sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola Delbetänkande av Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att uppdra åt en sär- skild utredare att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsätt- ningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Som särskild utredare förordnades dekan . Som sekreterare i utredningen anställdes kanslirådet . anställdes juristen som sekreterare på , anställdes på . anställdes juristen som sekreterare på 100 pro- cent. är utredningens huvudsekreterare. Som experter i utredningen förordnades från ningsdepartementet, departementssekreterare , Ut- bildningsdepartementet, departementssekreterare , , departementssekreterare , , departementssekreterare , , departementssekreterare , och ämnessakkunnig . I hans ställe förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , Utbildningsdeparte- mentet, som expert. Härmed överlämnas Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners delbetänkande Utbildning, undervisning till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). frågor som uppdraget omfattar kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande som ska lämnas . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.4Förslag till lag om ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ......................................... 1.5Förslag till lag om ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ......................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan ..................... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande ................................ 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (2007:223) om uppdragsutbildning för fortbildning av lärare och viss annan personal ................................................ 1.9Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordning (2010:2039) .......................................... 1.10Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer.................................................... 1.11Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning .......................................... 1.14Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning .................. 1.15Förslag till förordning om ändring i förordning (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss 1.16Förslag till förordning om ändring i förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier ............................................. 1.17Förslag till förordning om ändring i förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet ..................................... Förslag till förordning om anställning vid viss utbildning i svenska som andraspråk................................... Utredningens uppdrag och arbete.............................. Centrala utgångspunkter för arbetet................................... Utredningens arbete inför delbetänkandet ......................... Utredningens kommande arbete ......................................... Legitimation och behörighet för lärare och Krav på legitimation och behörighet ................ Fortbildningsinsatser för att öka antalet 3.1.2Undantag från krav på legitimation eller Större förändringar i legitimationsregleringen Övergripande ändringar i behörighetsförordningen....... Behörighet grundat på erfarenhet ........................................ 4.2Behörighet att undervisa i årskurs 1–3 i praktiska och estetiska ämnen.............................................. 4.3Behörighet att undervisa i ämnen i årskurs 4–6............................................................................. 4.4Behörighet att undervisa i gymnasieskolans 4.5Behörighet för yrkeslärare att undervisa i andra ämnen än yrkesämnen i gymnasieskolan ......................................... Avgift för ansökan om legitimation..................................... Speciallärare och specialpedagoger ........................... 5.1Skol- och undervisningsformer som kräver en Specialpedagogexamen ska alltid vara Ändringar gällande behörighet för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskilt utbildning för vuxna ................................. Ändrad reglering kring särskilt stöd .................... Behörighet att undervisa elever med mer än en funktionsnedsättning i specialskolan ................... Möjligheter att utöka specialpedagogisk Validering av annan specialpedagogisk Utökad möjlighet till behörighet grundat på erfarenhet i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för Utbildningar som kräver specialistkompetens ............. Behov av specialistkompetens inom vissa utbildningar ..... Utbildningar som avviker enligt 5 kap. Utbildningar inom gymnasieskolan som avviker enligt andra förordningar än Utbildningar som avviker från utbildningen i Undervisande lärare inom utbildningarna som avviker från de nationella programmen samt från utbildningen i ........................... Identifierad problematik för vissa utbildningar som avviker från utbildningarna i övrigt.............. Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger Elever och personal i fritidshemmet .................... Utbildningar avsedda för undervisning i Behörighet att undervisa i fritidshemmet............................ Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i modersmål.............................. Rätten till modersmålsundervisning..................... Studiehandledning på modersmålet...................... 8.1.3Möjlighet till fjärrundervisning och 8.2 Behörighet att undervisa i ämnet modersmål...................... 8.2.1Utbildningsvägar för behörighet i ämnet 8.2.2Andel legitimerade och behöriga Prognos över behovet av modersmålslärare......... Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen ............................ Om yrkesämnen i skolväsendet ........................................... Om lärare i yrkesämnen generellt ........................ Behörighet att undervisa i yrkesämnen ............................... Andel legitimerade och behöriga yrkeslärare....... Prognos över behovet av yrkeslärare.................... Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi).......... Om vuxenutbildning i svenska för Behörighet att undervisa i sfi ............................................... 10.2.1 Utbildningsvägar för behörighet i sfi................... 10.2.2 Många obehöriga lärare i sfi.................................. 10.2.3 Prognos över behovet av lärare i sfi ..................... Pågående insatser för att stärka sfi och svenska som Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet ....................................... Varför är introduktionen i yrket så viktig? Är tidiga avhopp från lärar- och förskolläraryrkena ett Regleringen av introduktionsperioden................................ Frågan har uppmärksammats ..................................... Följs regelverket?.................................................................. Varför ser ut som det gör? Ledning av förskolan ................................................ Ändring av förskolechefernas benämning .......................... 12.1.2 Regleringen av begreppet förskolechef................ 12.1.3 Gällande rätt – rektorers och förskolechefers 12.1.4 Förslag – från förskolechef till rektor.................. 12.2.2 Förskolechefernas arbete i barngruppen och 12.2.3 Kvalitetsgranskningar av förskolans ledning....... Befattningsutbildning för rektorer ...................... Förskolechefer i befattningsutbildningen ........... 12.2.6 Pågående satsning för fortbildning av 12.2.7 Förslag – anpassning av den obligatoriska Konsekvenser av förslagen........................................ Konsekvenser för staten ....................................................... Konsekvenser för skolhuvudmän ........................................ Sammanfattning ekonomiska konsekvenser ....................... Konsekvenser för den enskilda läraren och Konsekvenser för barn och elever........................................ Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Förslaget till ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)............................................................. Förslaget till ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)............................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:76 ........................................... Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofes- sioner, U 2016:06, överlämnar sitt delbetänkande Utbildning, undervisning och ledning – Reformvård till stöd för en bättre skola. Utredningen har till uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskole- chefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legi- timationsreglerna. I delbetänkandet redovisas i enlighet med direk- tivet de delar av uppdraget som rör justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna, uppdraget att utreda om förskolechefer i för- skolan bör benämnas rektorer i skollagen och uppdraget att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Utredaren ska enligt uppdraget arbeta i dialog med de som med- verkar i den nationella samlingen för läraryrket dvs. , Idéburna skolors riksförbund, , , Lärarutbildnings-konventet, förenade student- kårer, Kommuner och Landsting, och . Detta har gjorts via flera gemensamma möten samt att det har erbjudits möjligheter att även på andra sätt lämna synpunkter. Genomgripande reformer kräver justeringar Det politiska reformer som berör skolväsendet har varit många och genomgripande. En ny skollag, nya läroplaner och en ny betygsskala är bara några exempel på centralt beslutade förändringar som på ett mycket konkret sätt påverkat förutsätt- ningarna för skolans och förskolans verksamhet. Insatser för att stärka lärares och förskollärares förutsättningar för att bedriva undervisning med hög kvalitet liksom för att öka attraktiviteten i yrket har varit ett område som politiskt prioriterats. En ny lärar- och förskollärarutbildning, krav på legitimation och behörighet, möjlighet till karriärtjänster och lärarlönelyft är exempel på sådana insatser. Omfattande reformer, särskilt de som bryter ny mark, kräver som regel alltid revideringar för att fungera på bästa sätt. De frågor som rapporteras i detta delbetänkande handlar också om just detta, att vårda genomförda reformer för att de, var för sig och till- sammans, ska ge bättre förutsättningar för skolprofessionerna att utföra sina uppdrag och därigenom stärka kvaliteten i undervis- ningen liksom attraktiviteten i yrket. Justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna ställs krav på legitimation och behörighet för möjlighet att anställas utan tidsbegränsning samt för att bedriva undervisning och självständigt sätta betyg. Reformen har sedan den trädde i kraft ändrats för att hantera problem som identifierats. I detta delbetänkande föreslås ytterligare ett antal förändringar för att justera den omfattande regleringen. Flertalet förändringar är att betrakta som reformvård och lösningar på problem som följer av hur reglerna för legitimation och behörighet är utformade. De föreslagna ändringarna förväntas öka lärares och förskollärares möjlighet att ut- öka sina behörigheter, utan att därmed eftersätta legitimationsre- formens grundprincip, att barn och elever ska ha rätt att undervisas av väl kvalificerade lärare och förskollärare. Utredningen har över- vägt om en större revidering borde göras men bedömer att det inte kan anses motiverat. Utredningen vill dock påpeka vikten av att regleringen successivt och återkommande ses över. Grundprincipen i legitimationsreformen, att en behörighetsgiv- ande examen krävs för legitimation ska även fortsatt gälla. När den huvudsakliga strategin för att säkra undervisningens kvalitet, dvs. att ställa krav på legitimerade och behöriga lärare och förskollärare, i vissa fall inte är möjlig att tillämpa har en viktig utgångspunkt för utredningens arbete varit att lägga förslag som ger förbättrade förutsättningar för att steg för steg förstärka en obehörig lärares kompetens. Denna strategi bedöms av utredningen också kunna ligga till grund för hantering av den omfattande generella lärar- bristen. Förändring av behörighetsregleringen för lärare med fördjupad specialpedagogisk kompetens Regleringen av vad som krävs för att en lärare eller förskollärare ska vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet är som ovan nämnts omfattande. Särskilt komplicerad är regleringen av speciallärares behörigheter. är bristen på lärare och för- skollärare med fördjupad specialpedagogisk kompetens stor. Utred- ningen lämnar förslag kring hur behörighetsregleringen bör för- ändras bl.a. för att justera ett antal otydligheter i gällande reglering och för att öka flexibiliteten i fråga om för vilken undervisning en lärare med fördjupad specialpedagogisk kompetens kan användas utan att undervisningens kvalitet bedöms försvagas. Personer med viss specialistkompetens som saknar en behörighetsgivande examen får anställas tillsvidare Viss utbildning, oftast i gymnasieskolan, kräver sådan djup specialist- kompetens att det inte är rimligt att en lärare kan förväntas ha till- ägnat sig denna inom ramen för en grundläggande lärarutbildning. Detta gäller särskilt inom ramen för den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen. krävs legitimation och behörighet att be- driva undervisningen vilket betyder att en behörig lärare som kanske inte har den särskilda kunskap som krävs ska anställas före den som har den specialistkunskap som krävs. Utredningen föreslår därför att den person som har en sådan kunskap ska kunna få anställas och bedriva undervisningen tillsvidare för att eleverna ska få tillgång till den särskilda ämneskompetens de behöver. Examen med inriktning enbart mot arbete i fritidshemmet föreslås vara behörighetsgivande Med nuvarande reglering är det endast möjligt att bli legitimerad lärare eller förskollärare, inte legitimerad fritidspedagog. bedrivs inte fritidspedagogutbildning utan personal för fritidshemmet ut- bildas inom ramen för grundlärarutbildningens inriktning mot arbete i fritidshemmet vilka efter ansökan erhåller lärarlegitimation Fritids- pedagoger eller motsvarande kan också meddelas en lärarlegitimation om han eller hon har tillräckliga ämneskunskaper i ett undervisnings- ämne i eller vid sidan av sin examen. Den absoluta majoriteten av alla fritidspedagoger som ansöker om legitimation meddelas också en lärarlegitimation. Utredningen föreslår att en äldre examen på högskolenivå avsedd för arbete enbart i fritidshemmet ska vara be- hörighetsgivande och ensamt kunna ligga till grund för legitimation och behörighet att undervisa i fritidshemmet. Utredningen föreslår också att dessa, liksom grundlärare med inriktning mot arbete i fri- tidshemmet, ska ha möjlighet att komplettera sin behörighet att undervisa i ytterligare ämnen, årskurser och skolformer. Undantaget från kravet på legitimation och behörighet för lärare i modersmål föreslås vara kvar Endast cirka var fjärde yrkesverksam modersmålslärare har en pedagogisk högskoleexamen. Andelen har halverats /11. Utbildningsmöjligheterna är mycket begränsade som antalet elever som har rätt till undervisning i ämnet är rekord- högt och förväntas öka ytterligare. Utredningen bedömer att det inte finns någon praktisk möjlighet att ställa skarpa krav på legitimation och behörighet även för modersmålslärare. bör dock det nuvarande undantaget från kraven på legitimation och be- hörighet för lärare i modersmål förändras och krav på viss utbildning ställas. En hög kvalitet i undervisningen är dock av största vikt. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att svara för en fortbildningsinsats för yrkesverksamma modersmålslärare som saknar behörighet. bör också ges i uppdrag att ta fram ytterligare stödmaterial för undervisningen i modersmål. Insatserna behövs omgående när många nya obehöriga modersmålslärare anställs i skolväsendet. Undantaget från kravet på legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen föreslås tas bort Situationen vad gäller yrkeslärarnas utbildningsbakgrund och utbild- ningsmöjligheter är betydligt bättre jämfört med modersmålslärar- nas. Nästan två av tre yrkesverksamma yrkeslärare har en pedagogisk högskoleutbildning. Utredningen föreslår därför att undantaget från kraven på legitimation och behörighet för yrkeslärare bör upphöra fr.o.m. . För att detta ska kunna göras krävs dock omfatt- ande satsningar från statens sida. Då blivande yrkeslärare ofta har en annan bakgrund och familjesituation än andra studenter behövs sär- skilda åtgärder för att locka skickliga yrkespersoner till yrket och utbildningen. Utredningen föreslår därför att den obehöriga yrkes- lärare som deltar i yrkeslärarutbildning ska ha möjlighet att visstids- anställas i stället för det generella undantaget . Möjligheten ska finnas tillsvidare. Möjlighet till förlängd visstidsanställning också i sfi Antalet elever i vuxenutbildningen i svenska för invand- rare (sfi) har ökat kraftigt , från drygt 50 000 elever 2005 till knappt 140 000 elever 2015. har antalet elever ökat ytterligare. har antalet lärare också mer än fördubblats. Av lärarna är cirka var tredje legitimerad och behörig att bedriva undervisningen. Regleringen av när sfi ska erbjudas gör att antalet elever som har rätt till undervisningen kan skifta snabbt, betydligt snabbare än den tid det tar att utbilda en sfi- lärare. Genom att kunna erbjuda en obehörig lärare en tryggare anställning om personen deltar i utbildning i svenska som andra språk bedömer regeringen att fler kan vara intresserade av att börja arbeta i sfi som den samlade lärarkompetensen i sfi steg för steg förstärks. Utredningen föreslår därför att en lärare som ska bedriva undervisning i sfi ska få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och behörighet. Detta gäller om läraren deltar i utbildning i svenska som andraspråk. Möjligheten bör finnas tillfälligt för att klara den akuta situationen i sfi. Precis som för modersmålsundervisningen föreslås få i uppdrag att ta fram ytterligare stödmaterial för undervisningen i sfi för att ge de nya och obehöriga lärarna bättre möjligheter att bedriva undervisning med tillfredsställande kvalitet. Introduktionsperioden för lärare och förskollärare reglerar skollagen huvudmannens skyldighet vad gäller att låta nya lärare och förskollärare genomföra en introduktions- period. Uppföljningar pekar dock på att långt ifrån alla lärare och förskollärare i praktiken får genomföra en introduktionsperiod av den omfattning och med det innehåll som regelverket föreskriver. I arbetet har det framkommit att vissa oklarheter råder kring skollagens formuleringar om när en introduktionsperiod ska genom- föras. Ingen tvekan ska råda kring huvudmannens ansvar att se till att en nyexaminerad lärare eller förskollärare får genomföra en intro- duktionsperiod varför utredningen föreslår att skollagens justeras så att de oklarheter som framkommit klarläggs. Utredningen menar att förslag om ett professionsprogram för lärare och skolledare är av stor betydelse och utgör den ram inom vilken en introduktionsperiod lämpligen utformas, både vad gäller innehåll och form. Utredningen ser därmed nya lärare och skolledares intro- duktion i yrket som en länk i den tänkta kedja av kontinuerlig utveckling i yrket och fortbildning som professionsprogrammet innebär Ändrad titel och krav på befattningsutbildning för förskolechefer Utredningen menar att det saknas vägande skäl att skilja på be- nämningen av ledningen för skolledare i olika skolformer inom skolväsendet. En gemensam titel från förskola till högskola betonar i stället vikten av varje del i utbildningssystemet. Utredningen föreslår därför att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor. Dagens rektorer i skolväsendet omfattas av ett krav på att genom- gå en befattningsutbildning om 30 högskolepoäng. Utbildningen syftar till att ge kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet, samt att utveckla rektorernas roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säker- Förskolechefer har också en möjlighet att delta i utbildningen men omfattas inte av något krav. Utredningen menar att det angelä- get att förskolecheferna har den kompetens som krävs för att kunna organisera verksamheten i förskolan på ett ändamålsenligt och rätts- säkert sätt och föreslår därför att även dessa ska omfattas av ett krav på befattningsutbildning. Även om det finns många likheter i styrningen av de olika skol- formerna finns det också vissa olikheter t.ex. vad gäller rektors re- spektive förskolechefs ansvar. Det finns också skillnader i de prak- tiska förutsättningarna för verksamheterna där det bland förskolorna finns många mycket små enheter med ett begränsat antal barn och anställda. Detta gäller inte minst storleken på verksamheterna. Utredningen skulle som utgångspunkt vilja föreslå att även förskole- chefer skulle omfattas av det utbildningskrav som dagens rektorer har men ser att det skulle kunna få sådana oönskade konsekvenser, särskilt för många av de små verksamheterna, att det är oskäligt. Utredningen föreslår i stället att förskolecheferna ska omfattas av ett krav på att genomföra en befattningsutbildning om 7,5 högskole- poäng. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om lag om ändring i skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 21 och 22 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 22 c §. I fråga om tidsbegränsning av en anställning som lärare eller för- skollärare i skolväsendet gäller, utöver bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, att den som ska bedriva undervis- ning 1. enligt 18 § får anställas för högst i sänder, 2. inom ramen för en sådan 2. inom ramen för en sådan försöksverksamhet som avses i försöksverksamhet som avses i 22 b § får anställas för högst två 22 b § får anställas för högst två 3. enligt föreskrifter som med- delats med stöd av 22 c § får an- ställas för högst .