sou · H5B364 · 2017-06-29 00:00:00 — Om inga veton inkommit efter granskningstiden kan kommun- styrelsen anta lokalplanen. Ingen möjlighet finns att överklaga pla- nens innehåll. En prövning får endast ske om lokalplanen står i strid med gällande regler eller har upprättats felaktigt. Överklagande sker till Förvaltningsrätten, vars beslut inte kan överklagas. Klagoberät- tigade är samt de med ett rättsligt intresse i saken. I normalfallet tar det ungefär att arbeta fram en lokalplan, men i enstaka fall kan processen ta upp emot två år1. Byggtillstånd krävs enligt byggeloven vid nybyggnad, rivning, om- byggnad, tillbyggnad av bebyggelse och väsentligt ändrad använd- ning av bebyggelse. I bebyggelse ingår byggnader, murar och andra fasta konstruktioner samt anläggningar. Vissa mindre åtgärder som exempelvis garage kräver endast anmälan. Ett byggtillstånd kan delas upp i deltillstånd, vilket betyder att vissa åtgärder kan påbörjas utan att alla frågor är slutligt avklarade. Vid prövning av ansökan om byggtillstånd ska kommunen säker- ställa att reglerna i bygglagen följs. Om sökt åtgärd inte uppfyller generella krav eller bestämmelser i lokalplanen, kan dispens ges. Dispens får dock inte ges om det strider mot principerna för planen eller om det inte stämmer med formella regler eller överordnade intressen. Större avvikelser kan bara genomföras med hjälp av en ny plan. Kommunens beslut om bygglov kan endast överklagas för rätts- prövning till . Ett överklagande kan bara ske av den som har ett väsentligt intresse i sakens utfall. 1 Nordregio, 2013:2. har knappt 5,5 miljoner invånare på en yta som motsvarar tre fjärdedelar av yta. Huvudstaden är landets största stad med cirka 600 000 invånare. I huvudstadsregionen med och tre förortskommuner bor drygt 1 miljon invånare. Markanvändnings- och planlagen (MBL) reglerar planering och byggande i , som fördelar ansvaret mellan –311 kommuner. Själva plansystemet grundas på –riksomfattande mål för områdesanvändning bereder för tillfället en revidering av de riksomfat- tande målen för områdesanvändningen för att de bättre ska svara upp mot dagens utmaningar. förbereder även en uppdate- ring av markanvändnings- och bygglagen, som trädde 2000. Förslaget innebär bl.a. att generalplanen som grund för byggande utvidgas. Byggande i glesbygdsområden ska underlättas, liksom änd- ring av användningsändamål för fritidsbostäder. De statliga Närings-, trafik- och miljöcentralerna (NTM-centraler) får en mer rådgivande roll och deras besvärsrätt begränsas. Vidare är målet att förkorta beslutsprocesserna genom fasta tidsgränser för myndigheternas ärendehandläggning. Regleringen av stora detaljhandelsenheter i cent- rumområden, kompletteringsbyggande och ändringar i byggnaders användningsändamål föreslås också förenklas. Slutligen avser för- slaget att göra småskaligt byggande på gårdar och placering av anord- ningar för förnybar energi smidigare. nivå Strategisk generalplan byggnadsordning och detaljplaner Detaljplanen styr markanvändningen och byggandet på det sätt som krävs med tanke på lokala förhållanden, stads- och landskapsbilden, god byggnadssed och andra gemensamma mål. En detaljplan ska utarbetas och hållas aktuell utifrån vad som krävs kopplat till kom- munens utveckling eller behovet av att styra markanvändningen. I detaljplanen fastställs hur ett område ska användas – vad som ska bevaras, vad som får byggas, var och på vilket sätt. I planen anges t.ex. byggnadernas läge och storlek och vad de ska användas till. Detaljplanen utarbetas och godkänns av kommunen. Byggande på strandområden kan styras genom en stranddetaljplan som också kan utarbetas av en markägare. Kommunen bör se till att detaljplanerna är aktuella och vid behov vidta åtgärder för att ändra föråldrade detaljplaner. Bygglov får inte beviljas inom detaljplaner som har varit i laga kraft och som till större delen inte genomförts, innan kommunen bedömt pla- nens aktualitet. Kravet gäller dock inte om planens aktualitet be- dömts . Konstateras det vid bedömningen av detaljplanen att den är föråldrad, kan bygglov inte beviljas förrän I ett beslut där detaljplanen har konstaterats vara aktuell får ändring inte sökas genom besvär. Kommunen ska informera om detaljplanearbetet så att berörda enskilda, sammanslutningar och myndigheter har möjlighet att följa och påverka dess utformning. Efter att planen godkänts kan ändring sökas genom besvär hos förvaltningsdomstolen och därefter hos högsta förvaltningsdomstolen. I markanvändnings- och bygglagen anges de allmänna villkoren för och de väsentliga tekniska kraven på byggande, och lagen innehåller också bestämmelser om tillståndsförfarande och myndighetstillsyn. Mer detaljerade bestämmelser om byggande finns samlade i . Enligt markläggnings- och bygglagen får en byggnad inte upp- föras i strid med detaljplan. Stora detaljhandelsenheter får exempel- vis inte heller placeras utanför ett område som i landskaps- eller generalplanen är avsett för centrumfunktioner, om inte området i detaljplanen särskilt har anvisats för detta ändamål. har cirka 5,2 miljoner invånare, varav cirka 1,2 miljoner bor i och omkring huvudstaden . Tre fjärdedelar av befolkningen bor i tätorter, huvuddelen i de största städerna , , och . Ansvaret för planering enligt fördelas mellan –Kommunal- och moderniseringsdepartementet –428 kommuner. Plansystemet regleras i den norska . Det natio- nella ramverket för planering består av –nationella förväntningar för regional och planering –statlig arealplan. Det regionala och kommunala ramverket för planering består av –den regionala planstrategin –den regionala planen –den kommunala planeringsstrategin –den kommunala planen, samhällsdel och bindande arealdel –reguleringsplan (detaljplan). reviderade sin plan- och bygglag . Ett av de viktig- aste målen var att förbättra samordningen av nationella, regionala och kommunala funktioner. Sedan lagen trädde i kraft , har flera ändringar diskuterats, bl.a. hur man gör planeringsprocessen mer tids- och resurseffektiv genom bättre samordning av statliga myn- digheter. Den största förändringen var 2013, när ansvaret för planeringsfrågor överfördes från klimat- och miljö- departementet till det nybildade kommunal- och moderniserings- departementet. En reguleringsplan är en plan för ett avgränsat område med plankarta och bestämmelser för användning, skydd och utformning av mark och fysisk miljö. En plan kan tas fram för områdesreglering eller för detaljreglering. I planlagstiftningen anges markanvändningskategorier liksom en uppräkning över vilka bestämmelser som kan utfärdas. Kravet på reguleringsplan gäller enligt planlagstiftningen för stör- re byggen och anläggningar samt för andra åtgärder som väsentligt kan påverka miljö och samhälle. Därtill kan kommunen i kommun- planens arealdel anta bestämmelser med krav på reguleringsplan för vissa områden eller åtgärder. Med hänsyn härtill och, då lagstift- ningen inte närmare preciserar vad som avses med begreppet större byggen eller utvecklingsprojekt, är kravet på reguleringsplan delvis öppet för lokal tolkning. Planen kan utarbetas av kommunen eller av en privat aktör. An- svaret för att planförfarandet följer lagens krav, liksom själva anta- gandet av planen, ligger dock alltid hos kommunen. Om den tilltänka planen kan ha väsentlig påverkan på miljö och omgivning, ska det upprättas ett planprogram som grund för plan- arbetet. Programmet ska klargöra syftet med planen, vilka alterna- tiva planutformningar som ska utredas och tidplaner för planpro- cessens olika steg. Efter antagandet av en reguleringsplan har privata aktörer på sig att påbörja genomförandet av planen. Kommunen kan dock i vissa fall förlänga tiden med . En reguleringsplan kan överklagas av den som yttrat sig i plan- processen och inte fått sina åsikter tillgodosedda. Överklagande prö- vas av fylkesmannen (som kan sägas motsvara ), vars avgörande normalt sett inte kan överklagas. Den genomsnittliga tiden för planprocess och framtagande av en reguleringsplan, privat förslag, uppgick till 273 dagar2. 2 Statistisk Sentralbyrå. Byggtillstånd krävs för att uppföra byggnader, konstruktioner eller anläggningar, samt påbyggnad och ändring av dessa. Dessutom krävs tillstånd för ändrad användning och rivning samt ändring av fasader. Det finns möjligheter att dela upp tillståndsprövningen i två steg. I det första steget kan tillstånd ges till åtgärdens yttre och inre ramar och i det andra steget ett slutligt tillstånd att börja bygga, igångsätt- ningstillstånd. Innan detta slutliga tillstånd beviljas är kommunen skyldig att se till att eventuella övriga tillstånd som behövs har bevil- jats. Kommunen kan ge tillfällig eller permanent dispens från regule- ringsplaner, om syftet med planen inte väsentligt åsidosätts och för- delarna med dispens är klart större än nackdelarna. Vid bedömningen ska särskild vikt läggas vid hur dispensens påverkar hälsa, miljö, säkerhet och tillgänglighet, samt yttranden från statliga och regionala myndigheter. Byggtillstånd kan överklagas i frågor som inte redan har avgjorts i en detaljplan. Överklagan prövas av fylkesmannen vars avgörande normalt sett inte kan överklagas. BESKRIVNING AV GIS-ANALYS SAMLAD BEBYGGELSE Uppgiften har varit att undersöka hur olika kriterier påverkar vilka områden som pekas ut som samlad bebyggelse. Detta görs genom en GIS-analys, med data från Lantmäteriets fastighetskarta. Viss justering av resultatet kan också vara en del av arbetssättet. Bedömningen är att detta är möjligt. Tel:010 452 20 00 O:\\277498\P\Rapport\Rapport 170617.docx 2(17) Uppgiften har varit att undersöka hur av olika kriterier i en GIS- analys kan användas för att ge ett underlag för utpekande av områden med samlad bebyggelse. Kriterierna ska sedan testas mot befintligt kartdata i tillräcklig omfattning för att kunna verifiera att kriterierna är lämpligt utformade. Att kriterierna ska vara lämpligt utformade innebär att resultatet av GIS-analysen ska framstå som rimligt oberoende av vilka bebyggelseområden som analysen avser. Markytor från Fastighetskartan (Lantmäteriet) Anläggningsytor från Fastighetskartan (Lantmäteriet) Byggnader från (Lantmäteriet) I analysen används data för . Arbetssättet är att utifrån en modell (likande den som bl a SCB använder för utpekande av tätorter) stegvis testa vilka kriterier som ger det önskade utfallet. Detta kan göras i en GIS-analys. Den digitalt framtagna kartan behöver sedan manuellt justeras för att kunna ligga till grund för beslut. Initialt krävs ett utvecklingsarbete. För GIS-analysen används programmet FME (version 2017.0) från . Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 3(17) 4.1GIS-ANALYS STEG 1 – FILTRERING AV MARKYTOR Figur 1: Utdrag från FME-workspace Markytorna filtreras med avseende på attributet Detaljtyp. De detaljtyper som tas med är följande: -BEBHÖG - Yta för friliggande hög bebyggelse med flerfamiljshus som har tre våningar eller fler. Lägre byggnader kan förekomma. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och mark med byggnader ingår -BEBIND - Yta för markområde på vilket huvudsakligen industriaktiviteter bedrivs. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser, lagringsplatser och mark med byggnader ingår. -BEBLÅG - Yta för tät låg bebyggelse, som utgörs av planmässig kvartersbildning med friliggande en- och tvåfamiljsvillor, radhus, kedjehus eller flerfamiljshus med högst två våningar. Enstaka högre byggnader kan ingå. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och mark med byggnader ingår. -BEBSLUT - Yta för sluten sammanhängande kvartersbebyggelse med flera våningar. Lägre byggnader kan ingå. Bebyggelsen kan på enstaka ställen vara öppen för att medge transporter till och från kvarterets inre. Tre sidor av kvarteret bör i det närmaste vara slutna. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och mark med byggnader ingår. -ÖPTORG - Yta för torg, vilket är en öppen yta avsedd för tillfällig handel och ibland även för mötesverksamhet m.m. -BEBYGG – Ospecifierade yta för bebyggelse. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 4(17) Figur 2: Filtrerade markytor från Fastighetskartan 4.2GIS-ANALYS STEG 2 – FILTRERING AV ANLÄGGNINGSYTOR Figur 3: Utdrag ur FME-workspace Anläggningsytorna filtreras utifrån attributet ”Funktion”. Följande ytor ska inte tas med i analysen: golfbana, motionsanläggning, plantskola, fröplantage, skjutbana, täkt och rengärde. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 5(17) Figur 4: Filtrerade anläggningsytor 4.3GIS-ANALYS STEG 3 – SKAPANDE AV BEBYGGELSEKLUSTER Figur 5: Utdrag ur FME-workspace Byggnaderna buffras med olika buffertar beroende på funktion. Detta beroende på att byggnader med funktionen verksamhet/samhällsfunktion oftast är större och ligger längre från varandra. Endast komplementbyggnader med en area större än tas med i analysen. Här används dessa buffertar: -Bostadsbyggnader – 75 m -Verksamhet/samhällsfunktion – 150 m Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 6(17) Figur 6: Byggnader fördelat på detaljtyp Figur 7: Byggnader buffrade med olika avstånd beroende på funktion Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 7(17) Figur 8: Ihopslagna byggnadsytor, bebyggelsekluster 4.4GIS-ANALYS STEG 4 – FILTRERING AV BEBYGGELSEKLUSTER BEROENDE PÅ ANTALET BYGGNADER Figur 9: Utdrag ur FME-workspace De nya ytorna slås ihop och sedan beräknas antalet byggnader per byggnadskluster. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 8(17) Figur 10: Filtrerade byggnadskluster, beroende på antal byggnader inom varje yta. I detta exempel har antalet 20 st använts. 4.5GIS-ANALYS STEG 5 – IHOSLAPGNING AV BEBYGGELSEYTOR OCH BYGGNADSKLUSTER Figur 11: Utdrag ur workspace Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 9(17) Ytorna från bebyggelseytor, filtrerade anläggningsytor och byggnadskluster slås ihop och mindre hål tas bort. Figur 12: Sammanslagna bebyggelsekluster och markytor. Mindre hål är omhändertagna 4.6GIS-ANALYS STEG 6 – HANTERING AV ÖVERBLIVNA YTOR Figur 13: Utdrag ur FME-workspace Syftet med detta steg är att fylla ut mark som blir över. Det gäller främst ytor mot hav och större sjöar. De nya ytorna (bebyggelseytor och byggnadsklustrena) slås ihop med vattenytorna från Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 10(17) Mindre vattendrag/sjöar filtreras bort (mindre än ). Sedan fylls mindre hål igen (mindre än ). Figur 14: Vattenytor sammanlagna och filtrerade på storlek Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 11(17) Figur 15: Resultat efter sammanslagning och klippning 5.1HANDELSOMRÅDEN/SJUKHUS/SKOLOR Denna typ av bebyggelse består ofta av större byggnader som ligger glesare. Dessa områden är dessutom ofta kodade som ”Öppen mark” i fastighetskartan, vilket gör att det finns en risk att de inte kommer med i Samlad bebyggelse. Detta kan hanteras genom att justera buffertavståndet enligt 3.2 ovan. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 12(17) Figur 16: Exempel från handelsområde vid Hällamotet i . I detta exempel har avståndet 50 m använts för samtliga byggnadstyper. Ett problemområde kan vara större kluster av byggnader av typen komplementbyggnad. Exempel på detta kan vara koloniområden, verksamhetsområden som inte klassas som industrimark. För att inkludera dessa områden i samlad bebyggelse så bör man inkludera komplementbyggnader i analysen. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 13(17) Figur 17: Exempel från Tidö . I detta exempel så har komplementbyggnader inte tagits med i analysen och då blir det för få byggnader per bebyggelsekluster. 5.3HAMNAR/YTOR MOT KUST I analysen så skapas mindre områden framför allt ut mot kust (hav eller större sjöar). Dessa områden bör också räknas som att de tillhör Samlad bebyggelse. Vid jämförelserna så har Samlad bebyggelse med följande parametrar använts: -Avstånd byggnader: 100 m -Avstånd verksamhet/samhällsfunktion: 200 m -Antal hus per byggnadskluster: 20 st 6.1JÄMFÖRELSE MOT TÄTORTSYTOR (SCB) Vid jämförelse mot SCB:s tätortsytor så kan man se att de större tätorterna stämmer väl överens, men det skapas fler mindre områden på landsbygden. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 14(17) Figur 18: Jämförelse genererad Samlad bebyggelse och SCB:s tätortsytor Ett sätt att undvika de mindre områdena är att förändra antalet byggnader per byggnadskluster. Figur 19: Jämförelse mellan genererad Samlad bebyggelse med 75 st per byggnadskluster och tätortsytor från SCB Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 15(17) 6.2JÄMFÖRELSE MOT DETALJPLANER FRÅN FASTIGHETSKARTAN Figur 20: Jämförelse mellan genererad Samlad bebyggelse och detaljplaner från fastighetskartan Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 16(17) Med en rimlig arbetsinsats så bör det vara tekniskt och ekonomiskt genomförbart att ta fram ett rättssäkert underlag. GIS-analysen är tillsammans med en bearbetning ett tänkbart verktyg. Uppdrag: 277498, N 2017:02 - GIS-analys till Beställare: 17(17) –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.