarknadsreformen – behöver den reformeras? (Rapport 12:32) Elforsk (2014a). Framtida krav på elnäten. (Rapport 14:26) Elforsk (2014b). El från nya och framtida anläggningar. (Rapport 14:40) Elforsk (2016a). Elforsks webbaserade beräkningsapplikation. /calculator/ [] Elforsk (2016b). Kraft och Liv i Vatten (KLIV). /Kraft-och-liv-i-vatten/Programbeskrivning- KLIV/ [] Elforsk (2016c). Svenskt vattenkraftcentrum (SVC). /SVC/ [] föreskrifter och allmänna råd om krav som ska vara uppfyllda för att överföringen av el ska vara av god kvalitet. föreskrifter om skäliga kostnader och en rimlig avkastning vid beräkning av intäktsram för elnätsföretag. Energiforsk (2015). El och fjärrvärme – samverkan mellan mark- naderna. (Rapport 2015:223) Energiforsk (2016). Mot en integrerad europeisk marknad för el? (Rapport 2016:63) (2015). Seminarium om överföringen av el , . /overforing/ [] (2016a). Promemoria om de ekonomiska förut- sättningarna för befintlig svensk elproduktion. (2016b). Marknadsdesign för framtidens el- system. (2016c). Referat från seminarier – en underlagsrapport. (Ei) (2015a). (Ei) (2015b). Överföringsbegränsningar mellan och . (Ei R2015:11) (Ei) (2015c). Dagens överföringsnät – distribution av el, gas och fjärrvärme. , A. Presen- tation vid seminarium om överföring , . / overforing/ [] (Ei) (2015d). /sv/nyhetsrum/ nyheter/nyheter-2015/ei-har-tagit-beslut-om-elnatsforetagens- intaktsramar-2016-20191/ [] (Ei) (2016a). Utvärdering av bransch- initiativet Prisdialogen. (Ei R2015:04) (Ei) (2016b). Leveranssäkerheten i elnät 2014. Statistik och analys av elavbrott. (Ei R2016:07) (Ei) (2016c). och kom- missionsriktlinjer för el. /sv/internationellt/Arbetsomraden- inom-EU/natkoder-och-kommissionsriktlinjer/natkoder-for-el/ [] (Ei) (2016d). Nätkoder för gas. /sv/internationellt/Arbetsomraden-inom-EU/natkoder-och- kommissionsriktlinjer/natkoder-for-gas/ [] (Ei) (2016e). Marknadsförutsättningar för elektriska batterilager – principiella utgångspunkter och möj- ligheter. (2010). Vita certifikat – något för ? (ER 2010:34) (2011). Energieffektivisering inom belysnings- området – etapp 2. (2012). Konsekvenser av kvotplikt för energi- effektivisering. (ER 2012:07) (2013). Konsekvenser av ett ökat uttag av skogs- bränsle – En syntes från bränsleprogram 2007– 2011. (ER 2013:16) och (2014). Underlag till kon- trollstation 2015. Analys av möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energipolitiska målen . (ER 2014:17) (2014a). Scenarier över energisystem, långsiktiga scenarier, ett underlag till klimatrapporte- ringen. (ET 2014:19) (2014b). diagram över energi- system 2014. /globalassets/statistik/ energibalans/figurer/sankey-sveriges-energisystem-2014_4.pdf [] (2014c). Produktionskostnadsbedömning för vind- kraft i . (ER 2014:16) (2014d). Programbeskrivning för forsknings- och innovationsprogrammet marin energiomvandling. (Diarienr: 2014- 004584) (2015a). Energianvändning och energitillförsel. (2015b). (ET 2015:08) (2015c). Helhetssyn är nyckeln. Strategi för forsk- ning och innovation på energiområdet 2017–2020. (2015d). Värmepumparnas roll på uppvärm- ningsmarknaden. (ER 2015:09). (2015e). Vägval och utmaningar för energi- systemet. Underlagsrapport till Fyra framtider. (ET 2015:10) (2015f). Aspekter på vita certifikat – mot bak- grund av nya förutsättningar och erfarenheter. (ER 2015:11)