sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — Denna strategiska analys har en budget på –2020. I enlighet med Sverigeförhandlingens direktiv tog vi 2015 fram ett lagförslag om värdeåterföring2. Värdeåterföring är ett led i att skapa förutsättningar för kommuner att medfinansiera statlig infrastruktur. Värdeåterföring innebär att kommuner och exploatörer kan komma överens om medfinansieringsersättning i samband med exploa- teringsavtal. En sådan medfinansieringsersättning är ett bidrag från exploatören till kommunen för att täcka kommunens kostnad för medfinansiering till viss infrastruktur. Medfinansieringsersätt- ningens storlek ska spegla exploatörens eller fastighetsägarens nytta av den infrastrukturåtgärd som bidraget avser. Lagändringarna trädde ikraft och avsåg dels ett tillägg i Lag (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, dels en ändring i (2010:900). 2 SOU 2015:60, Ett författningsförslag om värdeåterföring. Sverigeförhandlingen har, som en konsekvens av den utredning av kommersiella förutsättningar för trafik på höghastighetsjärnvägen som redovisades i vår andra delrapport om höghastighetsjärnvägens finansiering3, utrett möjligheten att förändra svensk lag med avse- ende på möjligheten att reservera höghastighetsjärnvägen för snabba tåg, prioritera viss trafik framför annan trafik, och teckna ramavtal för längre framförhållning avseende kapacitets- tilldelningen. Arbetet har visat att det är möjligt att ändra svensk lag, inom ramen för gällande EU-rätt, i enlighet med detta. Vi föreslår därför för- ändringar i järnvägslagen (2004:519) 6 kap. 3, 21, 21 a och 25 §§. Förändringarna innebär möjlighet att i förväg prioritera viss trafik på höghastighetsjärnvägen, t.ex. hög- hastighetståg och snabba storregionala tåg, reservera höghastighetsjärnvägen för viss trafik, och teckna ramavtal än också vid omfattande investeringar hos den som ska bedriva trafiken. Detta arbete med tillhörande förslag på lagändringar redovisas sepa- rat i Sverigeförhandlingens sjätte delrapport, Kapacitetstilldelningen på höghastighetsjärnvägen.4 3Sverigeförhandlingen, finansiering och kommersiella förutsättningar, SOU 2016:3. 4Sverigeförhandlingen, Kapacitetstilldelningen på höghastighetsjärnvägen SOU 2017:105. Sverigeförhandlingens förslag: Regeringen ska ta beslut om att bygga höghastighetsjärnväg enligt följande: Syftet med höghastighetsjärnvägen ska vara att knyta , och tidsmässigt närmare varandra samt att mellanliggande regioner kan utvecklas. Därför ska höghastighetsjärnvägen byggas för att kunna erbjuda restider –och två och en halv tim- mar –, vilket förutsätter att tåg kan köras i hastigheter om /h. Utbyggnaden av höghastighetsjärnvägen ska ske snabbt och de båda sträckorna (–och – ) bör i huvudsak byggas . Båda sträckorna bör vara färdigställda cirka 2035, eller så fort som det är möj- ligt med tanke på teknik och den legala planeringsprocessen. Byggandet av höghastighetsjärnvägen ska finansieras via ett eget anslag. Finansieringen ska ske genom lån i Riksgälden, statliga anslag och medfinansiering. Regeringen ska godkänna avtal tecknade med kommuner och regionala parter längs höghastighetsjärnvägen. Avtalen inne- håller utbyggnad av höghastighetsjärnvägen, medfinansiering omfattande och 92 270 färdigställda bostäder, m.m. Förslagen ovan samt ytterligare förslag redo- visas i sin helhet i detta kapitel. Den nya höghastighetsjärnvägen ska gå mellan –och –. Den ska öka kapaciteten i järnvägssystemet, knyta samman storstadsregioner, bidra till regionförstoring genom regional arbetspendling samt underlätta energisnålt resande och konkurrenskraftig tågtrafik. Tåg utan uppehåll på mellanliggande stationer ska kunna köra sträckan –och – på två och . För att kunna uppnå detta behöver banan dimensioneras för /h. Banan ska utöver hög- hastighetståg även trafikeras av snabba storregionala tåg i /h. Västra och har ett mycket högt kapaci- tetsutnyttjande; känsligheten för störningar är hög och medel- hastigheten är låg. Efterfrågan på kapacitet växer och det råder dess- utom stora problem med att finna tider för att effektivt underhålla banorna. Det gör att det finns flera skäl att öka kapaciteten. ska frigöra kapacitet på befintlig Västra och Södra stambana för en kombination av mer regionaltågstrafik, godstågstrafik och bättre punktlighet. ska bidra till mindre koldioxidutsläpp från trafiken och ett ökat bostadsbyggande. Hela systemet –och –bör byggas snabbt och i huvudsak . Båda sträckorna bör vara färdigställda cirka 2035, eller så fort som det är möjligt med tanke på teknik och den legala planeringsprocessen. Den snabba utbyggnadstakten motiveras av att nyttorna ska kunna realiseras och samhället ska dra nytta av gjorda investeringar, att behovet av kostnadsdrivande provisorier minskar och att utbyggnaden då bidrar till minskad klimatpåverkan. För att kunna uppnå en kombination av trafik med höghastig- hetståg och snabba storregionala tåg, tillsammans med hög punkt- lighet, måste antalet stationer och antalet kopplingspunkter be- gränsas. Investeringskostnaden för höghastighetsjärnvägen är 230 mil- jarder kronor i prisnivå 2015-06, med ett osäkerhetsintervall som uppgår till ±30 miljarder kronor. Vi föreslår att byggandet av höghastighetsjärnvägen ska finansi- eras via ett eget anslag. Anslaget ska finansieras genom ett lån i Riksgälden. För att skapa transparens och tydlighet föreslår vi att arbetet med höghastighetsjärnvägens planering och utbyggnad bedrivs inom en egen organisatorisk enhet. Vår bedömning är att det finns förutsättningar och intresse för att bedriva kommersiell trafik på höghastighetsjärnvägen. Bedöm- ningen är att det kommersiella intresset i första hand avser änd- punktsresandet och stationerna i de större städerna såsom Norr- , , , och . Vi bedömer också att det finns ett kommersiellt intresse att trafikera t.ex. , och respektive . Övriga stationer längs höghastighetsjärnvägen bedömer vi i huvudsak kommer att trafikförsörjas med storregional upphandlad trafik. Sverigeförhandlingen har ingått avtal med kommuner och regio- ner om finansiering och medfinansiering av höghastighetsjärn- vägen, byggande av bostäder utmed sträckningen m.m. Vårt förslag är att regeringen godkänner avtalen. För varje ramavtal ska en styrelse och en projektstyrelse tillsättas. 3.2Med ett snabbt och hållbart resande kan växa behöver snabbt bygga ut ett system för höghastighetståg. Det är ett viktigt bidrag för att klara klimatomställningen och stärka den svenska konkurrenskraften i en allt mer internationaliserad värld. befolkning ökar mycket snabbt och prognoserna talar för att denna utveckling kommer att fortsätta. Vi blev tio miljoner och förväntas vara elva miljoner . Denna befolkningsökning sker främst i våra större och medelstora städer. Här kan snabb järnvägstrafik få en allt viktigare roll för att knyta ihop de större städerna och möjliggöra en tillväxt i mellanliggande orter. Med de höga hastigheterna skapas arbetsmarknadsförstoring i helt ny skala som kommer att stärka svensk konkurrenskraft. En höghastighetsjärnväg med bra kopplingar till kollektivtrafik och vägtrafik förbättrar förutsättningarna för att bo utanför storstads- regionerna i mindre städer och på landsbygden och ändå kunna nå de stora städerna på ett snabbt och enkelt sätt. har höga ambitioner när det gäller klimatet med målet att bli ett av världens första fossilfria länder. som helhet, inklusive transportsektorn, ska vara koldioxidneutralt . För att uppnå det måste våra transporter i allt större utsträckning gå över till eldrift. Höghastighetståg erbjuder korta restider och låg energianvändning per personkilometer. kommer att få en viktig roll – både för personer och gods – för att möjliggöra klimatmål och övergång till ett hållbart samhälle. Med snabbare och tätare förbindelser mellan våra växande städer underlättas möjligheterna att arbetspendla som kompe- tensförsörjning underlättas för företag och verksamheter. Allt fler branscher kommer att etableras på pendlingsorten och omställ- ningen till en kunskapsbaserad ekonomi underlättas. Allt detta sammantaget talar för att vi kommer att få en kraftig ökning av järnvägsresandet. Redan nu ser vi en sådan utveckling där järnvägsresandet når nya rekordnivåer, och denna utveckling för- väntas fortgå i oförminskad takt. Då blir det nödvändigt att öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. är systemet hårt ansträngt, vilket leder till små möjligheter att utöka trafiken och ökande problem med driftstörningar, hastighetssänkningar och tillförlitlighet. Vad kommer då en höghastighetsjärnväg att innebära för de människor som föds , 2017? De uppnår sin myndighetsålder ungefär vid den tid då hela systemet är utbyggt. Det kommer då att vara möjligt för dem att åka tåg mellan och och mellan och på två och en halv. Större städer som är uppknutna i systemet och har snabba förbindelser mellan varandra och till storstäderna. generation kommer i större utsträckning än tidigare generationer att ha akademisk utbildning och leva i en mer kun- skapsbaserad ekonomi. De kommer att ställa höga krav på att deras arbete ska vara utvecklande och stimulerande och också på att det ska vara möjligt att resa utan att belasta klimatet. De kommer att bilda familj tillsammans med en partner som har liknande krav och de kommer att ha socialt umgänge och arbetsrelationer i ett större omland som även sträcker sig utanför landets gränser. Möjlighet- erna generation att hitta bra bostäder och arbeten kommer att vara tätt sammanknippade med transportsystemet. krävs ett järnvägsnät med snabba och täta förbindelser mellan våra största städer för att det ska vara möjligt. generation kommer att använda höghastighetsjärn- vägen för den dagliga pendlingen till och från sitt arbete. Genom täta avgångar och hög punktlighet kommer det att vara möjligt att kombinera arbetslivet och familjelivet på ett bra sätt. Även för tjänsteresor och kommer höghastighetsjärnvägen att vara ett naturligt val, kanske i kombination med andra tågsträckor. Flyget kommer främst att användas för de allra längsta inrikes- resorna och för utrikesresor. För lokala resor och för kombinerade resor där tåget utgör en del kommer generation att använda självkörande bilar som går på elektricitet, men dessa kan inte konkurrera med den snabba tågtrafikens restider utanför det lokala resandet. kommer att vara en viktig del av det hållbara samhället, där konkurrerar om den bästa kompe- och är världsledande inom ny teknik. De länder som går i täten för en omställning till ett hållbart samhälle kommer inte bara att öka sin konkurrenskraft, de kommer också att lägga grunden till morgondagens exportframgångar och nya jobb. 3.3En utbyggnadsstrategi för att maximera nyttor Sverigeförhandlingen föreslår: Regeringens målsättning med höghastighetsjärnvägen ska vara att knyta storstadsregionerna tidsmässigt närmare varandra och att möjliggöra utveckling i mellanliggande regioner, möjliggöra att tåg mellan och ska kunna köra sträckan utan uppehåll och mellan och på två och , andelen tåg som är i rätt tid på de nybyggda sträckorna ska uppgå till , den ska medverka till ett ökat bostadsbyggande, den ska bidra till att minska transportsystemets klimatpåverkan och den ska bidra till frigjord kapacitet på Västra och Södra stam- banorna. båda sträckor (–och –) ska byggas snabbt och i huvudsak sam- . Båda sträckorna bör vara färdigställda cirka 2035, eller så fort som det är möjligt med avseende på teknik och den legala planeringsprocessen. ska byggas så att den kan trafikeras både av höghastighetståg (/h) och snabba storregionala tåg (/h). ska byggas med ett begränsat antal stationer för att uppnå balans mellan den snabbaste ändpunkts- trafiken och den trafik som behövs för regional utveckling. Därför föreslås stationer på de platser som vi tecknat avtal med kommunerna om. ska ha kopplingspunkter där den nya järnvägen ansluter till befintliga banor i söder om , i och söder om samt i . ska byggas med modern och väl be- prövad teknik, men på ett sätt som gör den kompatibel med övrigt järnvägsnät. Den fortsatta planeringsprocessen ska fortgå skyndsamt för att minska olägenheterna för den kommunala planeringspro- cessen. För att öka och sprida nyttorna ytterligare ska fortsätta att utreda kapacitetsförbättringar i anslutande järnvägs- system, framför allt närmast de tre största städerna, delar av Kust till kust-banan samt delar av Skånebanan. 3.3.1Trafikverkets förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 har i sitt förslag till nationell plan för transport- systemet 2018–20291 lagt in två etapper av höghastighetsjärnvägen, Ostlänken (–) och –. Förslaget innebär att båda dessa etapputbyggnader påbörjas –2029 men slutförs efter planperioden. Detta i enlighet med regeringens direktiv till . I planförslaget ingår även en strategi för fortsatt utbyggnad av höghastighetsjärnvägen. Där föreslås att Ostlänken, liksom rester- ande delar av höghastighetsjärnvägen, planeras och byggs för en maxhastighet /h och med ballastspår. har pla- neringen varit inriktad på max /h. motiverar denna hastighetssänkning med att nyttan med en högre hastighet för Ostlänken kommer att vara begränsad med den systemdesign och de stationslösningar som planeras längs sträckan. För rester- ande delar är motivet främst att dimensionering för /h skulle medföra högre kostnader vilka är svåra att motivera med en lång utbyggnadstakt, eftersom den högre hastigheten inte bedöms kunna nyttjas förrän långt fram i tiden. skriver vidare att finansiering på annat sätt för hög- hastighetsjärnvägen, exempelvis genom lån, skulle kunna möjlig- göra en relativt snabb utbyggnad. Med en sådan lösning kan nytto- effekter realiseras tidigare i form av bl.a. ökad kapacitet, avlastning av befintliga stambanor och ökad tillförlitlighet. Då kan också högre hastighet motiveras. I inriktningsplaneringen2 inför arbetet med den nationella planen 2018–2029 angav att en låne- finansiering av banorna skulle möjliggöra att de kan färdigställas till 2035. Sverigeförhandlingens direktiv skiljer sig åt från det direktiv haft att utgå från. Bland skillnaderna ingår att Sverige- förhandlingen ska 1Trafikverket, Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, remissversion 2017- 08-31. 2Trafikverket, Inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioden – 2029, . ta fram principer för finansiering som kan skilja sig från gällande principer, och möjliggöra ett snabbt genomförande. Detta gör att Sverigeförhandlingen i denna rapport föreslår andra lösningar än de föreslagit, t.ex. annan finansiering och snabb utbyggnad. I vårt remissvar3 på förslag tydlig- görs att vi anser att såväl Ostlänken som resterande delar av hög- hastighetsjärnvägen bör byggas för /h. Vi anger även att staten bör komplettera anslagsfinansieringen i planförslaget med lånefinansiering för att säkerställa en snabb utbyggnad av höghastig- hetsjärnvägen med en högre hastighet. 3.3.2Sverigeförhandlingens förslag till utbyggnadsstrategi Enligt kommittédirektivet (Dir. 2014:106) ska Sverigeförhand- lingen föreslå en strategi för utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg mellan och /med hänsyn till sådana banors kostnader och nyttor. Strategin ska inne- hålla lämplig utbyggnadsordning, sträckningar samt stationsuppe- håll. Sverigeförhandlingen föreslår nedanstående utbyggnadsstrategi, vilket i huvudsak presenterades i en rapport i juli 2017.4 Utbyggnadsstrategin bör utformas så att den bidrar till att syfte och ändamål med höghastighetsjärnvägen kan uppnås. Det inne- bär att höghastighetsjärnvägen ska öka kapaciteten i järnvägs- systemet, knyta samman storstadsregioner, bidra till regionförstoring genom regional arbetspendling samt underlätta energisnålt resande och konkurrenskraftig tågtrafik. Detta gör att utbyggnaden bör möjliggöra både konkurrenskraftig hög- hastighetstågstrafik mellan ändpunkterna och snabb storregio- naltågstrafik. För att uppfylla detta syfte bör järnvägen byggas så att 3Sverigeförhandlingen, Remissvar angående förslag till Nationell plan för tran- sportsystemet 2018–2029, . 4Sverigeförhandlingen, Utbyggnadsstrategi för höghastighetsjärnvägen, . –tåg –, utan uppehåll på mellanliggande stationer, ska kunna köra sträckan , –tåg –, utan uppehåll på mellanliggande sta- tioner, ska kunna köra sträckan på två och , –andelen tåg som är i rätt tid5 på de nybyggda sträckorna uppgår till , –kapacitet ska finnas för såväl höghastighetstågstrafik mellan ändpunkterna som snabb storregional trafik, –höghastighetsjärnvägen bidrar till mindre koldioxidutsläpp från trafiken och ett ökat bostadsbyggande, –utbyggnaden frigör kapacitet på befintlig Västra och Södra stambana för en kombination av mer regionaltågstrafik, godstågstrafik och bättre punktlighet, och –utbyggnaden sker snabbt, maximerar den samhällseko- nomiska lönsamheten, är kostnadseffektiv och bidrar till minskad klimatpåverkan. I avsnitten 3.3.3–3.3.8 beskrivs närmare utbyggnadsstrategin med avseende på utbyggnadstakt, stationer, stationslägen, kopplings- punkter, övergripande teknikval, planeringsprocess och anslutande åtgärder. 5 Med ”rätt tid” avses här tåg som är högst försenade. Källa: Sverigeförhandlingen. 3.3.3Sverigeförhandlingens förslag om utbyggnadstakt Det är Sverigeförhandlingens bedömning att utbyggnaden måste planeras utifrån ett helhetsperspektiv vad gäller höghastighetstågs- systemet. För att inom rimlig tid kunna realisera de nyttor som en höghastighetsjärnväg ger och dra nytta av gjorda investeringar bör fokus vara att bygga ut båda ändpunktssträckorna så fort som möj- ligt. Bland de nyttor detta ger ingår att bättre knyta samman och respektive med moderna och hållbara kommunikationer med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor från flyg till tåg och av gods från väg till järnväg, bidra till regionförstoring, konkurrenskraft och tillväxt i mellan- liggande regioner som kommer hela landet till godo, bidra till minskad klimatpåverkan genom mindre koldioxidut- släpp från trafiken (såsom överflyttning från flyg och väg till järnväg), bidra till ökat bostadsbyggande, avlasta de befintliga Västra och Södra stambanorna för en kombi- nation av mer regionaltågstrafik, mer godstågstrafik, samt bättre punktlighet och därmed bättre robusthet i järnvägssystemet, investeringen i hög teknisk standard (t.ex. hastigheten /h, långa kurvradier etc.) kan börja utnyttjas tidigt, risken minimeras att så mycket kapacitet hinner tas i anspråk av lokal och regional trafik att det i realiteten blir omöjligt att bedriva konkurrenskraftig höghastighetstågstrafik, och genom höghastighetsjärnvägen bidra till konkurrens- kraft avseende teknikutveckling och innovation. Regeringen har i sitt uppdrag till Trafikverket6 angett att Ostlänken och –ska byggstartas – 2029 och finansieras med traditionell anslagsfinansiering. Sverige- förhandlingen har bedömt att med ren anslagsfinansiering är hög- hastighetsjärnvägen –och –utbyggd tidigast , men mer sannolikt närmare 2095. Denna bedömning utgår från följande antaganden: 6 Regeringen, Uppdrag att ta fram förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveck- ling av transportsystemet och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfra- struktur, rskr. 2016/17: 101. Om läggs på höghastighets- järnvägen, vilket motsvarar –2029, gör det att utbyggnaden tar att genomföra. Detta utgår från att investeringskostnaden är i fast penningvärde. Då är järnvägen klar cirka 2064. Om läggs på höghastighets- järnvägen, vilket motsvarar (vilket överensstämmer med förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029), gör det att utbyggnaden tar att genomföra. Detta utgår från att investeringskostnaden är i fast penning- värde. Då är järnvägen klar cirka 2095. Det är Sverigeförhandlingens bedömning att en tidplan som inne- bär att utbyggnaden blir klar medför nedanstående nackdelar. De nyttor som höghastighetsjärnvägen kan bidra till blir mycket osäkra. Tiden för att den nya järnvägen blir klimatneutral senareläggs avsevärt, och riskerar till och med att inte uppnås.7 Antalet kostnadsdrivande provisoriska lösningar blir fler vilket gör att investeringskostnaden ökar. Järnvägen riskerar att bli underutnyttjad eftersom det dröjer länge innan någon ändpunktstrafik kan starta. Alter- nativt fylls järnvägen med regional trafik som senare behöver reduceras för att ge plats åt höghastighetstågstrafik. Kommunernas planeringsprocesser förhindras eller försvåras eftersom flera breda utredningskorridorer och alternativa stations- lägen kan finnas kvar som reserverad yta . Den nya järnvägen byggs och vidmakthålls för en teknisk standard som det dröjer väldigt länge innan den kommer till nytta. 7 , Klimatpåverkan från höghastighetsjärnväg Sträckorna –och –, . Framför allt Västra stambanan får bara en marginell avlastning, begränsad till delen mellan och , innan hela sträckan –är färdig. Vi ser det därför som troligt att det tillkommer stora kostnader för att bygga ut kapa- citeten längs Västra stambanan i avvaktan på att höghastighets- järnvägen är färdig. konstaterar att järnvägens kapacitet i inte räcker till för att kunna möta den ökande efterfrågan på person- och godstransporter.8 Västra och har ett mycket högt kapacitetsutnytt- jande; känsligheten för störningar är hög och medelhastigheten är låg. Efterfrågan på kapacitet växer och det råder dessutom stora problem med att finna tider för att effektivt underhålla banorna. Det gör att det finns flera skäl att öka kapaciteten.9 Byggs inte höghastighetsbanor behöver de befintliga stam- banorna byggas ut med nya spår i flera sträckningar, vilket också medför kostnader samt trafikstörningar . Det tar mycket innan det i byggts upp kompe- tens på att projektera och bygga järnvägar för riktigt höga hastig- heter, vilket kan bidra till brister i kostnadseffektivitet för svenska förhållanden och med svenska regelverk. måste även andra angelägna infrastrukturprojekt kunna genomföras, liksom att dagens järnväg måste underhållas så att järnvägstrafik kan genomföras med betydligt bättre kvalitet än . Med den finansiering vi föreslår i avsnitt 3.10 kan utbyggnads- tiden kortas ner, och den nya järnvägens nyttor kan därmed uppstå , som andra angelägna objekt kan genomföras och befintlig järnväg kan underhållas. Mot bakgrund av att Sverigeförhandlingen bedömer att tradi- tionell anslagsfinansiering ger en för lång byggtid med färdigställ- ande föreslår Sverigeförhand- lingen att –och –byggs snabbt, i huvudsak parallellt och färdigställs cirka 2035, eller så fort som det är möjligt med tanke på teknik och den legala planerings- 8Trafikverket, Beräkningar för höghastighetsjärnväg och utbyggnad av stambanor presenterade, 9Trafikverket, Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029, remissversion 2017- 08-31. I ett sådant perspektiv behöver inte utbyggnadsstrategin brytas ner i kortare etapper, utan utbyggnaden kan ske så optimalt som möjligt beroende på t.ex. planeringsprocessens framdrift, eventuella överklaganden etc. Höghastighetsjärnvägsnätet i ska bl.a. knyta de tre storstads- regionerna närmare varandra samt bidra till utveckling i mellan- liggande regioner. För att uppnå det är det Sverigeförhandlingens uppfattning att järnvägen måste byggas på ett sätt som möjliggör en kombination av höghastighetståg och snabba storregionala tåg, samt att järnvägen byggs för att möjliggöra en hög punktlighet. För att kunna uppnå en sådan kombination av höghastighetståg och snabba storregionala tåg, tillsammans med hög punktlighet, måste antalet stationer begränsas. Med för många stationer kom- mer konflikterna mellan höghastighetståg och snabba storregionala tåg orsaka såväl svårighet att få ihop attraktiva tidtabeller som svårighet att uppnå en hög punktlighet och korta restider. Det går sannolikt att teoretiskt konstruera tidtabeller som fungerar även med många stationer, men erfarenheten visar att detta i så fall mer är teori än praktik.