sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — Dock har de potentiella negativa konsekvenserna av att klassi- ficera den svenska föräldrapenningen som en moderskaps- eller likvärdig faderskapsförmån genom att artikel 67 inte är tillämplig lösts genom tillämpning eftersom i de fall en familje- medlem inte är berättigad till en liknande förmån i bosättningsstaten kan föräldrapenning, på grund och lägstanivå, utbetalas från Sverige.94 Flera andra medlemsstater har en grundersättning som faller in under familjeförmåner.95 Det kan övervägas om det inte bör göras för- ändringar i föräldraförsäkringen för att renodla föräldraförsäkringen till att bättre överensstämma med de normativa strukturerna i för- ordningen. Detta bedömer jag bör utredas vidare. 23.6Att omfattas av svensk social trygghet vid gränsöverskridande situationer genom arbete och bosättning för personer från stater utanför EU/EES Utöver EU-rättsliga rättsakter finns internationella avtal och kon- ventioner som har till syfte att samordna och reglera tillämpningen av olika länders socialförsäkringssystem. Även EU har ingått avtal med länder utanför unionen för att utveckla politiska, ekonomiska och sociala förbindelser med omvärlden. Det finns avtal där likabehand- lingsprincipen gäller i förhållande till anställningsförhållande men inte till social trygghet. Utöver dessa finns internationella överenskom- melser som ställer krav på att länderna ser till att personer har tillgång till viss social trygghet samt har vissa rättigheter vid migration, exem- pelvis överenskommelser inom FN, och (se vidare kapitel 9). 94Försäkringskassans ställningstagande 2011:01. 95Holm, E. (2014).”Parental Benefits in the Coordination Regulation: (Where) do they fit In? – The Swedish Example”, 2014/2 s. 138. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Samtliga bilaterala avtal om social trygghet har bestämmelser om vilket lands lagstiftning som personkretsen ska omfattas av. Vissa av avtalen anger bosättningslandet som behörig stat och andra arbetslandet. I en situation när en person från tredje land kommer till och inte omfattas av varken förordning 883/2004 eller ett av- tal om social trygghet, ska hans eller hennes rätt till socialförsäkring i bedömas i enlighet med SFB: s regler.96 var det cirka 18 000 beviljade tillfälliga arbetstill- stånd för personer utanför EU.97 De i denna grupp som inte bedöms ha egentlig hemvist i landet enligt SFB och folkbokföringslagen omfattas enbart av den arbetsbaserade socialförsäkringen. De kan alltså inte ta del av de bosättningsbaserade socialförsäkringsförmånerna eller subventio- nerad hälso- och sjukvård i . Även om de omfattas av den arbetsbaserade försäkringen, kan tredjelandsmedborgare som har kortare anställningar än i inte ta del av de arbets- baserade förmånerna eftersom de inte har en sjukpenninggrundande inkomst. För att SGI ska kunna fastställas krävs ett arbete i som kan antas vara i följd eller vara år- ligen återkommande. Dessutom är ett krav att den årliga inkomsten ska uppgå till av prisbasbeloppet. 23.6.1Ingen förändring av reglerna för medborgare från tredje land Bedömning: Nuvarande regelverk för tredjelandsmedborgare bör inte förändras. Skälen för bedömningen: Jag har övervägt huruvida arbetstagare från tredje land ska ha samma utgångsläge som arbetstagare från EU/EES och omfattas av både den arbetsbaserade och bosättnings- baserade socialförsäkringen i även vid kortare arbete här i landet. Detta har gjorts mot bakgrund av att denna grupp bidrar till att finansiera de sociala trygghetssystemen genom både skatter och avgifter i , samt att arbete är grunden för att upprätthålla de 965 och 6 kap. SFB. 97Uppgift från Svensk Näringsliv. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Detta skulle kunna motivera att denna grupp av arbetstagare kan få ta del av de svenska bosättningsbaserade förmånerna utan att de faktisk är bosatta i landet. Detta kan dock bli problematiskt i relation till vissa förmåner, som exempelvis in- tjänandet av garantipension som beräknas utifrån antalet år som per- sonen i fråga har bott i denna grupp skulle omfattas av de bosättningsbaserade förmånerna skulle de som arbetstagare tjäna in till garantipension i utan att vara faktiskt bosatta här i landet, vilket skapar problem eftersom garantipension endast kan utbetalas till de som bor i eller annan EU-medlemstat och till . Min bedömning är därför att en arbetstagare från tredje land som inte uppfyller bosättningskraven i SFB eller folkbokförings- lagen endast ska omfattas av den arbetsbaserade socialförsäkringen. När det gäller tillgång till bosättningsbaserade socialförsäkrings- förmåner för tredjelandsmedborgare (som inte omfattas av förord- ning 883/2004 genom förordning 1231/2010 eller ett bilateralt avtal om social trygghet) krävs att de antas vistas i längre än för att anses som socialförsäkringsrättsligt bosatta i landet. Mitt förslag gällande 5 kap. 3 § SFB innebär att kriterierna för bosättnings- bedömningen i gränsöverskridande situationer kommer att utvecklas och kompletteras för att möjliggöra en mer utförlig och välavvägd bosättningsbedömningen i gränsöverskridande situationer. Ett av de styrande kriterierna för socialförsäkringsrättslig bosättning är uppehållstillstånd i . Jag har föreslagit att detta kriterium ska vara fortsatt styrande. Det betyder att tredjelandsmedborgare som inte omfattas av förordning 883/2004 eller ett avtal om social trygghet måste ha uppehållstilstånd samt uppfylla andra kriterier för att kunna anses som socialförsäkringsrättsligt bosatta i (se vidare kapitel 19). Föreslaget innebär vidare att arbete i landet ska vara ett av kriterierna för bosättning i . Detta kan innebära att fler arbetstagare från tredje land kan bedömas som socialför- säkringsrättsligt bosatta i . Det är dock viktigt att poängtera att konsekvensen av att fler omfattas av det svenska socialförsäkrings- systemet genom bosättning inte är detsamma som att alla kommer att begära eller ha rätt till de bosättningsbaserade socialförsäkrings- förmånerna. Därutöver innebär mitt förslag att barns bosättning ska 98 67 kap. 25 § SFB. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … bedömas enskilt, att en separat bosättningsbedömning ska göras för alla familjemedlemmar. Avslutningsvis bör det uppmärksammas att arbetstagare från tredje land som inte bedöms som bosatta i landet enligt folkbok- föringslagen inte kommer ha tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård i . Tredjelandsmedborgare har ingen särskilt reglerad tillgång till svensk subventionerad hälso- och sjukvård utan 3 § hälso- och sjukvårslagen (1982:763) är tillämplig för denna grupp.99 Om det rör sig om längre anställningar med både uppehållstillstånd och arbetstillstånd folkbokförs dessa personer som regel och har därmed tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård i . Det största problemet för gruppen tredjelandsmedborgare med kortare arbete i , såsom säsongsarbetare, torde således vara avsaknaden av tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård i landet. För kortare arbeten i , krävs därför att arbetstagare har egna sjukvårdsförsäkringar som gäller i för att de inte ska be- höva betala eventuella sjukvårdskostnader i med egna medel. Det är således den enskildes ansvar att ordna en sådan försäkring, men jag anser att arbetsgivare har ett ansvar för att informera arbetstagare från tredje land om denna reglering och dess konse- kvenser för den enskilde. 23.7Utbetalning av socialförsäkringsförmåner utomlands De arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna är till stor del in- tjänade förmåner och är alltså knutna till en persons arbete i . Så länge man har en anställning i finns inget krav på bosätt- ning i för rätten till ersättning, varken i SFB eller i lagen (1991:1047) om sjuklön. Samma rättigheter gäller därmed för alla som arbetar eller bedriver näringsverksamhet i . SFB innehåller dock några särskilda bestämmelser som begränsar möjligheten till utbetalning av arbetsbaserade kontantförmåner vid vistelse utom- lands. Dock är möjligheten till utbetalning av arbetsbaserade för- 99 Med undantag av de tredjelandsmedborgare som omfattas av förordning 883/2004 och vissa bilaterala avtal om social trygghet. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … måner vid sjukdom, graviditet, tillfällig vård av barn och rehabilitering vid bosättning eller vistelse utomlands begränsad eftersom de endast utbetalas om ersättningsfallet inträffade utomlands i samband med att en person utförde arbete som ska ses som arbete i . Sjukpenning, rehabilitering, rehabiliteringsersättning, bidrag till arbetshjälpmedel, graviditetspenning, föräldrapenning på grundnivå och sjukpenningnivå samt tillfällig föräldrapenning är förmåner som enligt SFB kan lämnas under utlandsvistelse endast om Försäkrings- kassan medger att den försäkrade reser till utlandet under ersättnings- fallet, eller om ett ersättningsfall inträffar under arbete utomlands.100 Sådant medgivande lämnas vanligen om resan inte försvårar tillfrisk- nandet eller negativt påverkar möjligheterna till rehabilitering. En anledning till att begränsningen infördes var att möjligheterna till en effektiv sjukkontroll ansågs vara mycket begränsade om den för- säkrade vistas utomlands.101 Huruvida denna bestämmelse är i överensstämmelse med för- ordning 883/2004 har prövats av Kammarrätten i . Målet gällde en man som under tid med sjukpenning vistats i annan med- lemsstat än vad medgivit. Artikel 21.1 i förordning 883/2004 innebär enligt Kammarrättens dom att en person som omfattas av svensk socialförsäkring vid vis- telse i en annan medlemsstat har rätt till kontantförmåner som utges enligt svenska bestämmelser. kunde alltså inte neka ersättning till en person som uppfyller de materiella villkoren för en förmån, enbart på grund av att personen i fråga bosätter sig eller vistas i en annan medlemsstat. Det skulle enligt Kammarrätten strida mot unionsrätten.102 Utifrån detta kan det alltså tolkas som att 6 kap. 15 § SFB inte är tillämplig vid rörlighet inom EU/EES och . Någon vägledande dom från HFD finns inte. Man kan dock ställa sig frågande till Kammarrättens bedömning, då bestämmelsen i 6 kap. 15 § SFB endast reglerar formerna för ut- betalning till en annan stat och inte rätten till ersättning som sådan. är den tillämpande myndigheten som har ett upp- drag att kontrollera att en enskild är försäkrad för en förmån och uppfyller förmånsvillkoren i övrigt. För att kunna bedöma om för- 1006 kap. 15 § SFB. 1983/84:40 bilaga 3, s. 17. 102Kammarrätten i dom i mål nr 19–14 och 20–14. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … månsvillkoren är uppfyllda är det rimligt att känner till var den enskilde befinner sig. Så länge det inte finns någon vägledande dom från HFD som anger något annat, bör För- säkringskassan kunna kräva att en förmånstagare som reser till en annan medlemsstat anmäler det till myndigheten. När det gäller inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning, och arbetskadeersättning och olika former av pensioner kan dessa lämnas till en försäkrad som vistas utomlands så länge som rätten till förmånen består. När det gäller utbetalning utomlands får det enligt 110 kap. 15 § SFB krävas bevis om att rätten till förmånen består. När det gäller övriga arbetsbaserade socialförsäkringsför- måner kan även dessa fortsätta att utbetalas till personer som är bosatta eller vistas utomlands så länge personen i fråga fortsätter att uppfylla de materiella villkoren. Det finns dock viss begräsning av föräldrapenning över lägstanivån som kräver en viss anknytning till . I 6 kap. 16 § SFB framgår att föräldrapenning på grund- eller SGI-nivå lämnas till en person som vistas utomlands så längre rätten till förmånen består om barnet är bosatt i eller i samband med att ett barn hämtas i samband med adoption, om medger det. I förarbetena till socialförsäkrings- lagen framgår att förmånen är helt arbetsbaserad och ska kunna ut- betalas även när ett barn vistas utomlands, men att kravet på att barnet ska vara bosatt i ska behållas. Bosättningskravet syftar till att tydliggöra att det ska finnas en anknytning till för att kunna uppbära denna förmån, som kan utbetalas under en lång tidsperiod.103 Jag bedömer att bestämmelsen om föräldrapen- ning och krav på att barnet är bosatt är tillämplig och förenlig med förordning 883/2004 under förutsättning att föräldrapenning klassificeras som moder- och likvärdig faderskapsförmån. I det fall föräldrapenningen omklassificeras till familjeförmån kan inte kravet på barnets bosättning upprätthållas. Av en särskild bestämmelse i SFB följer att närståendepenning endast får lämnas vid vård här i landet.104 Närståendepenning, som är en arbetsbaserad förmån, omfattades till en början inte av sam- ordningsbestämmelserna i förordning 1408/71, med anledning av att 1998/99:119 s. 150. 10447 kap. 3 § 2 SFB. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … det är en förmån som ges för en anhörig.105 Högsta förvaltnings- domstolen har dock i ett mål fastställt att närståendepenning är en kontantförmån vid sjukdom enligt artikel 3 i förordning 883/2004106 för en vårdbehövande (som var försäkrad i ). Det innebär också att det är en förmån som kan exporteras till andra medlems- stater. Domstolen ansåg att en tillämpning av den nationella bestäm- melsen enligt unionsrätten vore en otillåten begränsning av arbets- tagares, medborgares och tjänsters rörlighet samt att den skulle strida mot kravet på att unionsmedborgare i samma situation inom för- dragets tillämpningsområde ska få samma rättsliga behandling.107 Närståendepenning kan utges vid vård i andra medlemsländer, och vården behöver alltså inte ges i . Jag bedömer således att den nationella bestämmelsen inte är tillämplig vid vård som ges inom EU/EES. Men rättsläget är oklart om en person som är försäkrad i kan vårda en sjuk anhörig som inte omfattas av svensk socialförsäkring och vården sker inom EU/EES. Det följer av den nationella bestämmelsen att den vårdbehövande behöver vara för- säkrad för någon bosättningsbaserad, arbetsbaserad eller övrig för- mån i SFB.108 Min bedömning när det gäller närståendepenning och kravet på att den vårdbehövande ska vara försäkrad i är att den bör kunna upprätthållas. Den som är närstående och även den vårdbehövande ska enligt min mening omfattas av svensk social- försäkring även om vården ges i ett annan EU/EES-stat. De bosättningsbaserade socialförsäkringsförmånerna är till största delen skattefinansierade. För att en person ska kunna ta med sig en bosättningsbaserad förmån vid utlandsvistelse krävs att han eller hon fortfarande anses som bosatt i person anses som 105SOU 1993:115, s. 198. 106Artikel 4.1 a i förordning 1408/71. 107RÅ 2010 ref. 52. 10847 kap. 3 § 1 SFB. Det kan i teorin uppstå en situation där en vårdbehövande som varken bor eller arbetar i ändå omfattas av en övrig förmån, exempelvis smittbärarersättning. 109I enlighet med 5 kap. 3 § andra stycket SFB. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … bosatt i om utlandsvistelsen kan antas vara längst ett år.110 Det finns dock undantag för denna regel. En person som lämnar för tid som kan ha betydelse för socialförsäkringsskyddet ska anmäla det till Försäkringskassan.111 Det finns inga begränsningar i SFB om utbetalningen av bosätt- ningsbaserade förmåner om personen anses bosatt i och vistas inom EU/EES. Däremot är de av anmälda särskilda icke av- giftsfinansierade förmånerna, äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg för pensionärer, undantagna från export eftersom dessa förmåner endast utges i bosättningslandet enligt förordning 883/2004. har meddelat särskilda föreskrifter om sättet och tiden för utbetalning.112 I SFB finns dock begränsningar gällande utbetalning av för- måner för personer som vistas i ett land utanför EU/EES. Bo- sättningsbaserade förmåner i dessa fall kan endast utbetalas om vistelsen i en sådan stat antas vara som längst . Det finns dock en särreglering för äldreförsörjningsstöd i SFB där tidsgränsen för utbetalning i samband med utlandvistelse är tre månader.113,114 Det finns även mer långvariga bosättningsbaserade förmåner som kan betalas ut så länge som en person anses bosatt i (som regel upp till ). Dessa har alltså inte den begräns- ning som allmänt gäller för bosättningsbaserade för- måner. Detta undantag gäller för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning, garantipension, särskilt pensionstillägg, efter- levandestöd och garantipension till omställningspension.115 Vidare finns möjlighet att söka om dispens hos eller om bosättningen i inte anses bestå eller 1105 kap. 3 § SFB. 111110 kap. 45 § SFB. 112Försäkringskassans föreskrifter (FKFS 2010:4) om sättet och tiden för utbetalning av vissa förmåner, ersättningar och bidrag till den som vistas eller bor utomlands. 1135 kap. 14 § 1 stycket SFB. 114Äldreförsörjningsstöd utbetalas för vad som är en skälig levnadsnivå enligt svenska förhållan- den och utbetalas som regel bara till de som vistas i landet. De som har kommit till senare i livet, kan i vissa fall ha en starkare anknytning till hemlandet. Av humanitära skäl tillåts därför vistelse utanför EES med bibehållet stöd. 2000/01:136 s. 23. 1155 kap. 14 § andra stycket SFB. Det finns möjlighet att söka om dispens hos eller om det bedöms som uppenbart oskäligt att inte fortsätta att betala ut förmånen. (garantipension utanför EU om enskilde inte kan påverka hälsoskäl, krig m.m. Det ska användas restriktivt. 1998/99:119 s 148. Krav finns på bevisning, 114 kap. 15 § SFB och levnadsintyg enligt föreskrift om levnadsintyg (PFS 2012:2). Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … om rätten till utbetalning utomlands har upphört.116 I sådana fall får förmåner enligt 5 kap. 18 § SFB fortsätta att lämnas ut om det med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt att inte fortsätta att betala ut förmånen. I allmänna råd (RAR 2000:1) om bosättnings- och arbetsbaserad för- säkring anges bland annat att det ska röra sig om uppenbart oskäliga situationer som den enskilde inte själv kan påverka. Det kan till exempel röra sig om sjukdom, naturkatastrof, krigshandlingar och transporthinder. Som ett exempel på tillämpning av denna dispens- regel kan nämnas ett mål i Kammarrätten som rörde makar som flyttat från till på grund av deras behov av stöd och hjälp av sina barn i samband med försämrad hälsa. Makarna var eko- nomiskt beroende av garantipensionen. Kammarrätten fann i detta mål att det var oskäligt att dra in makarnas garantipension.117 Tidsbegränsningen för att utbetalning av bosättningsbaserade för- måner vid längre vistelse utanför EU/EES gäller dock inte för vissa personkategorier. I 5 kap. 15 § SFB framgår att för utsända stats- anställda och deras familjemedlemmar gäller inte tidsbegränsningen och inte heller kravet på medgivande. Statsanställda och deras familjemedlemmar anses som bosatta i under hela utlandsvistelsen och därför finns det inga begränsningar i utsänd- ningstiden. Tidsbegränsningen gäller inte heller för biståndsarbetare och studenter samt deras familjemedlemmar för vissa familjeförmåner. För biståndsarbetare och utlandsstuderande är den förlängda rätten till fortsatt utbetalning begränsad till de bosättningsbaserade familje- förmånerna föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå, barn- bidrag, underhållsstöd och adoptionsbidrag.118 När det gäller utbetalning utomlands får det enligt 110 kap. 15 § SFB krävas bevis om att rätten till förmånen består. Bestämmelsen gäller samtliga förmåner enligt SFB och ger möjlighet till kontroll i samband med utbetalningar till utlandet. Ett exempel är Pensions- myndighetens föreskrifter (2012:2) om levnadsintyg. 1165 kap. 18 § SFB. 117Kammarrätten i mål nr 3822-3823-13. 1185 kap. 15 § SFB. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … 23.7.3 Rätt till utbetalning inom EU/EES Exporträtten i förordning 883/2004 En person som omfattas av förordning 883/2004 har rätt att erhålla eller ha kvar sina intjänande rättigheter från den behöriga staten även om han eller hon inte är bosatt där. I artikel 48.2 EUF-fördraget förstärks exportabilitetsprincipen genom att det anges att förmånerna betalas ut till personer bosatta inom medlemsstaternas territorier. Frågan om export av kontantförmåner är nära knutet till att personen omfattas av den statens försäkring och det är endast under förutsätt- ning att en person är försäkrad som han eller hon kan exportera förmåner. Den generella principen om exportabilitet innebär att en person som har rätt till kontantförmåner från en medlemsstat (den behöriga staten, vilket oftast arbetsstaten) kan få förmåner även om han eller hon bor i en annan medlemsstat (exempelvis barnbidrag). Personen ansöker om kontantförmåner i den medlemsstat där han eller hon är försäkrad och ska inte nekas dem på grund av att per- sonen eller hans eller hennes familjemedlemmar bor i en annan med- lemsstat, så länge som övriga kriterier för rätten till förmåner är upp- fyllda. Export av förmåner mellan staterna är en förutsättning för att undvika diskriminering på grund av bosättning. I skäl 37 till förord- ning 883/2004 framgår att bestämmelser som avviker från principen om att förmåner kan exporteras måste tolkas strikt. Dock är export- principen olika omfattande eller generös för de olika förmånerna eftersom det finns regler om export i avdelning III för de olika för- månerna att ta hänsyn till. Sammanfattningsvis är förmåner inom sjuk- doms, moderskaps- och likvärdiga faderskapsförmåner kontantför- måner som är exportabla. Familjeförmåner är enligt artikel 67 i förordning 883/2004 exportabla från den behöriga staten även till den försäkrades familjemedlemmar som är bosatta i en annan medlemsstat. Pensioner är fullt exportabla. Utbetalningarna av de olika pensionerna från olika länder ska dock fördelas proportionerligt (pro-rata) och den totala pensionen som en person erhåller baseras på försäkrings- perioder som personen har fullgjort i respektive medlemsstat som an- ställd, egenföretagare eller genom bosättning. För arbetslöshetsförmåner finns vidare särskilda bestämmelser om export av förmåner när en arbetslös person önskar söka arbete i en Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … annan medlemsstat med bibehållen arbetslöshetsersättning från den behöriga staten.119 För att ha rätt att exportera sin arbetslöshetsersätt- ning till en annan medlemsstat ska den arbetslöse ha varit registrerad som arbetssökande samt registrera sig som arbetssökande i den medlemsstat till vilken personen reser. Vidare krävs intyg U2 från den behöriga institutionen i den första medlems- staten.120 Enligt artikel 64.1 a i förordning 883/2004 kan den behöriga institutionen ge den sökande tillstånd att resa innan de har passerat.121 Frågan om perioden har prövats i det svenska målet Rydergård.122 gav beskedet att det är nationell rätt som avgör huruvida en person kan anses vara tillgänglig för Arbetsförmedlingen i den mening som avses i artikel 69.1 a i för- ordning 1408/71. Domstolen ansåg vidare att för att uppfylla fyra- veckorsvillkoret i artikel 69 måste en person vara tillgänglig för Arbetsförmedlingen i totalt minst efter att han eller hon blev arbetslös, men att det dock inte är nödvändigt att fyraveckors- perioden är sammanhängande. Exporträtten i förordning 492/2011 är begränsad När det gäller sociala förmåner i förordning 492/2011 omfattar den förordningen enbart arbetstagare och deras familjemedlemmar. En- ligt artikel 7 i förordningen gäller rätten till likabehandling bara när en anställd och hans eller hennes familjemedlemmar befinner sig i en medlemsstat och förordningen ger därför ingen rätt för en arbets- tagare att exportera svenska förmåner. 119Artikel 64 i förordning 883/2004. 120Tidigare gällde intyg E303. I är det IAF som utfärdar dessa, 48 § . 121Situationer som avses kan till exempel vara att den sökande ska resa med make, maka, registrerad partner eller sambo som har fått en anställning i en annan medlemsstat.