sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — Beslut i stort version 3.0. 309Polismyndigheten (2016). Årsredovisning 2015, s. 42. webbplats, /_lan/Aktuellt/Nyheter//jan-mars/Fortsatt-samverkan- kring-migrantsituationen/ Myndigheternas beredskap och hantering Regeringen fattade beslut om att tillfälligt återinföra inre gränskontroll.311 Från denna dag upprätthöll Polis- myndigheten en inre gränskontroll på strategiskt utvalda platser i Polisregion och Polisregion . Enligt beslut inom ramen för den särskilda händelsen var syftet med gränskon- trollen att möta den problembild som beskrevs i regeringsbeslutet enligt följande: ”har vidare anfört att inflödet sker helt okontrollerat. Det faktum att migrationsströmmarna är blandade skapar stora svårigheter. Gränskontroll vid inre gräns skulle enligt bedömning skapa bättre ordning och reda samt göra det möjligt att tidigare identifiera de olika kategorierna av personer. En sådan identifiering skulle underlätta myndighetens arbete.”312 Gränskontroll vid fem platser Från skulle gränskontroll genom- föras vid följande gränsövergångar: 313 Från kunde förstärkning ske från övriga regioner till Polisregion . Från hade Polis- myndigheten formerat tre rörliga gränskontrollsystem som under- rättelsestyrt kunde förflyttas mellan gränsövergångar. 311Regeringsbeslut Ju2015/08659/PO (). 312Polismyndigheten Beslut i stort version 4.0. 313Polismyndigheten Beslut i stort version 4.0. Myndigheternas beredskap och hantering kontrollsystem skulle vara autonomt och självständigt kunna genomföra gränskontroll och ha förmåga till ledning, passkontroll, beslutsfattande, handläggning samt ordning och säkerhet.314 Vid de aktuella orterna inrättade särskilda platser där kontrollerna genomfördes. Kontrollerna var inte hel- täckande och de var slumpmässiga. I hamn var Polis- myndigheten på plats, utan där gjordes mer stickprovskon- troller. På kontrollerades merparten av de ankom- mande bussarna och bilarna. Ankommande tåg stoppades och poliser klev på längst fram och längst bak och kontroller gjordes av passage- rarnas dokument. Om personen inte hade giltiga dokument kunde han eller hon välja att söka asyl och togs då med av Polismyndig- heten till . Om inte så direktavvisade Polis- myndigheten personen tillbaka till det land han eller hon kom ifrån.315 Gränskontrollerna tog mycket personal i anspråk. Gräns- kontrollerna ledde enligt till att omprioriteringar av verksamhet och personalresurser blev nödvändiga och det ledde till förstärkningar från i första hand ingripandeverksamheten till gränspolisverksamheten i Polisregion och Polisregion att lösa uppgiften med gränskontroller togs resurser i anspråk från främst ingripandeverksamheten.317 Det var först i samband med gränskontrollerna som man återfick kontroll, ansåg . Kontrollerna minskade inte inflö- det av människor men gav verktyg att arbeta med. Gränskontrollerna ledde till att ännu fler lämnades över till , vilket gav en ökning av antalet asylsökande. 314Polismyndigheten Beslut i stort version 4.0. 316Polismyndigheten (2016). Årsredovisning 2015, s. 20, 23. 317Polismyndigheten (2016). Årsredovisning 2015, s. 19–20. Myndigheternas beredskap och hantering uppgift var att kontrollera att transportörerna kontrollerade att passagerarna hade giltiga ID-handlingar. Om så inte var fallet skulle rapportera detta till Trans- portstyrelsen. Ingen författning gav rätt att föreskriva när- mare regler för hur transportörerna skulle genomföra sin ID- kontrollskyldighet eller för hur en ID-handling skulle bedömas. tog fram interna riktlinjer för hur ID-handlingar kan bedömas och exempel på godtagbara ID-handlingar och publi- cerade detta på webbplatsen så att transportörerna kunde ta del av dem. ID-kontrollerna ledde till mycket arbete för Polis- myndigheten centralt.319 hantering var händelsestyrt arbete i yttre tjänst verksamhet blev mer händelse- styrd och arbetsbelastningen ökade för polisens samlade resurser i yttre tjänst.320 Mottaganden av ett stort antal människor på flykt hade för Polis- myndighetens del främst en väsentlig påverkan på polisens verk- samhet med inre gränskontroll, inre utlänningskontroll, verkställig- heter samt ordningshållning och tillsyn vid asylboenden. Polis- myndigheten har framhållit gränskontrollerna och arbetsuppgifter kopplade till asylboenden som några av de mest resurskrävande uppgifterna för till följd av det ökade antalet människor som kom.321 I Polisregion var dock så sent som upprätthållandet av ordning och säkerhet i polisiär bemärkelse överordnat gränskontroller och kontroller av rese- handlingar.322 320Polismyndigheten (2015). budgetunderlag 2017–2019, s. 11. Polis- myndigheten (2016). Årsredovisning 2015, s. 20. 321Polismyndigheten (2016). Årsredovisning 2015, s. 19–20. 322Polismyndigheten (2016). Rapport från bedömandegruppens besök i 14–. Myndigheternas beredskap och hantering Bevakning och rutinkontroller de vanligaste händelserna har sammanfattat sitt arbete med anledning av den nationella särskilda händelsen genom att sammanställa antalet händelserapporter och brottsanmälningar kopplade till händelsen.323 Man utgår då från rapporter och anmälningar med rela- tionskod 291 i ärendehanteringssystem Storm och brottsanmälningssystem RAR.324 Relationskod 291 stod för cirka en procent av det totala antalet händelserapporter i under perioden.325 Den oftast förekommande händelsen inom var bevaknings- uppdrag, som utgjorde av händelserapporterna. Bevak- ningsuppdrag är i regel planerad verksamhet där polisen genomför bevakning av exempelvis ett objekt, en person eller ett evenemang. Inom innebar det exempelvis att gå rond eller bevaka asyl- boenden. av händelserapporterna innebar kontroll av person eller fordon, det vill säga rutinkontroller av personer, bilar och händelser som polisen genomför. Misshandel stod för av händelserapporterna. Bråk, som utgjorde av händelserapporterna, definieras som ordningstörningar som inte är tydliga fall av misshandel eller annat brott. De nämnda fyra kategorierna stod för över hälften av händelse- rapporterna. Dessutom förekom olaga hot, brott mot utlännings- lagen, polisinsats/kommendering, planlagd verksamhet, gräns- 323Polismyndigheten understryker att det material som genereras av relationskod 291 är förknippat med olika problem. Ett är att bedömningen om ärendets koppling till särskilda händelsen gjordes av olika enskilda tjänstemän, vilket innebär att det var patrullen på plats och operatören på ledningscentralen som tolkade om relationskoden skulle användas. Ett skäl till att relationskoden kan ha använts felaktigt är bristande kunskap om händelsen eller om relationskoden. Ett annat kan vara att hög arbetsbelastning kan ha bidragit till att relationskoden inte användes korrekt. Vidare var kopplingen till den särskilda händelsen lättare att göra vid vissa typer av händelser. Exempelvis kan en planerad rondering vid ett asylboende tydligt kopplas till medan en ordningsstörning på allmän plats kan vara mer svårbedömd. Materialet från Storm ger inte heller en fullständig bild av belastning för polisen, eftersom de t.ex. inte ger information om hur mycket tid som tagits i anspråk eller hur många poliser som var involverade. I syfte att rensa bort en del kända felkällor har en granskning och bearbetning av materialet i Storm och RAR gjorts. 324Storm är polisens IT-system för att dokumentera händelser och få överblick över resurserna i yttre tjänst. RAR står för Rationell anmälningsrutin och är ärendehanteringssystem för anmälningsupptagning och diarieföring. 325Polisen (2016). Bearbetning av händelserapporter och brottsanmälningar, . Finns på: /PageFiles/615116/Antal_handelserapporter_och_brottsanmalningar.pdf Myndigheternas beredskap och hantering kontroll, larm om överfall, stöld i butik, utredningsarbete, skade- görelse samt information länskommunikationscentralen.326 Från till arbete i linjen fattade chefen för beslut om förlängning av den nationella särskilda händelsen till och med . I anslutning till detta besökte en bedömandegrupp Polisregion för att bedöma hur gränskontrollverksamheten skulle fortsätta i linjeverksamheten efter . Ett avvecklings- seminarium genomfördes av där samtliga berörda enheter deltog. En nationell kommenderingschef fick i uppgift att genom ett beslut i stort (BIS) leda avvecklingen av den nationella särskilda händelsen Alma.327 återgick polisen till normalläge och den nationella särskilda händelsen avvecklades. Polisen strävar alltid efter att återgå till normalläge så fort det är möjligt och man bedömde att linjeorganisationen då kunde hantera arbetet. Polisen fortsatte dock länge med vad man kallar ”i linjen”, bl.a. för att polisen skulle agera samfällt i relation till exempelvis Migrations- verket. fasades ut mer och mer och det fanns då inte längre någon operativ samordning kring händelsen. Polisen anser att var ett bra verktyg för att få rutiner och för att hantera situationen hösten 2015.328 Polisregion hade fortfarande en särskilt händelse kopplad till situationen med många människor på flykt.329 I följande avsnitt redovisas hanteringen i ett antal andra statliga myndigheter. Avgränsningen har gjorts till myndigheter som fick särskilda regerings- uppdrag med anledning av det ökade antalet människor på flykt (se 326Polismyndigheten (2016). Bearbetning av händelserapporter och brottsanmälningar, . 327Polismyndigheten Beslut i stort 6.0. Myndigheternas beredskap och hantering delar av avsnitt 4.1.4), utförde sin tillsyn med anledning av situa- tionen eller på annat sätt arbetade mycket med hanteringen av situa- tionen. Även och fick regeringsuppdrag, som beskrivs i avsnitt 4.2. tar bl.a. fram och utvecklar statistik, regler, kunskap och stöd till vården och omsorgen. följer upp och utvärderar hur vården och omsorgen fungerar när det gäller t.ex. väntetider, tillgänglighet och personaltillgång. tar fram föreskrifter och allmänna råd. är en av de myndigheter som har ett särskilt ansvar enligt krisberedskapsförordningen och som t.ex. ska leverera risk- och sårbarhetsanalyser till MSB och . Socialstyrel- sens risk- och sårbarhetsanalys 2014 hade inte som en risk identi- fierat eller analyserat området migration.330 Information om familjehem och gode män Regeringen gav ett uppdrag om nationellt samordnade informationsinsatser om familjehem m.m. till barn och unga. Uppdraget innebar att initiera och samordna infor- mationsinsatser om familjehem, jourhem, kontaktperson, kontakt- familj, god man för ensamkommande barn och särskilt förordnad vårdnadshavare. Syftet var att synliggöra behovet och öka kunskapen om vad uppdragen innebär, för att underlätta för kommunerna att 330 Svar till utredningen från MSB, . MSB har för utredningen sökt igenom ett antal myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser , däribland . Ingen av myndigheterna hade identifierat eller analyserat migration som en risk under dessa år. Myndigheternas beredskap och hantering rekrytera och säkra tillgången till bl.a. familjehem.331 Uppdraget ska redovisas senast den 31 mars 2018.332 fick i uppdrag att, i samverkan med , se över föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende. Detta med anledning av att antalet barn och unga med behov av placering utanför det egna hemmet hade ökat och att sammansättningen av gruppen var förändrad. Det fanns enligt beslutet ett behov av mer flexibla och behovsanpassade lös- ningar. (Inriktningen var att åstadkomma ett mer flexibelt regelverk som skulle ge förutsättningar för mer individanpassade lösningar vid utformningen av boendena. föreslog vissa undantag från föreskrifterna om hem för vård eller boende. Avsikten var att tillfäl- ligt möjliggöra en större flexibilitet gällande kraven på kompetens och bemanning för att underlätta kommunernas arbete med att få fram fler boenden. Förslagen till regeländringar byggde på synpunk- ter som framkommit i samtal med bl.a. SKL, och länsstyrel- serna. Ändringarna skulle t.ex. innebära att kommunerna fick göra undantag från kraven på att boendets föreståndare ska vara hög- skoleutbildad och att lokalerna skulle vara bemannade dygnet runt. beslutade om föreskrifter som gäller vissa undantag från föreskrifter och allmänna råd (2003:20) om hem för vård eller boende. Bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 2016.334 beslutade sedan, efter en slutlig översyn, om föreskrifter och allmänna råd som gäller hem för vård eller boende. Lokalerna behöver även fortsättningsvis inte vara bemannade dygnet runt om barnen inte finns där.335 331Regeringsbeslut S2015/07017/FST (delvis) (). 332En delredovisning lämnades till . 333Regeringsbeslut S2015/06477/FS (). 334Se HSLF-FS 2015:34 och meddelandeblad 7/2015, om ändring av SOSFS 2003:20. Undantagsvis är adekvat utbildning tillräcklig, liksom bemanning när barnen finns på plats. 335Nu gällande föreskrifter, se gemensamma författningssamlingen för hälso- och sjukvård, socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m., HSLF-FS 2016:55, se 5 kap. 1 § och 6 kap. 2 §. Myndigheternas beredskap och hantering Regeringsuppdrag om stöd till kommuner fick i uppdrag att inrätta en svarsfunktion med uppgift att besvara frågor från och ge stöd till kommunerna. Den rådande situationen innebar att den kommunala hade utsatts för ett stort tryck och flera kommuner hade påtalat behovet av att kunna få stöd som gällde information i olika frågor, från central nivå och via en svarsfunktion. Det gällde bl.a. information om relevant lagstiftning och tillgänglig kunskap på området. Behovet var särskilt uttalat från mindre kommuner, som ibland saknade egen kapacitet för att kunna hantera de fråge- ställningar som uppkom. fick uppdraget för att myndigheten har en central roll när det gäller den statliga styr- ningen och kunskap rörande bl.a. socialtjänsten.336 fick och Folkhälsomyndig- heten i uppdrag att stödja landstingen i arbetet med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. I uppdraget ingick att se över möjligheterna att förenkla och effektivisera hur hälsoundersök- ningar kunde genomföras. och Folkhälsomyndig- heten skulle bistå landstingen med kunskaps- och metodstöd. Syftet var att andelen genomförda hälsoundersökningar skulle öka. Genomförandet av uppdraget skulle ske i samverkan med SKL.337 fick i uppdrag att kartlägga hur stödet kring andra talade språk än svenska såg ut inom hälso- och sjukvården och tandvården, för att underlätta för asylsökande och nyanlända att kommunicera med vården. I uppdraget ingick att kartlägga såväl tillgången till tolkar som tillgången till flerspråkig personal.338 Uppdraget redovisades och bekräf- tade att det råder brist på kontakttolkar i talade språk och brist på 336Regeringsbeslut S2015/06822/FST (). 337Regeringsbeslut S2015/07981/FS (). Se även under . 338Regeringsbeslut S2015/07983/FS (). Myndigheternas beredskap och hantering kvalificerade tolkar som hälso- och sjukvården och tandvården kan anlita. Enligt drabbade det akutvård och akut tand- vård i störst utsträckning, och verkade också påverka hälso- och sjukvården och tandvården i glesbygd i högre grad än i tätort.339 fick i uppdrag att i samråd med , och göra en fördjupad analys av hälso- och sjukvårdens och tandvårdens utmaningar och möjligheter när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. I analysen ingick att belysa möjliga förändringar av hälso- och sjukvårdssystemets förmåga och funktionalitet, , för att möta dessa utmaningar. Regeringen beskrev i uppdraget att den nuvarande situationens konsekvenser för hälso- och sjukvården inklusive tandvården var svåra att över- blicka. Det grundläggande problemet var osäkerheten om hur till- strömningen utvecklas och att det inte heller fanns tillräckligt med kunskap om de nyanlända och asyl- sökande och deras hälsotillstånd. Landstingen var dessutom olika påverkade av situationen och det komplicerade också bilden.340 delredovisade uppdraget och lämnade en slutrapport . Rapporten beskriver bl.a. att asylsökande får mindre vård jämfört med övriga befolkningen, men att mönstret är annorlunda. Asyl- sökande personer får mer primärvård och mindre specialiserad vård, undantaget sluten barn- och ungdomspsykiatrisk vård. Nyanlända uppsöker tandvården mest för akuta besvär och i låg utsträckning i förebyggande syfte. Det konstateras att det finns hinder för berörda grupper att nå vården, särskilt specialistvården, och att asylsökande inte alltid får tillgång till den vård de har rätt till.341 339Se Tolkar för hälso- och sjukvården och tandvården. 340Regeringsbeslut S2015/07982/FS (). 341Se Hälso- och sjukvård och tandvård till asylsökande och nyanlända, delrapport respektive slutrapport , publicerad på myndighetens webbplats . Myndigheternas beredskap och hantering hade avstämningar med en statssekreterare på departementet . Regeringen var t.ex. lyhörd för förslag om åtgärder inom social- tjänstområdet.342 begärde MSB in en lägesrapport om social- tjänsten och hälso- och sjukvården från . Socialsty- relsen gjorde sedan kartläggningar av läget inom och hälso- och sjukvården 2016 med anled- ning av situationen med fler människor på flykt. Även dessa togs fram efter hemställan från MSB.343 deltog i de nationella samverkanskonferenser som arrangerades av MSB. kunde använda befintliga strukturer för samverkan med t.ex. SKL och när situationen förändrades . Större möten, t.ex. nationella samverkanskonferenser, kompletterades av mindre forum där olika frågor kunde lösas.344 genomfördes på begäran av en samverkanskonferens med särskilt fokus på landstingens hante- ring av situationen, där SKL, , , MSB och samtliga landsting deltog. hölls fyra större samverkanskonferenser med fokus på hälso- och sjukvård och socialtjänst med , , SKL, och 343Socialstyrelsen (2016). Årsredovisning 2015, s. 13. 345MSB (2016). Rapportering av MSB:s uppdrag från regeringen avseende flyktingsituationen s. 15. Myndigheternas beredskap och hantering tog också fram stödmaterial, vägledningar och sam- lad information till personal i vården och omsorgen som mötte människor på flykt. Till exempel tog fram filmer för ensamkommande barn som placerats i HVB eller i familjehem samt handledningar för socialtjänst och HVB. tog även fram en webbplats om situationen med människor på flykt och en webbsida som vände sig till privatpersoner som ville göra en insats för ensamkommande barn.346 4.5.2Inspektionen för vård och omsorg () IVO:s främsta uppgift är att svara för tillsyn och tillståndsprövning inom bl.a. hälso- och sjukvård och socialtjänst. Den lagstiftning som styr dessa verksamheter är i huvudsak patientsäkerhetslagen (2010:659) och socialtjänstlagen (2001:453). Varje kommun ansvarar för att det finns tillgång till bl.a. hem för vård och boende (HVB) för barn och unga som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Hem för vård och boende som drivs i enskild regi måste få tillstånd från för att bedriva verksamhet.347 Kommuner och landsting behöver inte tillstånd, men är skyldiga att anmäla verksamheten till IVO:s register. Tillstånd behövs inte heller för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) har överlämnat till enskild att utföra. 346Socialstyrelsen (2016). Årsredovisning 2015, s. 13. 347Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ får inte utan tillstånd från yrkesmässigt bedriva verksamhet i form av hem för vård eller boende, se 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Myndigheternas beredskap och hantering genomför tillsyn av verksamheter inom . Inom hälso- och sjukvårdsområdet bedriver tillsyn av verksam- heterna och av hälso- och sjukvårdspersonalen samt handlägger klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal. I tillsynsuppdraget ingår handläggning av anmälningar, t.ex. enligt lex och lex , enskilda personers klagomål på hälso- och sjukvård och socialtjänst samt kommunernas skyldighet att rappor- tera beslut om insatser som inte har verkställts. Personal inom bl.a. och är enligt socialtjänstlagen skyldiga att rapportera missförhållanden samt påtagliga risker för missförhållanden. Rapporteringen ska göras till den som bedriver verksamheten, som i sin tur är skyldig att utreda den rapporterade händelsen samt undanröja missförhål- landet. Om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett miss- förhållande är allvarligt ska den som bedriver verksamheten anmäla det till . bedömer i första hand om utredningen är tillräcklig för en analys och om verksamheten åtgärdat det aktuella missförhållandet.348 tog 2013 fram en rapport där utbildningsnivån hos vård- och omsorgspersonal på hem för vård eller boende(HVB) för barn och unga undersöktes. I rapporten diskuteras att framväxandet av HVB för ensamkommande barn aktualiserar frågan om personalens utbild- ning och att barn som kommer till utan sina vårdnadshavare inte placeras på HVB för att de är i behov av behandling utan i stället för att de behöver stöd i sin integration och i sitt vuxenblivande vilket också ställer andra krav på relevant kompetens i verksam- heterna.349 348IVO (2016). Verksamhetsberättelse 2015, s. 10. 349IVO (2013). En trygg och säker vård – har personalen lämplig utbildning? En granskning av vård- och omsorgspersonalens utbildning och metoder i HVB för barn och unga. Myndigheternas beredskap och hantering fick ett uppdrag av regeringen att vidta åtgärder som skulle stärka kapaciteten i IVO:s verksamhet med tillståndsprövning avseende hem för vård eller boende, HVB, för barn och unga och för den kommande placeringsformen stöd- boenden. skulle därutöver se över myndighetens nuvarande rutiner och processer inom området, med syfte att effektivisera handläggningen.350 redovisade vidtagna och planerade åtgärder enligt uppdraget till . fick i uppdrag att i samverkan med se över föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende.351 beslutade den 15 decem- ber 2015 om undantag från vissa bestämmelser i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2003:20) om hem för vård eller boende.352 Sedan översynen remitterats och blivit klar har antagit nya föreskrifter och allmänna råd om hem för vård och boende.353 Ökad tillstånds- och tillsynsverksamhet ökade både antalet registrerade HVB och ärenden avseende ansökan om tillstånd att bedriva HVB för ensamkom- mande barn.354 Antalet verksamheter som inspekterar ökade , och utvecklingen berodde på det ökade antalet HVB för ensamkom- mande barn. återkallade fyra tillstånd för HVB och även det 350Regeringsbeslut S2015/06289/FST (). 351Regeringsbeslut S2015/06477/FS (). 352Se HSLF-FS 2015:34. 353Se HSLF-FS 2016:55. Se även under rubriken . 354IVO (2016). Verksamhetsberättelse 2015, s. 20–21. Myndigheternas beredskap och hantering förklarades med att fler HVB för ensamkommande öppnade under 2015.355 Skrivelse om lex Sarah-anmälningar skickade en skrivelse till regeringen den 15 december 2015.356 konstaterade i skrivelsen att myndigheten hade fått in lex Sarah-anmälningar från kommuner av en karaktär som man inte hade sett tidigare. I anmälningarna signalerade kommu- nerna att de på grund av den kraftiga ökningen av antalet ensamkom- mande barn inte hade förutsättningar att klara sitt uppdrag och att de hade svårigheter att uppfylla lagens krav på kvalitet, säkerhet och rättssäkerhet för de barn som placeras på HVB eller i familjehem. till hade det kommit 31 lex Sarah-anmälningar av den här karaktären till . Kommunerna tog i sina anmälningar upp att utredningar om barnens behov inte höll tillräckligt hög kvalitet och att tidsramar inte hölls. Utredningar av boenden där barnen place- rades var undermåliga eller obefintliga och boenden där barnen placerats följdes inte upp. Kommunernas egna HVB-hem uppfyllde inte kraven när det gällde personal och lokaler. beskrev att de normalt i ett beslut med anledning av en lex Sarah-anmälan fokuserar på om verksamhetens utredning är till- räckligt omfattande och om verksamheten har åtgärdat det aktuella missförhållandet.