sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — I den danska arbetslöshetsförsäkringen47 sammanläggs försäkrings- perioder i utlandet med försäkringsperioder i . Det är reglerat i en så kallad bekendtgørelse från den danska regeringen.48 En person som inte varit medlem i en dansk arbetslöshetskassa , men som varit arbetslöshetsförsäkrad i en annan medlemsstat, kan medräkna försäkringsperioder från den andra med- lemsstaten för att uppfylla kravet om medlemsperiod i den danska 45Underlag inskickat till utredningen , IAF dnr. 2015/720. 46Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring (2012). Arbetslöshetskassornas beräkning av arbetslöshetsersättning enligt EU-förordningen, IAF rapport 2012:15. 47Lov om arbejdslø,shedsforsikring m.v., Beskæ. 48Se Bekendtgørelse om arbejdsløshedsforsikring ved arbejde m.v. inden for EØS, Færøerne og i det øvrige udland, nr 1313 af 26/11/2015. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Detta på villkor att personen efter det att personen upphört att vara arbetslöshetsförsäkrad i den andra medlemsstaten, både skriftligt ansökt om medlemskap i en arbetslöshetskassa, och börjat arbeta i eller 3 månader. I finns dock ingen obligatorisk grundförsäkring mot- svarande den vi har i . Den danska försäkringen kan således sägas bygga enbart på försäkringsperioder, och försäkrade är endast de som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Denna distinktion är viktig att ta i beaktande vid jämförelse länderna emellan. medlemskap i en dansk arbetslöshetskassa har rätten till ersättning upparbetats, förutsatt att den sökande också uppfyller kraven . Kravet kommer att ändras till ett inkomstkrav. Ersättningen som utbetalas, dag- penge, är maximalt 18 113 kronor49 . Inom den danska arbetslöshetsförsäkringen finns ett krav på anknyt- ning till de verksamhetsområden som anges i kassans stadgar. Med anknytning menas till exempel att en person är anställd inom verk- samhetsområdet, eller annan anknytning som framgår av kassans stadgar. Det är kassan själv som definierar kriterierna för anknyt- ning. I en vägledning exemplifieras sådan anknytning med att en per- son tidigare varit anställd inom verksamhetsområdet, att en person har varit medlem i arbetslöshetskassan, eller att personen tidigare varit medlem i en organisation, till exempel en branschorga- nisation, som kassan definierat ger anknytning till deras verksam- hetsområde.50 I är ersättningen indexerad. 50Vejledning til bekendtgørelse om standardvedtægt for anerkendte a-kasser, Arbejds- markeds- og Rekrutteringsstyrelsens vejledning nr 10201 af 19/8 2015. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer har en åldersgräns för inträde i arbetslöshetskassorna, den är uttryckt som under folkpensionsåldern. Folkpensionsåldern i är för personer födda före 195451. Åldersgränsen gäller dock enbart inträde, och inte vid överflytt- ning från en arbetslöshetskassa till en annan, då gäller i stället att en medlem har rätt att bli överflyttad till en annan arbetslöshetskassa om medlemmen uppfyller kraven för att bli medlem i den nya arbets- löshetskassan. upprätthåller därför inte denna åldersgräns när förord- ningen är tillämplig. När en person ansöker om inträde efter arbete utomlands, och förordningen är tillämplig, handläggs inträdesansö- kan i stället som en ansökan om överflyttning52 från en arbetslös- hetskassa till en annan, varpå åldersgränsen inte längre gäller. Överflyttning från en arbetslöshetskassa till en annan är särskilt reglerat i dansk lagstiftning, och för överflyttning finns ingen ålders- gräns. En medlem som börjar arbeta utanför den danska arbetslös- hetskassans verksamhetsområde ska, enligt lagstiftningen, låta sig överflyttas till en annan arbetslöshetskassa eller utträda ur arbetslös- hetskassan. En medlem har också rätt att bli överflyttad till en annan arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyller kraven för inträde i den andra arbetslöshetskassan. har, precis som , både en obligatorisk grundförsäkring och en frivillig inkomstrelaterad försäkring. och skiljer sig åt vad gäller administrationen av arbetslöshetsförsäkringen. Den inkomstrelaterade dagpenningen administreras och betalas ut i av arbetslöshetskassorna, medan grundförsäkringen, grund- dagpenningen, administreras av Folkpensionsanstalten, FPA. sammanlägger försäkringsperioder utomlands för att upp- fylla kraven på inkomstrelaterad dagpenning, efter minst fyra veckors arbete i eller 4 månader av verksamhet som egenföretagare, 51Folkpensionsåldern i varierar. Den tidigaste folkpensionsåldern är . Folk- pensionsåldern för personer födda efter är . 52Se vägledning från danska sysselsättningsdepartementet, nr 11142 af 03/12/2015. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer omgående innan arbetslösheten, samt om den sökande anslutit sig till en arbetslöshetskassa från flytten till . En person som inte uppfyller medlemskaps- eller arbetsvillko- ren för inkomstrelaterad dagpenning kan få grunddagpenning eller arbetsmarknadsstöd från FPA. Vid arbete i eller , där det också finns arbets- löshetskassor, sammanläggs endast de försäkrings- och arbetsperio- der under vilka den sökande varit medlem i en arbetslöshetskassa, vad gäller rätt till den inkomstrelaterade ersättningen. /71 godkändes i även kortvariga ”felför- säkrade” arbetsperioder av finländska kassor, dock utan reell grund i lagstiftningen. Då ansågs att en person kunde arbeta i till exempel utan a-kassemedlemskap i , och personens arbete kunde ändå läggas till godo om personen hade varit medlem i en finsk kassa. I SHM53:s anvisningar står fortfarande att kortvarigt arbete i enligt rättspraxis kan räknas till arbetsvillkoret i trots att personen inte har varit medlem i en svensk arbetslöshetskassa.54 Försäkringsdomstolen55 i har i ett mål (353:2005)56 där en person som har arbetat i har fått sitt i oförsäkrade arbete medräknat i det finska arbetsvillkoret, eftersom personen hade varit medlem i en finsk arbetslöshetskassa. Detta mål har tagits med i SHM:s anvisningar, eftersom det är ett av få av försäkringsdomstolen publicerade målen på området. Försäkringsdomstolen menar i sitt utslag att personen var för- säkrad under sitt arbete i då personen täcktes av grundför- säkringen. Det kan här påpekas att i , eftersom de inte har en grundförsäkring, så är inte arbete i försäkrat mot arbets- löshet såvida inte personen aktivt går med i en arbetslöshetskassa. 53Finska Social- och . 54Enligt mailkonversation med finska . 55Försäkringsdomstolen är en finsk specialdomstol för ärenden gällande social trygghet. Ärenden som berör inkomstrelaterad dagpenning avgörs i första instans av respektive arbets- löshetskassa. I dessa beslut söks ändring hos . Den som är missnöjd med ett beslut som fattats av ärenden får söka ändring i beslutet hos försäkringsdomstolen. Försäkringsdomstolen är den högsta besvärsinstansen i dessa ärenden, vilket innebär att dess beslut inte kan överklagas genom besvär. 56vakuutusoikeus.fi/sv/index/vakuutusoikeusratkaisut/vakuutusoikeusratkaisut/1375190006 Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Vidare menade domstolen att en försäkringsperiod i en annan medlemsstat inte behöver anses som en försäkringsperiod enligt lagstiftningen i den stat från vilken förmån beviljas. En medlem av Försäkringsdomstolen var skiljaktig. Nedan redovisas ett utdrag ur domen. Europeiska gemenskapernas domstol () har i mål 126/77 Frangiamore fastställt att vid tillämpningen av artikel 67.1 i förord- ning 1408/71 behöver en försäkringsperiod i en annan medlemsstat inte anses som en försäkringsperiod enligt lagstiftningen i den stat från vilken förmånen beviljas, utan en godkänd försäkringsperiod enligt arbets- landets lag är tillräckligt. Det saknar betydelse, att ifrågavarande period inte anses som en försäkringsperiod enligt lagstiftningen i den stat från vilken förmånen beviljas. I mål 388/87 Warmerdam-Steggerda har EG- domstolen fastställt, att då det i en medlemsstats lagstiftning krävs fullgörande av försäkringsperioder i enlighet med artikel 67.1 i förord- ning 1408/71, behöver sådana anställningsperioder som fullgjorts i en annan medlemsstat inte vara fullgjorda inom samma socialförsäkrings- slag som krävs enligt lagstiftningen i den stat från vilken förmånen beviljas. Sammanläggning av perioder för erhållande av arbetslöshets- förmåner kräver inte, att personen i fråga uttryckligen skulle ha varit försäkrad mot arbetslöshet. I är arbetslöshetskassornas verksamhetsområden definierade i lag57 att omfatta hela landet. Ingen annan geografisk begränsning får således finnas. Vidare ska de yrken eller branscher som omfattas av kassans verksamhet anges i kassans stadgar. har en åldersgräns för anslutning till arbetslöshetskassorna. Denna är dock betydligt högre än både i och i , nämligen 58. Anledningen är troligen att en arbetslös i under vissa omständigheter kan uppbära ersättning som längst till utgången av den kalendermånad då personen fyller 68 år59, även om huvudregeln är att arbetslöshetsförmån beviljas högst till utgången 5724.8.1984/603 Lag om arbetslöshetskassor, 1 kap. 5824.8.1984/603 Lag om arbetslöshetskassor, 2 kap. 3 §. 591290/2002 Lag om utkomstskydd för arbetslösa, 3 kap. 1 §, 2 mom. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer av den kalendermånad då den arbetssökande fyller 65 år60. Rätten till inträde i en finsk arbetslöshetskassa upphör därmed samma månad som rätten till ersättning senast upphör, men inte (förutsatt att personen inte fyller år den sista ). Tidpunkt för in- och utträde Den finska lagstiftningen reglerar när medlemskapet i en arbets- löshetskassa börjar. Medlemskapet börjar den dag från vilken med- lemsavgiften har betalts, dock tidigast den dag då ansökan om med- lemskap gjordes. Den finska lagen om utkomstskydd61 reglerar också vem som lagen omfattar, i ett så kallat tillämpningsområde. Enligt lagstiftningen ska lagen tillämpas på; personer i arbetsavtalsförhållande, tjänsteförhållande eller annat anställningsförhållande i , personer som arbetar på utländska handelsfartyg i utrikesfart samt på företagare och arbetslösa i , utsända arbetstagare som sänts ut av sin finska arbetsgivare för samma arbetsgivare eller till ett utländskt moder-, dotter-, eller systerföretag, om anställningsförhållandet fortsätter utomlands, och personer anställda av och som är utsänd inom utrikesrepresentation. Lagen tillämpas inte på utländsk medborgare som i tjänstgör som diplomatisk representant för främmande stat, som utsänd kon- sul, vid en mellanstatlig organisation eller som tillhör administrativ eller teknisk personal vid främmande stats utrikesrepresentation, eller tjänstepersonal, eller som är privattjänare hos en sådan person. 601290/2002 Lag om utkomstskydd för arbetslösa, 3 kap. 1 §, 1 mom. 6130.12.2002/1290 Lag om utkomstskydd för arbetslösa. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Enligt den finska lagstiftningen krävs, förutom anknytning till kassans verksamhetsområde samt att personen inte fyllt , även att personen omfattas av tillämpningsområdet för lagen om ut- komstskydd för arbetslösa, för att en person ska ges inträde i en arbetslöshetskassa. 24.3Konstruktionen av medför svårigheter vid samordning inom EU/EES Grunden till den osäkerhet som finns om hur ska tolkas i för- hållande till samordningsbestämmelserna i förordning 883/2004 är enligt min bedömning att inte innehåller några tydliga bestäm- melser om vem som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen och när försäkringen ger ett skydd. Den svenska modellen med en arbetslös- hetsförsäkring som både består av en allmän del och en frivillig in- komstrelaterad del, som bygger på medlemskap i fristående arbets- löshetskassor, ser jag inte som ett problem i sammanhanget. Det är slutsatsen av den analys av hur den nationella rätten förhåller sig till unionsrätten, som presenteras i detta avsnitt. 24.3.1En eller två försäkringar? Enligt 4 § består arbetslöshetsförsäkringen av en grundförsäk- ring och en inkomstbortfallsförsäkring. Detta är en formulering som både kan tolkas som att arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring bestående av två delar, och som att arbetslöshetsförsäkringen är upp- delad i två försäkringar. Sett utifrån enbart svenska förhållanden saknar det betydelse om vad som gäller, men ur ett unionsrättsligt perspektiv kan det ha stor betydelse för hur samordningsbestäm- melserna ska tillämpas i . SO har i ett till utredningen in- skickat underlag påtalat att grunden till problematiken med olikheter i tillämpning av bland annat uppehåll mellan två försäkringsperioder, är en otydlighet om arbetslöshetsförsäkringen ur ett europeiskt sam- manhang ska ses som tudelad eller inte, samt att det inte heller är tydliggjort hur försäkringsperioder ska definieras i . Framför allt har det enligt min bedömning betydelse för tillämpningen av artikel 61 om sammanläggning av perioder, om arbetslöshetsför- Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer säkringen är en eller två försäkringar. Det är därför av vikt att tydlig- göra vad som gäller. Ur ett försäkringsteoretiskt perspektiv har arbetslöshetsförsäk- ringen flera egenskaper som gör att delarna kan ses som separata försäkringar. För det första omfattar de båda delarna i praktiken två kollektiv. Anslutna till grundförsäkringen är alla som arbetar i . Anslutna till inkomstbortfallsförsäkringen är alla som arbetar i och dessutom är medlemmar i en arbetslöshetskassa. För det andra finansieras de båda delarna på delvis olika sätt. Grundförsäkringen finansieras uteslutande av socialavgifter, medan inkomstbortfallsför- säkringen finansieras av både socialavgifter och avgifter som arbetslös- hetskassorna betalar till staten. Ungefär en fjärdedel av den utbetalda inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen finansieras genom avgifter från medlemmarna, enligt uppgift från IAF. Av förarbetena till nuvarande lagstiftning framgår dock en tyd- lig avsikt att skapa en allmän och sammanhållen arbetslöshetsför- säkring, det vill säga att integrera den dåvarande arbetslöshetsför- säkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS62) till en försäkring.63 Ett av skälen som angavs för en sammanhållen försäk- ring var följande: En frivillig arbetslöshetsförsäkring kräver en mycket stor anslutning för att vara legitim. Den bör ha en hög täckningsgrad. Om både den obligatoriska och den frivilliga delen ligger inom en och samma försäk- ring, stimuleras en hög anslutning till den frivilliga delen av arbetslös- hetsförsäkringen.64 Av författningskommentarerna till 4 § , där uppdelningen i en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring görs, framgår även att i bestämmelsen ”presenteras de delar som försäkringen består av”65. Även här uttrycks därmed tydligt att arbetslöshetsför- säkringen är en försäkring. Arbetsvillkoret är i angivet som ett villkor för rätt till er- sättning. Medlemsvillkoret är i och med bestämmelsens placering i inte lika tydligt ett ersättningsvillkor, men beskrivs ändå som 62KAS var en ren statlig ersättning som under vissa förutsättningar kunde ges till en arbets- lös som inte var medlem i någon arbetslöshetskassa eller som inte uppfyllde villkoren som krävdes för att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. 63SOU 1996:150, prop. 1996/97:107. 64SOU 1996:150, s. 92. 65En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, prop. 1996/97:107, s. 148. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer ett sådant i författningskommentarerna.66 Medlemskap i en arbets- löshetskassa är med andra ord inte ett villkor för att omfattas av den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen, utan endast ett villkor för att kunna beviljas inkomstrelaterad ersättning. Vare sig en person som förvärvsarbetar är medlem i en arbetslöshetskassa eller inte, är han eller hon försäkrad vid arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen är alltså en försäkring bestående av två delar – en obligatorisk del och en frivillig inkomstrelaterad del. Detta är något att ha i åtanke vid tolkning av samordningsbestäm- melserna i förordning 883/2004. 24.3.2Definition av perioder i den svenska arbetslöshetsförsäkringen Det är inte tydligt definierat i lagstiftningen hur de perioder som finns i den svenska arbetslöshetsförsäkringen ska bedömas i förhållande till de begrepp som används vid samordning av arbets- löshetsförmåner i förordning 883/2004. Det är en av anledningarna till de oklarheter vid tillämpningen av förordningen som redo- gjordes för i avsnitt 24.1.1. Jag presenterar därför min syn på hur perioder i arbetslöshetsförsäkringen med nuvarande lagstiftning bör definieras i förhållande till förordningens begrepp. De perioder som är aktuella vid samordning av arbetslöshetsförmåner är enligt artikel 61 i förordning 883/2004 försäkringsperioder, anställ- ningsperioder samt perioder av verksamhet som egenföretagare. Försäkringsperiod definieras i artikel 1 t) i förordning 883/2004 som avgiftsperioder, anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare, såsom de definieras eller erkänns som försäkrings- perioder i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts eller betraktas som fullgjorda, och alla perioder som behandlas som sådana, om de enligt den lagstiftningen erkänns som likvärdiga med försäkrings- perioder. Anställningsperiod och period av verksamhet som egen- företagare är enligt artikel 1 u) i förordning 883/2004 perioder som 66 Se prop. 1996/97:107. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer definieras eller erkänns som sådana i den lagstiftning enligt vilken de har fullgjorts, och alla perioder som behandlas som sådana, om de enligt den lagstiftningen erkänns som likvärdiga med anställnings- perioder eller perioder som egenföretagare. Vid tillämpningen av för- ordningen är det således i den svenska lagstiftningen som definitionen av en försäkringsperiod i den svenska försäkringen ska sökas. Det finns inget mål i som rör den svenska (eller den finska) arbetslöshetsförsäkringen, då någon svensk (eller finsk) domstol inte har begärt något förhandsavgörande från EU- domstolen gällande arbetslöshetsförsäkringens medlemsvillkor. Inte heller de mål om gränsöverskridande situationer som svenska dom- stolar prövat har specifikt tagit upp frågan om perioder i den svenska arbetslöshetsförsäkringen. Någon vägledning om hur den svenska arbetslöshetsförsäkringen ska bedömas i förhållande till unionsrätten genom rättspraxis finns därmed inte. dom i målet Warmerdam-Steggerda67 slår dock fast att perioder som täcks av ett system för arbetslöshetsförsäkring68 är att anse som försäkringsperioder enligt förordning 883/2004. Domen definierar vidare förordningens anställningsperioder såsom ”varande enbart perioder av arbete som, enligt den lagstiftning de fullgjorts under, inte är att anse som perioder som berättigar till anslutning till ett system som tillhandahåller arbetslöshetsförmån”.69 Målen rörde förordning 1408/71, men definitionerna i förord- ning 883/2004 är i det närmaste identiska. Med hänvisning till denna dom drar jag slutsatsen att en period av försäkringsskydd från arbets- löshetsförsäkringen i är en försäkringsperiod. Bestämmelse om försäkringsskydd saknas i Den svenska arbetslöshetsförsäkringen är obligatorisk, men någon definition om vem som omfattas av arbetslöshetsförsäkringen och när försäkringen ger ett skydd finns inte i . Det är ett i sam- manhanget uppenbart problem för arbetslöshetskassorna vid tillämp- 67EU-domstolens dom i mål nr C-388/87 Warmerdam-Steggerda, ECLI:EU:C:1989:196, punkt 19. 68”periods in which insurance cover by [an unemployment insurance] scheme is guaranteed”. 69EU-domstolens dom i mål nr C-388/87 Warmerdam-Steggerda, ECLI:EU:C:1989:196, punkt 20. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer ning av samordningsbestämmelserna i förordning 883/2004. Av 1 § följer att arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Av författningskommentarerna till denna portal- paragraf framgår att den delen av paragrafen endast anger omfatt- ningen av arbetslöshetsförsäkringen.70 Någon definition av vem som är arbetstagare finns inte i . Definitionen av företagare och när personen upphör att anses som företagare finns i 34–35 a §§ . Av dessa bestämmelser följer därmed indirekt när försäkringsskyddet upphör att gälla för före- tagare, det vill säga då personen i fråga inte längre anses vara före- tagare. Personen kan dock därefter ändå fortsätta att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen om han eller hon i stället kan anses vara arbetstagare. Det är dock möjligt att genom villkoren för rätt till ersättning i härleda under vilka perioder en arbetstagare och företagare omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. I första hand omfattas arbets- tagare och företagare av arbetslöshetsförsäkringen av förvärvsarbete i , eller vissa arbeten utförda utomlands som ska jämställas med arbete i enligt 3 § andra stycket ALF.71 Med förvärvsarbete anses enligt 13–13 a §§ även tid då den sökande haft semester m.m. och två kalendermånader med föräldra- penningsförmån eller värnplikt. Perioder av förvärvsarbete behöver vara fullgjorda för att kunna uppfylla arbetsvillkoret enligt 12 § . Vad som är förvärvsarbete i finns väl upparbetad praxis för. Arbetslöshetsförsäkringen har dock indirekt en kvalifikationstid , i och med att det krävs minst 6 månaders förvärvs- arbete under en ramtid för att kunna uppfylla arbets- villkoret. En nytillträdd person på arbetsmarknaden omfattas ändå av arbetslöshetsförsäkring av förvärvs- arbete, då dessa perioder kan ligga till grund för uppfyllandet av arbetsvillkoret. Vidare gäller att en arbetstagare eller företagare under vissa för- utsättningar även omfattas av arbetslöshetsförsäkringens försäk- 1996/97:107. 71Enligt en föreskrift från IAF (IAFFS 2016:3) ska följande arbeten utomlands jämställas med arbete i och tillgodoräknas den sökande när arbetsvillkoret prövas: 1. arbete hos en arbetsgivare med säte i , om lön betalas ut från , 2. tjänstgöring vid svenska Försvarsmaktens utlandsstyrka, 3. biståndsarbete som Sida eller någon annan svensk statlig myndighet står lönekostnaderna för, eller 4. arbete hos , Nordiska minister- rådet eller organ som är knutna dit. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer ringsskydd då han eller hon inte förvärvsarbetar. Det följer av vissa villkor för rätt till ersättning. En person som är förhindrad att arbeta på grund av någon orsak som anges i 16– 17 a §§ (överhoppningsbar tid) omfattas av arbetslöshetsför- säkringen under den tiden. Det innebär exempelvis att en förälder som blir arbetslös av vård av barn som inte fyllt kan beviljas arbetslöshetsersättning efter avslutad föräldra- ledighet, förutsatt att personen arbetat i åtminstone påbörjad föräldraledighet. Hade personen inte haft något försäkringsskydd skulle någon ersättning inte kunna beviljas. Perioder av överhoppningsbar tid är med andra ord perioder som innebär anslutning till ett system som tillhandahåller arbetslöshets- förmåner enligt domen i målet Warmerdam-Steggerda, och därmed enligt min bedömning perioder som är eller kan likställas med för- säkringsperioder enligt artikel 1 t) i förordning 883/2004. Att dessa perioder sedan inte används för att bedöma rätten till ersättning i när arbetslöshet väl har inträffat, är enligt min bedömning en annan fråga som inte har med försäkringsskyddet att göra. Perioder av moderskap eller vård av barn, sjukdom, frihetsberöv- ande, utbildning samt militär- eller civiltjänst, som kan vara över- hoppningsbara i , finns vidare som förifyllda alternativ till ”andra försäkringsperioder” på U1-intyget att ifylla i tillämpliga fall och vore därmed enkla att intyga. Slutligen ger arbetslöshetsförsäkringen, utöver den överhopp- ningsbara tiden, även ett efterskydd på uppemot 6 månader.