sou · H5B352 · 2017-06-07 00:00:00 — Det är naturligtvis av stor betydelse för de enskildas integritetsskydd att dessa myndigheter har ett välfungerande informationssäkerhetsarbete som uppfyller kraven i MSB:s föreskrift. Ett bra informationssäkerhetsarbete hos myndigheterna kan höja medborgarnas och företagens förtroende för statens digitala tjänster, vilket kan resultera i att fler ansluter sig till sådana tjänster. En sådan effektivisering kan leda till minskade kostnader för den statliga förvaltningen. Vi bedömer att uppföljningsuppdraget kommer att kräva resurser hos MSB som sammantaget motsvarar ca en årsarbetskraft, det vill säga som ett engångsbelopp. I detta avsnitt behandlas konsekvenserna av vårt förslag om att regeringen bör låta utreda hur en folkbildningsinsats ska organiseras och utformas samt förslaget om att Datainspektionen ska rapportera till regeringen ifall rättsmedlen är effektiva. 6 NISU 2014 betänkande Informations- och cybersäkerhet i (SOU 2015:23). Konsekvenser av våra förslag 17.10.1 Konsekvenser för individer Om rättsmedlen används effektivt till skydd för enskilda ökar tryggheten för enskilda individer. Det är därför en viktig uppgift för Datainspektionens bevaka detta och hålla regeringen informerad. Regeringen har formulerat målsättningen att ska vara bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. För att nå detta mål menar vi att det krävs en omfattande och långsiktig satsning på information riktad till samtliga medborgare. Folkbildande aktiviteter kan utveckla medborgarnas medvetenhet och förståelse för digitaliseringen och dess effekter på den personliga integriteten. Insatser som riktar sig till hela befolkningen är också viktiga av demokratiska skäl. Individer i alla åldrar och från alla samhällsgrupper behöver ha tillgång till goda grundkunskaper för att kunna agera på ett säkert sätt i det digitala samhället och kunna ta tillvara sina rättigheter. uppdrag att bevaka om rättsmedlen används effektivt till skydd för enskilda och att rapportera resultatet till regeringen innebär en ökad kunskap om hur rättsmedlen fungerar i detta avseende. Förutsättningarna för att genomföra digitaliseringen av samhället på ett demokratiskt och tillitsskapande sätt ökar om landets invånare har grundläggande kunskaper om vilka fördelar och risker som hör ihop med digitaliseringen. 17.10.3 Kostnader och kostnadsbesparingar Kommittén föreslog redan i delbetänkandet att Datainspektionens uppdrag att följa och beskriva utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör personlig integritet och ny teknik, ska utvidgas till att även omfatta de legala förutsättningarna för integritetsskyddet och att myndigheten ska lämna en redovisning om utvecklingen inom området till regeringen. Vi föreslog även att Datainspektionen ska få ökade resurser för detta uppdrag. Vi anser att det är naturligt att det i denna uppgift ingår att analysera om rättsmedlen är Konsekvenser av våra förslag tillräckligt effektiva för att skydda enskilda och om de uppfyller dataskyddsförordningens kvalitetskrav. Vi anser att det är lämpligt att låta en myndighet undersöka på vilket sätt en folkbildande insats bör utformas för att ge så bra genomslag som möjligt. Vi har förutsatt att folkbildningsinsatsen bör involvera flera myndigheter och även det civila samhället. Ett uppdrag att utreda en folkbildningsinsats, bör omfatta en bedömning av kostnader och av finansieringen av insatsen. I detta avsnitt behandlas konsekvenserna av förslaget om att regeringen bör uppdra åt Statskontoret att göra en myndighetsanalys av Datainspektionen. 17.11.1 Konsekvenser för individer Förslaget om en myndighetsanalys syftar ytterst till att Datainspektionens verksamhet ska vara effektiv. Myndighetens verksamhet får konsekvenser för individerna på flera sätt. Tillsynen värnar individens integritetsskydd generellt i samhället. Dessutom har Datainspektionen i uppdrag att bedriva förebyggande arbete med att informera om reglerna som ska skydda den enskildes personliga integritet. Det har därför positiva effekter för den enskilde om Datainspektionens tillsyn fungerar bra. I ett första steg är den önskade effekten av myndighetsanalysen att möjliggöra en effektiv statsförvaltning och i nästa steg att åstadkomma en välfungerande tillsyn. Tillsynen över personuppgiftshanteringen präglas av en omvärld med snabb teknikutveckling med nya aktörer och verksamheter. Det är därför nödvändigt att tillsynen är snabb och flexibel. När Datainspektionens proaktiva stöd och tillsyn fungerar väl, blir tillämpningen mer förutsägbar för företag och myndigheter, vilket också har positiva effekter på samhällsekonomin. Konsekvenser av våra förslag 17.11.3 Kostnader och kostnadsbesparingar Kommittén uppskattar Statskontorets kostnader för myndighetsanalysen till . 17.12 Forskning om personlig integritet I detta avsnitt behandlas konsekvenserna av förslaget om att ge i uppdrag att fördela anslag till tvärvetenskaplig forskning avseende frågan om på vilket sätt människan påverkas av förändringar i den privata sfären och av den accelererande digitala hanteringen av personuppgifter. 17.12.1 Konsekvenser för individer Mer kunskap från forskning kan ge regeringen, , myndigheterna samt många företag och organisationer ett bättre kunskapsunderlag för att kunna fatta välgrundade beslut. På så sätt skapas bättre underlag för långsiktiga bedömningar när det gäller samhällets digitalisering. Välgrundade beslut i integritetsskyddsfrågor gynnar i sin tur den enskilde. Ökad kunskap bör ge bättre förutsättningar för olika satsningar på att digitalisera den offentliga förvaltningen och näringslivet. Kunskap från forskning kan generera bättre beslutsunderlag för bland annat regering och riksdag, men även för företag och myndigheter. En väl genomförd digitalisering kan leda till positiva konsekvenser för hela samhällsekonomin. 17.12.3 Kostnader och kostnadsbesparingar Vårt förslag är att regeringen avsätter mellan 14 och 20 miljoner som ett engångsbelopp på denna slags forskning. I avsnitt 15.2.1 har vi beskrivit hur vi uppskattat detta belopp. Konsekvenser av våra förslag 17.13Generella samhällsekonomiska effekter av integritetsskydd Behovet av offentliga åtaganden för att värna integritetsskyddet framgår av dataskyddsförordningen. redogör i sin konsekvensanalys till dataskyddsförordningen för samhällsekonomiska effekter av integritetsskyddet. Kommissionen konstaterar där att omfattningen av datadelning och datainsamling har ökat dramatiskt sedan EU:s nuvarande rättsliga ram om uppgiftsskydd antogs 1995. Teknikutvecklingen möjliggör ökad användning av personuppgifter hos både företag och myndigheter. Enskilda personer tillgängliggör själva alltmer personlig information, utan att vara medvetna om riskerna som följer av det. Vidare uttalar kommissionen att det är avgörande för den ekonomiska utvecklingen att bygga upp förtroendet för nätmiljön. Bristande förtroende gör att konsumenterna tvekar inför e-handel och nya tjänster, inklusive e-förvaltning. Bristen på förtroende och svårtillgängliga system kommer bromsa utvecklingen av innovativ användning av ny teknik om den inte hanteras. Den kan då bli ett hinder för ekonomisk tillväxt och den offentliga sektorns möjlighet att dra fördel av en digitalisering av sina tjänster. De tre främsta politiska målen med det nya är att: 1.stärka uppgiftsskyddet med avseende på den inre marknaden, förstärka enhetlighet och förenkla lagstiftning och därigenom minska de administrativa bördorna, 2.öka effektiviteten i den grundläggande rättigheten till uppgiftsskydd och ge enskilda personer kontroll över sina rättigheter, och 3.stärka samstämmigheter i EU:s ram för uppgiftsskydd, även inom polissamarbete och inom straffrättsliga frågor. I sin konsekvensanalys anger följande beträffande besparingar och kostnader för det nya regelverket: Preciseringar och förenklingar av bestämmelserna – en enda lag för hela EU och en enda kontaktpunkt för tillsyn över uppgiftsskyddet – kommer att stärka den inre marknaden bland annat genom att skillnaderna undanröjas i dataskyddsmyndigheternas administrativa formaliteter. En- bart vad gäller administrativa bördor kommer detta att göra det möjligt Konsekvenser av våra förslag sammanlagt spara ca . (...) Kostnaderna för efterlevnaden av reglerna skulle uppgå till per år.7 17.14 Generellt om kostnader och finansiering Dataskyddsförordningen ska tillämpas. Alternativet till kommitténs förslag om uppförandekoder är således inte att myndigheter och företag avstår från att vidta åtgärder eller genomföra förändringsarbete, utan snarare att företag, myndigheter och andra organisationer tvingas lägga mer resurser på att tolka rättsläget. Som framgått ovan, menar vi att flera av kommitténs förslag, kommer att innebära minskade kostnader för både företag och myndigheter (såväl statliga som kommunala). Vi har lämnat förslag som innebär kostnader för det offentliga inom flera av de områden som omfattas av kommitténs analys. De kan totalt uppskattas till följande Skolan: för . Arbetsliv: för .  Hälso- och sjukvård och välfärdsteknik inom : för eller någon annan myndighet E-förvaltning: för den myndighet som får det samlade ansvaret för den offentliga förvaltningens digitalisering. Konsumentområdet: för . Informationssäkerhet: som engångsbelopp för MSB. Tillsynsmyndigheten: för Statskontorets myndighetsanalys. 7 Arbetsdokument från Kommissionens avdelningar med sammanfattning av konsekvensbedömningen som medföljer den allmänna uppgiftsskyddsförordningen, den 25.1.2012 SEK(2012) 73 final. Konsekvenser av våra förslag Forskning om personlig integritet: som ett engångsbelopp till . Totalt skulle våra förslag medföra kostnader för staten på 23 till , varav fyra miljoner avser löpande årskostnader. Kommittén föreslår att förslagen bör finansieras genom omfördelningar av medel från alla statliga myndigheter till de myndigheter som behöver ökade anslag för att genomföra våra förslag. I den mån som detta inte låter sig göras, bör nödvändiga kostnader ges täckning genom att en del av överskottet i de statliga finanserna tas i anspråk. 17.15 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslaget om uppförandekoder innebär att kommuner och landsting kan medverka till tolkningen av regelverket och därmed kan påverka tillämpningen mer än om vad som hade varit fallet med en mer detaljerad lagstiftning. I övrigt bedömer inte kommittén att förslagen har påverkan på det kommunala självstyret. SKL är en viktig aktör för flera av förslagen och kommer att behöva engagera sig i utarbetandet av uppförandekoder inom skolans område, hälso- och sjukvård samt socialtjänst samt övrig e-för- valtning. 17.16 Konsekvenser för små företag Små- och medelstora företag har vanligtvis mindre tillgång till stabs- och specialistresurser samt administrativ kompetens jämfört med större företag. Det gör att krav på att anpassa sig till nya regelverk påverkar mindre företag i relativt högre utsträckning än större företag. De föreslagna uppförandekoderna syftar bland annat till att förenkla för företag att anpassa sin verksamhet till och löpande följa den nya dataskyddsförordningen. Förslagen kan därför förväntas underlätta mer för mindre än för större företag, sett i proportion till verksamhetens storlek. Beträffande uppförandekoder bör noteras att arbetet med dessa enligt artikel 40 i dataskyddsförordningen ska ta hänsyn till bland Konsekvenser av våra förslag annat de särskilda behoven hos mikroföretag samt små och medelstora företag. 17.17Förslagens påverkan på sysselsättning i olika regioner och för privatpersoners och företags tillgång till service Kommittén bedömer att förslagen inte får konsekvenser för sysselsättningen i olika regioner, och inte heller för privatpersoners och företags tillgång till service. 17.18Konsekvenser för brottsförebyggande arbete och brottslighet Kommitténs förslag har viss påverkan på brottsförebyggande arbete och brottslighet. Nedan anges kortfattat kommitténs bedömningar. De föreslagna uppförandekoderna förväntas göra det tydligare för anställda vad som är en korrekt och laglig hantering av personuppgifter, och vad som är att betrakta som dataintrång – vilket både kan förebygga dataintrång och underlätta brottsutredningar. Om förslagen om uppförandekoder leder till ett välfungerande integritetsskydd, kan det öka it-säkerheten för privatpersoner och därmed sänka risken för identitetsstölder som i sin tur används för stölder, bedrägerier och liknande. Det kan bli svårare för brottsbekämpande myndigheter att samla in data, om en uppförandekod bidrar till ökade möjligheter att välja krypterade tjänster. Ett säkrare underlag för fysiska legitimationer skulle minska riskerna för brottslighet i form av bedrägerier och identitetsstölder. 17.19Konsekvenser för jämställdhet och de integrationspolitiska målen Dagens risker för den personliga integriteten får olika konsekvenser för kvinnor och män eftersom bl.a. konsumtion, arbetsmarknad och användning av sociala medier skiljer sig åt mellan kvinnor och män samt pojkar och flickor. Det är rimligt att anta att kommitténs förslag Konsekvenser av våra förslag på motsvarande sätt kommer att ge olika effekter, även om förslagen i sig är könsneutrala. Antalet vårdtillfällen i sluten vård har legat relativt , cirka 1,4–1,5 miljoner vårdtillfällen 1998. I relationen till befolkningen finns en trend mot minskat antal vårdtillfällen. Kvinnor konsumerar av vårdtillfällena och männen , vilket är ett förhållande som stått sig under lång tid.8 Dessa förhållanden innebär att ökad säkerhet i vården får olika effekter på män och kvinnor. Övervakning av arbetstagare är mer intensiv inom vissa branscher, där kvinnor utgör en större andel av de anställda än män. Detta gäller exempelvis säljare i butik, vårdbiträden samt personal i restauranger och caféer. Å andra sidan är andra, mer direkt övervakade yrken vanligare för män än kvinnor, till exempel lastbilsförare och lagerarbetare. Dessa yrken sysselsätter dock färre arbetstagare än de tidigare nämnda kvinnodominerade yrkena. Folkbildande aktiviteter kan utjämna ojämlika förutsättningar att få del av och tillgodogöra sig nödvändiga kunskaper för att ta tillvara sina rättigheter. Det kan också göra det lättare för personer som inte har svenska som modersmål att ta tillvara sina rättigheter. Förslaget om att utreda möjligheterna till medborgarprofilering kan i sin förlängning motverka diskriminering inom e-förvaltningen. När det gäller sociala medier, är kvinnor generellt sett mer aktiva än män.9 Det innebär att en förstärkning av integritetsskyddet i sociala medier kan få olika konsekvenser för kvinnor och män. 17.20 Konsekvenser för klimat och miljö Digitaliseringen möjliggör positiva effekter för klimat och miljö genom minskade transporter eftersom fysiska möten och resor kan ersättas. Det gäller bland annat inom sjukvården, , arbetslivet och konsumtion av varor och tjänster. Kommittén bedömer att förslagen kan bidra till denna utveckling genom att förenkla regeltillämpningen för personuppgiftshantering. 8Effektiv vård, SOU 2016:2, s. 92 9Se vårt delbetänkande, Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41), s. 375. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska utifrån ett individperspektiv kartlägga och analysera sådana faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet samt inom ramen för detta arbete följa upp effekterna i lagstiftningsarbetet av förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten som genomfördes , och med beaktande av samhälls- och teknikutvecklingen i stort och mot bakgrund av slutsatserna av kartläggnings- och analysuppdraget, följa upp betänkandet Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3) när det gäller behovet av att inrätta ett integritetsskyddsråd och särskilt överväga om de uppgifter som ett sådant råd i så fall bör ges lämpligen kan fullgöras av en befintlig myndighet, samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Kommittén får, om den bedömer att det är lämpligt, lämna ett eller flera delbetänkanden. I uppdraget ingår inte att föreslå ändringar i grundlag. Uppdraget ska redovisas slutligt . Grundläggande bestämmelser om personlig integritet Begreppet personlig integritet används i vardagligt tal vanligen för att beteckna individens värde och värdighet. Begreppet finns i både grundlag och vanlig lag, t.ex. 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (RF) och 5 a § personuppgiftslagen (1998:204). Någon allmängiltig definition av begreppet har dock inte slagits fast i lagstiftningen. I ett försök att ändå beskriva vad som kan anses vara kärnan i rätten till personlig integritet har lagstiftaren uttalat att kränkningar av den personliga integriteten utgör intrång i den fredade sfär som den enskilde bör vara tillförsäkrad och där ett oönskat intrång bör kunna avvisas (prop. 2009/10:80 s. 175, prop. 2005/06:173 s. 15). I beskrivs den personliga integriteten som en ”rätt att få sin personliga egenart och inre sfär respekterad och att inte utsättas för personligen störande ingrepp”. Rätten till personlig integritet kan också beskrivas som en rätt att bli lämnad i fred eller en rätt till självbestämmande och valfrihet. Grundläggande bestämmelser som har betydelse för det allmännas ansvar att skydda enskildas privatliv och integritet finns i bl.a. regeringsformen. Av målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF framgår att den offentliga makten ska utövas med respekt för den enskilda människans frihet och värdighet samt att det allmänna ska värna den enskildes privatliv och familjeliv. Vidare finns i 2 kap. 6 § RF en bestämmelse som slår fast ett skydd för förtroliga meddelanden och som även stadgar att var och en också i övrigt är skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär kartläggning eller övervakning av enskilds personliga förhållanden. Enligt artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), som gäller som svensk lag, har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Av 2 kap. 19 § RF följer att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av konventionen. En bestämmelse om respekt för privat- och familjelivet finns även i artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Av artikel 8 i stadgan följer vidare bl.a. att var och en har rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Rätten till skydd av privatlivet och den personliga integrite-ten är inte absolut. Skyddet enligt regeringsformen kan inskrän-kas genom lag (2 kap. 20 § RF). Begränsningarna får dock inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett dem och inte heller sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Det fordrar bl.a. att nya lagförslag, som innebär risker ur integritetssynpunkt, är väl motiverade och grundade på noggranna behovsanalyser och intresseavvägningar, att konsekvensbeskrivningarna när det gäller integritetsaspekterna är klara och begripliga samt att det är möjligt att förstå varför ett förslag valts framför ett annat, mindre ingripande, förslag för att nå ett visst eftersträvat mål (SOU 2007:22 s. 445 f.). Finns det utrymme att vidta särskilda åtgärder för att begränsa intrångets intensitet måste sådana normalt övervägas och om möjligt också vidtas. Intresset av enskildas personliga integritet måste således vägas mot andra berättigade intressen i samhället, t.ex. yttrandefrihet, ett tryggt och säkert rättssamhälle och en effektiv förvaltning. Även skyddet för privatlivet enligt får begränsas för vissa närmare angivna ändamål men bara i den utsträckning inskränkningarna är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle. Motsvarande begränsningar får göras enligt EU:s stadga för de grundläggande rättigheterna. har i sin praxis slagit fast att artikel 8 i ålägger staten såväl en negativ förpliktelse att avstå från att göra intrång i rätten till respekt för privat- och familjelivet som en positiv förpliktelse att skydda enskilda mot att andra enskilda handlar på ett sätt som innebär integritetsintrång (se t.ex. Airey mot , dom , § 32, Serie A nr 32 och X och Y mot , dom , § 23, Serie A nr 91). och pågående utredningar om integritetsskydd fick (Ju 1967:62) i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett stärkt skydd på personrättens område. Arbetet, som redovisades i fyra betänkanden (Skydd mot avlyssning, SOU 1970:47, Fotografering och integritet, SOU 1974:85, Re- klam och integritet, SOU 1976:48 och Privatlivets fred, SOU 1980:8), Bilaga 1 SOU 2017:52 resulterade bl.a. 1975 i lagstiftning om straff för olovlig avlyssning och 1977 i lagstiftning om TV-övervakning (i nuvarande lagstiftning benämnd kamera-övervakning). Frågor om skydd mot intrång i privatlivet har därefter även behandlats av bl.a. (yttrandefriheten, SOU 1983:70), Data- och offentlighetskommittén (Integritetsskyddet i informationssamhället 3. Grundlagsfrågor, Ds Ju 1987:8), (Personnummer – integritet och effektivitet, SOU 1994:63), (Integritet – Offentlighet – Informationsteknik, SOU 1997:39) och Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet (Integritetsskydd i arbetslivet, SOU 2009:44). Detta utredningsarbete har bl.a. resulterat i en grundlagsändring 1989 (tidigare 2 kap. 3 § andra stycket RF) och införandet av personuppgiftslagen 1998. beslutade regeringen direktiv till en särskild utredare (2013:04) som bl.a. ska undersöka i vilken utsträckning och av vilka skäl arbetsgivare begär att få se utdrag ur belastningsregistret från arbetssökande och i vilken utsträckning det förekommer att arbetsgivare begär att redan anställda visar upp sådana registerutdrag (dir. 2013:56). Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade direktiv till en parlamenta-risk kommitté, (Ju 2004:05), med uppdrag att kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den personliga integriteten, att överväga om regeringsformens bestämmelse om skydd för den personliga integriteten i 2 kap. 3 § andra stycket borde ändras samt att överväga om det vid sidan av befintlig lagstiftning borde finnas generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten. Kartläggnings- och analysuppdraget redovisades i betänkandet Skyddet för den personliga integriteten – Kartläggning och analys (SOU 2007:22). I sitt slutbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och förslag (SOU 2008:3) redovisade kommittén bl.a. förslag till ett stärkt grundlagsskydd för den personliga integriteten och ett förslag om straff för viss fotografering och filmning. Betänkandets förslag har lett till införandet av bestämmelsen i 2 kap. 6 § andra stycket RF (prop. 2009/10:80, 2009/10:KU19, 2009/10:304, 2010/11:KU4, 2010/11:21) och till införande av 2012/13:69, 2012/13:JuU21, rskr. 2012/13:250). I sitt slutbetänkande framhöll att det finns mycket som talar för att det i borde inrättas en ordning som innebär att regeringen genom en skrivelse informerar om utvecklingen i fråga om integritetsskyddet (SOU 2008:3 s. 326). Kommittén ansåg också att det fanns skäl att överväga en utveckling och breddning av Datainspektionens funktioner. Kommittén ansåg att uppgiften inte borde vara begränsad till området för elektroniska data eller till teknikutvecklingen som sådan utan omfatta också teknikens tillämpning i människornas vardag (bet. s. 332). Vidare bedömde kommittén att det kunde finnas skäl att överväga inrättandet av ett särskilt integritetsskyddsråd med ett brett uppdrag att vaka över integritetsskyddet i dess helhet (bet. s. 335).