sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Män har högre förekomst av ländryggsbesvär, vilket troligen beror på att de tenderar att lyfta tyngre, även relativt sin maxkapacitet. redovisar statistik över arbetsskador, vilket då omfattar alla anmälda arbetsskador och inte bara de för vilka arbetsskadeersättning har beviljats. Denna statistik visar att arbets- olyckor med sjukfrånvaro är vanligare för män, medan arbetssjuk- domar och arbetsolyckor utan sjukfrånvaro är vanligare för kvinnor. Även färdolycksfall, dvs. olyckor under färd till eller från arbetet, är 19SBU 2014:223 Arbetsmiljöns betydelse för symtom på depression och utmattningssyndrom, SBU 2014:227 Arbetsmiljöns betydelse för ryggproblem, SBU 2015:240 Arbetsmiljöns betydelse för hjärt-kärlsjukdom, SBU 2016:253 Arbetsmiljöns betydelse för artrosbesvär. 20Arbetsmiljöverket 2013:9 Belastning, genus och hälsa i arbetslivet. vanligare för kvinnor. Totalt sett är det fler anmälningar om arbets- skada för kvinnor. Arbetsolyckor med sjukfrånvaro (inkl. dödsolyckor) Olycka under färd till eller från arbetet Källa: 2016:1 Arbetsskador 2015. Tabell 5.4 Anmälda arbetsolyckor med sjukfrånvaro och arbetssjukdomar för olika yrken Antal fall för förvärvsarbetande 16–64 år Hälso- och sjukvård, Källa: 2016:1 Arbetsskador 2015. Tabell 5.4 visar inom vilka yrkesgrupper som flest arbetsolyckor och arbetsskador anmäldes . Antalet anmälningar speglar vilka yrken kvinnor respektive män arbetar inom, där vård- och om- sorgsarbete ligger högst för kvinnor både vad gäller arbetsolyckor och arbetsskador, och de yrkesgrupper som har flest arbetsolyckor och arbetssjukdomar för män är traditionella yrken för män. Tabellen visar det totala antalet fall, men om man i stället ser till den genom- snittliga anmälningsfrekvensen, mätt som antal fall per 1 000 för- värvsarbetande, inom varje yrkesgrupp så blir bilden något annor- lunda. Då framgår att t.ex. process- och maskinoperatörsarbete, transport- och maskinförararbete och metallhantverk är i princip lika skadligt för kvinnor som för män. Om man tittar på vård- och omsorgssektorn så är den också relativt skadlig för de män som arbetar där, men inte riktigt i samma utsträckning som för kvinnor.21 Olika sektorer har olika karakteristika som kan vara relevanta för bedömningen av arbetsskador. Riskfaktorerna skiljer sig åt mellan olika arbeten, t.ex. har visat att det är vanligt med låg kontroll inom vård- och omsorgsyrken,22 en riskfaktor som i SBU:s rapporter har visat sig ha koppling till bl.a. depression och sömnstörning. statistik visar också på att det är ungefär samma sektorer som har flest anmälda arbetssjukdomar som grundas i organisatoriska eller sociala faktorer, både för kvinnor och män. Flest sådana arbetssjukdomar finns inom vård och om- sorg och sociala tjänster samt inom offentlig förvaltning och utbild- ning.23 21Arbetsmiljöverket 2016:1 Arbetsskador 2015. 22Arbetsmiljöverket 2016:2 Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall. 23Arbetsmiljöverket 2016:1 Arbetsskador 2015 s. 33. Rättssäkerhet och jämställdhet SOU 2017:25 Beviljandegrad för livränteärenden avseende arbetssjukdom Antal samt andel beviljade i procent Annat, ej yrkesutbildning Service, ej yrkesutbildning Källa: : Skillnader i beviljandefrekvens vid beslut om arbetsskadelivränta för kvinnor respektive män (dnr 52460-2007). Tabell 5.5 visar beviljandegraden för livränta för olika yrkesgrupper. Uppgifterna avser beviljanden för perioden –2006, så det är möjligt att beviljandegraderna har förändrats något . Det framgår att beviljandegraden för kvinnor är lägre än för män för alla yrkesgrupper. Anledningen till skillnaden i beviljandegrad mellan kvinnor och män som framgick av figur 5.1 kan alltså inte bara för- med att kvinnor och män har olika yrken. Särskilt för lärare är skillnaden mellan kvinnor och män stor. En konsekvens av den segregerade arbetsmarknaden kan vara att exponeringsutredningar inte är fullständiga i samma utsträckning för kvinnor som för män.24 Det grundar sig förmodligen i att olika arbetsuppgifter är olika svåra att beskriva på ett sätt så att det går att bedöma om exponeringen varit tillräcklig för att kunna berättiga till arbetsskadeersättning. Det är t.ex. mer komplicerat att dokumentera förflyttning av patienter, som beror på patientens egen förmåga, tillgängliga hjälpmedel, om den är pla- 24 : Socialförsäkringsrapport 2011:16 Varför finns det skillnader i bifalls- frekvensen inom arbetsskadeförsäkringen? nerad och om det finns flera som lyfter, jämfört med lyft av före- mål.25 Förutom att kvinnor och män söker sig till olika sektorer på arbetsmarknaden har de också olika lönenivåer. Kvinnors generellt lägre löner innebär att de kan ha svårare att uppfylla grundkravet om inkomstförlust. Om detta grundkrav inte är uppfyllt går ären- det inte vidare till sakprövning, dvs. prövning av om skadan beror på arbetet, utan avslås direkt. Bättre kunskap och arbetsmiljöarbete inom mansdominerade yrken Arbetsmiljön och förutsättningarna för arbetsmiljöarbetet kan skilja sig åt mellan olika sektorer på arbetsmarknaden. Från utredningens intervjuer26 ges intrycket att fackförbunden i mansdominerade yrken är starkare och får bättre gehör i arbetsmiljöfrågor. Därtill har de bättre stöd i regelverk kring gränsvärden och liknande. Försäkrings- kassan har också uttryckt att det finns en tradition av preventivt arbete mot arbetsskador inom vissa mansdominerade branscher.27 har i en rapport28 som jämför hemtjänst med teknisk förvaltning i ett antal kommuner visat på att arbetsmiljön, och förutsättningarna för denna, var sämre i än i tek- nisk förvaltning. Skillnaderna mellan sektorerna återfanns i så gott som alla undersökta kommuner, oavsett storlek. Inom var det betydligt vanligare med höga arbetskrav (många arbetsupp- gifter och stor arbetsmängd) i förhållande till personalresurserna. Det var också vanligare med brister i resurser och arbetsutrustning, framför allt gällde detta kunskaper om arbetsmiljörisker och brister i antal fordon. Brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet fanns i båda sektorerna, men de var mer vanligt förekommande inom hem- tjänsten. Av undersökningen framgick även att betydligt fler med- arbetare och chefer inom upplevde besvär som de satte 25ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv. 26Försäkringskassans handläggare, . 27Försäkringskassan (2008): Skillnader i beviljandefrekvens vid beslut om arbetsskadelivränta för kvinnor respektive män (dnr 52460-2007). 28Arbetsmiljöverket 2014:3 Inspektioner av kvinno- och mansdominerad verksam- het, hemtjänst och teknisk förvaltning. i samband med arbetet. Det var också färre inom som trodde sig orka med sitt arbete fram till pensionen. En bestående skillnad mellan kvinnor och män är även den ojämna fördelningen av det obetalda hemarbetet. Av tabell 5.6 framgår hur många timmar personer i olika åldersgrupper, med respektive utan barn, lägger ner på obetalt hemarbete. Tabell 5.6 Tid för obetalt arbete för personer 20–efter livscykel 2010/11 Ensamstående 20–utan barn Sammanboende 20–utan barn Ensamstående 45–utan barn Sammanboende 45–utan barn Ensamstående föräldrar med barn 7–17 år Sammanboende föräldrar med barn 7–17 år Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB. En konsekvens av att hemarbetet är obetalt är att det inte heller ingår i försäkringen. I stället kan eventuella skador till följd av det obetalda hemarbetet snarare komma att räknas som konkurrerande faktor i handläggningen av arbetsskadeförsäkringen. Kvinnliga små- barnsföräldrar lägger så många timmar på det obetalda hemarbetet att det motsvarar minst en heltidstjänst. Mer forskning inom mansdominerade yrken Även om bevisregeln i arbetsskadeförsäkringen har ändrats så har forskningens och den medicinska professionens betydelse för lagens tillämpning varit giltig sedan det generella arbetsskadebegreppet infördes med lag.29 Enligt förarbetena till dagens bevisregel bör lagtillämpningen genomgående bygga på i vad mån vetenskap- ligt väl grundade kunskaper förekommer på det område som be- rörs, även om det inte bör krävas full vetenskaplig bevisning. Ett problem med kravet på vetenskapligt väl grundade kunskaper är att forskningen i mindre utsträckning har intresserat sig för kvinnors arbetsmiljöer och riskfaktorer i kvinnodominerade yrken. De veten- skapligt väl grundade kunskaper som finns omfattar i huvudsak arbetsmiljöer som domineras av män.30 ISF visar också i en rapport på att de vetenskapliga referenserna i besluten oftast gjorts i mans- dominerade yrken.31 Konsekvensen av detta blir att det mer sällan finns forskning som kan styrka samband mellan arbete och sjuk- dom för den som fått sina besvär i en kvinnodominerad sektor. Ett motiv till den mer generösa bevisregeln lag var att den rättsförlust som skulle kunna bli följden av den medicinska vetenskapens ofullkomlighet att fastslå samband skulle bäras av försäkringen och inte av den enskilde försäkrade.32 Det uttrycktes alltså en medvetenhet om att kunskapen om arbetets skadlighet var olika stor för olika yrken, och att detta skulle kunna få konsekven- ser för de försäkrade som arbetar inom yrken som inte beforskats. I propositionen till arbetsskadeförsäkring, då beviskraven åter mildrades, förs dock inget liknande resonemang om vilka kon- sekvenser det får för arbetsskadeförsäkringen att vissa yrken eller exponeringar är obeforskade, även om ansatsen var att underlätta för kvinnor genom att sänka beviskraven jämfört med bevis- regel. 29Arbete och Hälsa 2010:44 : Arbetsskadeförsäkringen – en historia om sambandet mellan arbete och sjukdom. 30SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring s. 696 samt Forte (2015): Forskning möter samhälle – Fortes underlag till regeringens forskningspolitik inom hälsa, arbetsliv och välfärd 2017–2027 s. 23. 31ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 56. 1992/93:30 s. 23. Kvinnor och män har olika diagnoser följer vilka besvär de sysselsatta har som följd av arbetet. Figuren nedan visar att de vanligaste besvären hos kvinnor är sömnbesvär, oro och ångest, medan de vanligaste besvären hos män är ryggbesvär. Figur 5.4 Andel sysselsatta med besvär efter typ av besvär och kön Källa: 2016:3 Arbetsorsakade besvär 2016. undersökning görs i samband med SCB:s Arbets- kraftsundersökning, . Även i ISF:s granskning, som utgår från ansökningarna till , framgår det att kvinnor och män delvis har olika diagnoser.33 Psykisk sjukdom är dubbelt så vanligt i ansökningar från kvinnor. Män anger i större utsträckning sjuk- domar i hjärta-kärl och andningsorganen. Sjukdomar i rörelseorganen är lika vanligt för kvinnor och män, men männen får oftare ersätt- ning beviljad för sådana besvär. En ytterligare dimension på kvinnors diagnoser som ISF har lyft fram är att de flesta kvinnor som ansöker om livränta arbetar inom vård och omsorg och har så kallade vanligt förekommande besvär.34 Dessa kvinnor har psykisk ohälsa och besvär i rörelseorganen, vilka är vanligt förekommande i befolkningen oavsett arbetsmiljö. Som jämförelse är besvär till följd av vibrationsexponering, vilka före- trädesvis förekommer i mansdominerade yrken, inte vanligt före- kommande bland befolkningen i stort, exponeringen är avgränsad till arbetet och kan kvantifieras. Otillräckliga utredningar vanligare för kvinnor studerade 2011 skillnaderna i bifallsfrekvens inom arbetsskadeförsäkringen.35 Av rapporten framgick att kvinnors och utlandsfödda mäns ärenden utreds otillräckligt, och de får även bi- fall i lägre grad. Det gäller framför allt exponeringsutredningen där uppgifter ibland saknas om hur ofta och hur mycket de försäkrade har varit exponerade för skadliga faktorer. Enligt intervjuer med utredare lägger de sannolikt mer tid på utredningen om de bedömer att ett ärende troligen leder till bifall. Skillnaden i hur väl expo- neringen har utretts blir än större om man jämför kvinno- och mans- dominerade yrken i stället för kvinnor och män. Det är drygt 40 pro- cent av ärendena inom vård och omsorg som har tillräckliga upp- gifter i exponeringsutredningen, medan ärendena inom gruv-, bygg- och anläggningssektorerna har tillräckliga uppgifter i nästan 70 pro- 33ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 51. 34ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 66. 35Försäkringskassan: Socialförsäkringsrapport 2011:16 Varför finns det skillnader i bifallsfrekven- sen inom arbetsskadeförsäkringen? cent av ärendena. Handläggarnas bedömning av hur stor exponeringen har varit skiljer sig också. visar vidare att i bedömningen av om- fattningen av skadlig inverkan bedöms gruv-, bygg- och anläggnings- sektorerna oftast ha stor exponering för skadliga faktorer, medan process- och maskinoperatörer har liten till måttlig. För vård- och omsorgsarbete bedöms exponeringen för skadliga faktorer oftast vara ingen eller måttlig. Figur 5.5 I vilken omfattning har den försäkrade i sitt arbete varit exponerad för skadliga faktorer, fördelat på yrke Källa: Socialförsäkringsrapport 2011:16 Varför finns det skillnader i bifallsfrekvensen inom arbets- skadeförsäkringen? Om man jämför dessa bedömningar med stati- stik över arbetsolyckor och arbetssjukdomar36 visar den att dessa yrkesgrupper har ungefär lika stor skaderisk, jämför figur 5.5 och tabell 5.7. 36 2016:1 Arbetsskador 2015. SOU 2017:25 Rättssäkerhet och jämställdhet Anmälda arbetssjukdomar efter sektor, yrke och kön Antal fall per 1000 förvärvsarbetande 16–64 år Hantverksarbete inom bygg och anläggning (utom elektrikerarbete) Metallhantverk, reparatörsarbete m.m. Källa: 2016:1 Arbetsskador 2015. Det måste dock noteras i jämförelsen att stati- stik sammanställer alla arbetsolyckor och arbetssjukdomar, även de kortare fallen som inte kan komma i fråga för arbetsskadeersättning. Handläggarna uppger också i intervjuer att när vetenskaplig evi- dens saknas utgår utredningen ofta från en schablonmässig syn på yrken i stället för en individuell bedömning.37 T.ex. finns mätningar inom byggsektorn på hur tunga lyft som görs och hur ofta, medan sådana studier saknas inom vården. Detta indikerar att det kan finnas en risk att skador inom vård- och omsorgsarbeten inte godkänns i tillräcklig utsträckning. ISF förmedlar också i sin utredning att hand- läggarna anser att exponeringsutredningen är den mest komplicerade delen i handläggningen, och att det är svårt att ställa relevanta frågor till den försäkrade. Kvinnor har, enligt ISF, även ofta svårare att beskriva hur de utför ett visst arbetsmoment.38 Det finns då risk för att handläggarens förutfattade meningar om yrket påverkar beslutet. ISF har också kunnat visa att sannolik- heten för ett beviljande ökar om den försäkrade har underlag från arbetsmedicinsk utredning eller företagshälsovården.39 Försäkrings- kassan angav i sitt svar på ISF:s rapport40 att de avsåg genomföra åtgärder för att höja kvaliteten i bedömning och beslut, men beto- nade att det inte var troligt att ambitionshöjningen skulle påverka utfallet mellan kvinnor och män i nämnvärd utsträckning. 37Försäkringskassan: Socialförsäkringsrapport 2011:16 Varför finns det skillnader i bifallsfrekven- sen inom arbetsskadeförsäkringen? 38ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 38 f. 39ISF 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv s. 59. 40Försäkringskassan (2011): Svar på Rapport 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställd- hetsperspektiv (dnr ). till ojämställdheten bedömdes i stället ligga i det vetenskapliga kun- skapsläget och rådande regelverk. angav i sin rapport att de avsåg satsa på att göra tillräckliga exponeringsutredningar i samtliga ärenden, och att yrket inte ska styra vad som utreds utan hur ofta, hur mycket och hur länge den försäkrade har varit exponerad. har uppdaterat sin vägledning och lagt till ett metodstöd som ska hjälpa handläggarna med relevanta frågor och bakgrunds- kunskap för exponeringsutredningen. Det går inte att se några tyd- liga förändringar i beviljandegraden för kvinnor jämfört med männen som gått sedan rapporten publicerades, se figur 5.1– 5.3. vägledning uppdaterades och implementerades i handläggningen . Försäkrings- kassan har även tagit fram ett handläggarstöd för jäm- ställd handläggning inom arbetsskador.41 Stödet innehåller bakgrunds- kunskap och checklistor till handläggarna för hur man agerar jäm- ställt i mötet med den försäkrade och i handläggningen, och för hur man kan utveckla verksamheten. Stödet beskrivs närmre i avsnitt 19. Enligt propositionen som föregick lagändring bör arbets- skadeförsäkringen vara utformad på ett sådant sätt att kvinnor all- mänt sett inte har sämre förutsättningar än män att få sjukdoms- besvär godkända som arbetsskador.42 Utfallsdata visar dock på att kvinnor fortsatt får livränta beviljad mer sällan än män, trots de åtgärder har vidtagit för att höja kvaliteten i hand- läggningen. Det finns många faktorer som troligen samverkar till att arbetsskadeförsäkringen har olika beviljandegrad för kvinnor och män. Flera faktorer handlar om skillnader mellan kvinno- och mans- dominerade yrken snarare än kvinnor och män. Det gäller arbetsmiljö, lönenivåer, forskningsresultat om samband mellan exponering och skada och förutsättningarna att genomföra exponeringsutredningen. Därtill tar kvinnor ett större ansvar för det obetalda hemarbetet. Dessa faktorer är delar av en samhällsstruktur som är svår att 41Försäkringskassan (2016): Handläggarstöd för jämställd handläggning: arbetsskador. 2001/02:81, bet. 2001/02:SfU:10, rskr. 2001/02:213. påverka med enskilda åtgärder, även om utredningen ska lämna för- slag som syftar till att kvinnor och män i möjligaste mån ska ha lika möjligheter att få skador godkända som arbetsskada. 6Förmånens utveckling och nuläge 6.1Inkomster och utgifter i arbetsskadeförsäkringen Enligt 2 kap. 3 § socialförsäkringsbalken, SFB, finns bestämmelser om finansiering av socialförsäkringen i socialavgiftslagen (2000:980), , lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Enligt 2 kap. 4 § SFB finansieras socialförsäkringen även med medel från statsbudgeten. Socialavgifterna betalas av arbetsgivare (arbetsgivaravgift) respek- tive egenföretagare (egenavgift). I 2 kap. regleras när arbets- givaravgifter ska betalas och i 3 kap. samma lag regleras när egen- avgifter ska betalas. Socialavgifterna fördelas enligt lagen om fördel- ning av socialavgifter på sjukförsäkringsavgifter, föräldraförsäk- ringsavgifter, ålderspensionsavgifter, efterlevandepensionsavgifter, arbetsmarknadsavgifter och arbetsskadeavgifter. Enligt 10 § samma lag ska arbetsskadeavgifter finansiera ersättningar från arbetsskade- försäkringen enligt 40–42 samt 87 och 88 kap. SFB, kostnader för administration av dessa ersättningar samt statliga ålderspensions- avgifter som ska betalas för dessa ersättningar. Arbetsskadeavgiftens storlek regleras i 2 kap. 26 § samt 3 kap. 13 § . , då utgifterna hade ökat och systemet drogs med underskott, höjdes avgiften till av avgifts- Förmånens utveckling och nuläge underlaget.1 Arbetsskadeavgiften har sänkts . sänktes arbetsskadeavgiften från , och 2017 sänktes den ytterligare till . Regeringens motivering var vid båda tillfällena att intäkterna ska motsvara utgifterna.2 Utgifterna för arbetsskadeersättning är fördelade på flera anslag på statens budget. Den största delen av utgifterna avser arbetsskade- livräntor, som disponeras av genom utgifts- område 10, anslag 1:4. Administrationen av arbetsskadeersättning finansieras genom förvaltningsanslaget för , utgifts- område 10, anslag 2:1. Utgifterna för arbetsskadeersättningen har minskat efterhand. uppgick de till . Huvuddelen avsåg arbetsskadesjukpenning, medan arbetsskadelivräntornas utgifter var 4 516 miljoner kronor.3 beräknas utgifterna för arbetsskade- livräntorna bli 3 015 miljoner kronor.4 Utgifter för arbetsskadeersättningar m.m. Källa: : Socialförsäkringen i siffror för åren 2009–2016. Utgifterna för administrationen har legat stabilt på 5–av de samlade utgifterna . 1Avgiftsunderlaget utgörs i princip av avgiftspliktiga ersättningar såsom lön, arvode, för- måner och andra ersättningar för arbete, se 2 kap. 10 § och 3 kap. 3–8 §§ . 2011/12:1 utg.omr. 10 samt prop. 2016/17:1 utg.omr. 1992/93:178 s. 41. 2016/17:1 utg.omr. Förmånens utveckling och nuläge Åldersfördelning i gruppen livräntetagare Åren 2000, 2005, 2010 och 2015 Källa: statistik. Avser livräntor enligt LAF och SFB. Som framgår av figur 6.1 ovan så är en förklaring till de minskade utgifterna att kollektivet livräntetagare håller på att förändras. De försäkrade som beviljades livränta när reglerna var mer generösa, , fasas ut ur systemet, vilket märks genom att andelen äldre minskar efterhand. var andelen äldre betydligt högre än 2015. Åldersfördelningen för arbetsskadeförsäkringen som helhet på- verkas även av att förmånstiden enligt nuvarande lagstiftning (lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, LAF, och SFB) numera är begränsad så att livränta lämnas längst till och med månaden före den försäkrade fyller 65 år.5 Vissa grupper får dock livränta livet ut enligt tidigare gällande regler. Det gäller den som har fått livränta enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, YFL, men även den som får garantilivränta.6 I takt med att det blir allt färre av dessa grupper försäkrade i systemet kommer livräntetagarkollektivet att föryngras. De som har livränta enligt YFL eller garantilivränta finns 541 kap. 6–7 §§ SFB. I vissa fall gäller . 6Personer födda eller tidigare och som hade beviljats livränta före det att de fyllde har genom en garantiregel fortsatt fått livränta , givet att av livräntans årsbelopp överstiger ålderspensionens årsbelopp. hade nära 13 000 personer livränta på grund av garantiregeln. Förmånens utveckling och nuläge dock inte med i statistiken i figur 6.1. Om de fanns med skulle antalet livräntetagare som är 60+ bli mer än dubbelt så många för . (I diagrammet i figur 6.9 längre ner i texten finns ålders- fördelning för samtliga livräntetagare.) Även om inga regeländ- ringar görs kan man alltså förvänta sig att utgifterna för arbetsskade- försäkringen kommer fortsätta att minska framöver. Även om det tidigare, när arbetsskadeförsäkringssystemet var som mest ansträngt , fanns stora underskott i sys- temet har den utvecklingen vänt. har systemet över- skott, vilket förklarar att avgiften har justerats ner efterhand. Figur 6.2 Inkomster, utgifter och över- eller underskott i arbetsskadeförsäkringssystemet Källa: : Socialförsäkringen i siffror för åren 2009–2016. Av figur 6.2 framgår storleken på överskotten i arbetsskadeförsäk- ringssystemet. Då arbetsskadeavgiften sänktes 2012 märks en tyd- lig minskning i avgiftsinkomster, och därmed ligger inkomster och utgifter bättre i nivå med varandra. Förmånens utveckling och nuläge Av praktiska skäl avser denna redovisning av handläggningen en- bart livränteärenden, eftersom det finns mer statistik tillgänglig om handläggningen av livränteärenden än för arbetsskadeförsäkringen som helhet. Beslut om livränta utgjorde hälften av alla beslut om arbetsskadeersättning, men stod för av utgift- erna inom arbetsskadeförsäkringen. Den tidsperiod som valts i de olika diagrammen följer ofta av för vilken tidsperiod det finns relevanta och tillförlitliga data tillgängligt. 6.2.1Antal beslut, kostnad per ärende och handläggningstid Figur 6.3 Antal beslut om livränta Källa: statistik. Antalet beslut visar en markant minskning 2008, när rätten till tids- begränsad sjukersättning upphörde och därmed en naturlig ingång i försäkringen. Förmånens utveckling och nuläge Figur 6.4 Styckkostnad för ärenden i arbetsskadelivränta Kronor per beslut i löpande priser Källa: årsredovisningar. Styckkostnaden för livränteärenden ökade .