sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Med nuvarande uttagsmönster (återigen uttag av föräldrapenning för barn födda , Försäkrings- kassan 2013c) skulle ledighetslängden bli 14 månader för kvinnorna, för männen och totalt 17 månader för barnet. Skillnaden mot den skattade ledighetslängden, som omfattar ledighet på heltid och deltid, är cirka en månads kortare ledighet för kvinnorna och cirka 0,7 månader kortare för männen. Med den modell som utredningen föreslår, dvs. med totalt att barnet är , skulle ledighetslängden på heltid bli 14 månader med ett uttag omfattande och totalt med en användning omfattande , förutsatt att användes. Anställda som är föräldralediga ett helt kalenderår behöver dock också ta ut semesterdagar under föräldraledigheten. Exempelvis kan det finnas krav på att ta ut minst av årssemestern. Om räknas in så blir möjligheten till ledighet något längre än i beräkningarna ovan som enbart tar hänsyn till ett uttag av för- äldrapenning med . Kravet på att använda semes- terdagar finns dock även , och när föräldern i olika undersök- ningar har uppgett sin totala föräldraledighetslängd är det sannolikt den sammantagna frånvaron från arbetet som föräldern ser som för- äldraledighet, även om semesterdagar har använts under frånvaro- perioden. Genomsnittssiffrorna som används tar dock inte hänsyn till att alla som tar ut föräldrapenning inte behöver föräldraledigt från arbete, på grund av att de är arbetslösa, studerar etc. Alla föräldrar arbetar heller inte heltid, varvid färre dagar med föräldrapenning skulle behöva användas för hel ledighet från det arbetet. Det genom- snittliga antalet använda dagar varierar också beroende på förälderns inkomst, utbildningsnivå, arbetsmarknadssektor, förälderns ålder, om barnet är fött först i födelseordningen m.m., och därför skulle ett slopande av rätten till obetald ledighet när barnet är litet ha olika effekt på ledighetens längd i olika grupper. Utan bestämmelsen om rätt till obetald ledighet eller med en be- gränsad möjlighet till ledighet skulle ledighetsperioden därmed sanno- likt minska för de föräldrar som är anställda på heltid. Om inte uttaget av föräldrapenning reglerades på liknande sätt även för dem som inte är anställda, eller som enbart arbetar deltid, skulle föräldraledighets- längden riskera att bli kortare för dem som är anställda än för dem som inte har sådana restriktioner kring föräldrapenningens använd- ning. En sådan ordning skulle innebära att föräldrapenningen inte gick att använda på annat sätt än med minst för alla. Bestämmelserna i innebär att arbetstagaren har rätt till ledig- het utan föräldrapenning fram till dess barnet är , och om föräldern önskar vara föräldraledig efter den tidpunkten måste för- äldrapenning tas ut, annars kan arbetsgivaren kräva att föräldern återgår till arbete, åtminstone på deltid (givet en heltids- anställning i branschen). Föräldraledighetslagen ger därmed arbets- tagaren rätt till ledighet under vissa omständigheter, men det är inte säkert att arbetsgivaren nekar föräldraledighet även i andra fall eller kontrollerar i vilken mån arbetstagaren använder föräldrapenning med minst vid hel ledighet efter det att barnet har fyllt 18 månader. Arbetstagare och arbetsgivare kan också vara över- ens om att föräldern får vara föräldraledig, även om föräldrapenning inte används. Det saknas uppgifter om sådana uppföljningar görs av arbetsgivarna eller om föräldraledighet nekas på sådan grund. Inty- gande gentemot arbetsgivaren om att föräldrapenning används kan vara praxis när arbetstagaren anmäler att denne vill vara föräldraledig och barnet är och intyg kan då begäras från För- säkringskassan. Sådana kontroller kan dock medföra för mycket administration eller ha begränsad betydelse för arbetsgivaren. Ett exempel kan vara om en sammanhängande längre ledighet kräver att en vikarie tillsätts. Så länge arbetsgivaren har möjlighet att få goda planeringsmöjligheter, dvs. har god kontroll över hur länge ledig- heten förväntas pågå och möjlighet att rekrytera en vikarie för sam- ma tid, så kan arbetsgivaren anse att hel ledighet när barnet är är möjlig även utan föräldrapenning. Det är också vanligt att föräldern behöver uppvisa uttag av föräldrapenning för att få ev. föräldralön eller föräldrapenningtillägg utbetalat. På det sättet har arbetsgivaren viss kontroll över hur mycket föräldrapenning som använts och kan även styra ledighetens förläggning och längd genom att t.ex. sätta villkor för när föräldralön utbetalas och hur många dagar som ersätts. Villkoren om föräldralön kan vara utformade så att de uppmuntrar till tidig återgång till arbetet, genom att en klump- summa utbetalas vid återgången, de kan innebära att föräldraledighet uttagen enbart , eller i viss omfattning kan ge föräldralön, ersättningen kan vara omfattande eller mer be- gränsad, kan ta hänsyn till uttagen föräldrapenning eller inte etc. Föräldralön och föräldrapenningtillägg kan vara utformade på många olika sätt och avtalen är för många för att fullständigt återge här. Ett exempel på när föräldralön kan styra föräldern tillbaka till arbetet är genom att hälften av föräldralönen betalas ut när föräldern har varit tillbaka på arbetet . Den konstruktionen går att finna i t.ex. avtalet mellan Akademikerförbunden och Revision och Konsult.9 Arbetsplatser som omfattas av kollektivavtalet SAF-LO tecknar en försäkring via Försäkring för privat eller kooperativt anställda som innebär att ersättning i form av föräldrapenningtillägg betalas ut, under en sammanhängande ledighetsperiod om maximalt , för de dagar under vilka arbetstagaren tar ut för- äldrapenning på sjukpenningnivå fram till dess att barnet fyllt 18 månader (§ 5 tredje stycket försäkringsvillkoren för föräldrapen- ningtillägg från 2017-01-01).10 Det är enbart en sammanhängande period av ledighet som kan kompenseras. I avtalen mellan Kommuner och Landsting och , AKV (Vision, , Ledarna och Teaterför- bundet), samt för- äldrapenningtillägg betalas ut för föräldrapenning som tas ut längst fram till dess att barnet är . Avtalen om föräldralön kan dock också acceptera längre föräldraledighetslängder, eller lämna överväganden om ledighetslängdens tid till arbetstagaren genom att ge föräldrarna större ekonomiska möjligheter att sprida på föräldra- penninguttaget och därmed ha om de så önskar. I till exempel statlig sektor finns ingen restriktion avseende barnets ålder eller tidpunkt för utbetalning av föräldralönen. Frånvaron på grund av föräldraledighet skulle sannolikt bli mer likartad för män och kvinnor om bestämmelsen om obetald ledighet helt togs bort eftersom de reserverade månaderna styr mot en mer jämn fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet. Om föräld- rarna upplever att möjligheten till föräldraledighet blir för kort skulle ett borttagande av möjligheten till obetald ledighet dock även kunna leda till att en förälder i stället helt avstår från att gå tillbaka till arbe- tet när föräldrapenningen är slut. Hur som är ”för kort” är dock svårt att säga. På grund av föräldrapenningens regelverk är det vanligt att föräldrar etablerar sig på arbetsmarknaden före barna- födande, och därmed finns även incitament att återgå i arbete efter föräldraledighet. Tvåförsörjarnormen är stark i , vilket inne- bär att det kan finnas svårigheter gällande exempelvis försörjning av familjen om en förälder väljer att inte återgå till arbete utan i stället vårdar barn. I jämförelse med situationen i vissa andra länder, där föräldraledighetsperioden kan vara kortare, barnomsorgen kostsam 9Se /avtal2016/avtal2016 10Se /globalassets/alla-forsakringsvillkor/f0265_saf-lo.pdf och det finns sambeskattning, så är det i inte ekonomiskt lön- samt för familjen när en förälder väljer att stanna hemma obetalt . Det kan dock inte negligeras att det finns en viss, om än liten, risk att föräldrar som har en svag förankring till arbets- marknaden, eller av andra skäl prioriterar en längre föräldraledighet, avstår från att återgå till arbete om möjligheten till föräldraledighet upplevs som för kort. Risken med ett sådant val är bland annat att anställningsskyddet, dvs. rätten att återgå i tjänst, kan upphöra. I huvudsak är det dock fördelningen av ledigheten mellan föräld- rarna som är problematisk , inte den totala föräldraledighets- längden. Ur ett barnperspektiv är det viktigt att ge utrymme för flexibilitet och anpassning av ledighetslängden när barnet är litet. Längre ledigheter kan dock ha långsiktigt negativa konsekvenser för löne- och karriärutveckling samt pension. Barns behov och rättig- heter samt utfall relaterade till t.ex. ekonomisk jämställdhet och andra samhällsekonomiska målsättningar är en av de centrala mål- konflikterna när det gäller föräldraförsäkringens utformning. Den ledighet som används för ett barn är ett resultat av för- äldrarnas önskemål om att vårda sitt barn när det är litet, övervägan- den om när i tiden förskolestart och återinträde på arbetsmarknaden bör ske etc. Det innebär att ledighetslängden varierar beroende på barnets behov och föräldrarnas arbetsmarknadssituation/position och önskemål. Mot bakgrund av att föräldrar och barn har olika behov, att för- äldrar arbetar i sektorer med olika förutsättningar och möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv är möjligheten till ledighet utan för- äldrapenning viktig när barnet är litet och bör därför behållas, åtmin- stone i viss utsträckning. Utredningens övriga förslag har som syfte att koncentrera ledigheten till tiden då barnet är litet, och kommer att medföra att föräldrarna behöver förändra sitt nuvarande uttagsmöns- ter. Möjligheten till ledighet utan ersättning från föräldrapenningen bedöms därför vara ett viktigt komplement till den betalda ledigheten. Familjehemsförälders rätt till ledighet utan föräldrapenning En familjehemsförälder som tar emot ett barn som är må- nader har normalt sett inte rätt till hel ledighet från sitt arbete med stöd av FLL eftersom familjehemsföräldern inte har en egen rätt till föräldrapenning (se avsnitt 5.4). Om en förälder avstår föräldrapen- ning till familjehemsföräldern finns dock en sådan rätt. Att det i nor- malfallet saknas lagstöd för ytterligare ledighet kan medföra att arbetstagaren får svårigheter med ledighet från ordinarie arbete trots att det placerade barnet kan ha ett stort omsorgsbehov. Det har diskuterats om ledighetsrätten, i form av tjänstledighet eller föräldraledighet, bör utvidgas för familjehemsföräldrar. Ett för- slag som presenteras i motionen 2002/03:A32511 är att föräldraledig- heten vid mottagande av barn för stadigvarande vård och fostran ska gälla räknat från den tidpunkt då arbetstagaren fått bar- net i sin vård. 7.3.2Åldersgränsen för obetald ledighet när barnet är litet Nuvarande regler i FLL ger rätt till obetald ledighet fram till dess att bar- net är 18 månader. Möjligheten infördes tillsammans med möjligheten att reducera arbestiden (prop. 1977/78:104). Även om förutsättningarna att kombinera arbete och familj har för- ändrats sedan reglerna infördes är flera av motiven fortfarande giltiga såsom att den ökade möjligheten till ledighet var att ge föräldrar och barn ytterligare tid till samvaro. När det gäller åldersgränsen om 18 må- nader anfördes att det att det fanns olika villkor för arbetstagare när det gäller möjligheten till hel tjänstledighet för vård av ett litet barn. Inom den statliga sektorn fanns redan möjlighet för arbetstagaren att vara helt tjänstledig för vård av barn fram tills dess att barnet var . I förarbetena framfördes att det av rättviseskäl skulle bli möjligt att bereda alla andra arbetstagare motsvarande för- måner. Åldersgränsen i sig diskuterades inte särskilt i förarbetena. Om möjligheten till obetald ledighet sänktes från 18 månader till det att barnet var t.ex. skulle det innebära att arbets- givaren från den tidpunkten skulle kunna kräva ett intyg om fullt ut- tag av föräldrapenning (vid heltidsarbete och hel frånvaro) för att arbetstagaren ska kunna vara ledig. Om ledighets- rätten blev mer villkorad på detta sätt skulle det inte per automatik innebära en kortare ledighet. Det skulle även kunna leda till att de 11 Motion 2002/03:A325 om fosterföräldrars möjlighet till tjänstledighet av (S) . föräldrar som har möjlighet sprider ytterligare , dvs. sparar fler dagar, för att efter barnets ett- årsdag börja ta ut föräldrapenning mer intensivt och ändå uppnå samma totala ledighetslängd. Skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten spelar roll Regeln om hel ledighet fram till barnet är måste också relateras till bestämmelserna om skydd av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). För det som också styr föräldrarnas överväganden om föräldrapenninguttag och föräldraledighetslängd är skyddsregler för SGI. En förälder har en skyddad SGI fram till det att barnet fyller , oavsett om föräldern är föräldraledig med föräldrapenning eller inte. Om föräldern har övergått till att arbeta deltid eller är för- äldraledig på heltid efter barnets ettårsdag upphör skyddet och SGI fastställs till den nya inkomstnivån. Föräldern kan dock förlänga SGI-skyddet om denne tar ut föräldrapenning i så kallad oavbruten följd, dvs. om föräldern är helt föräldraledig måste denne ta ut . Om föräldern arbetar deltid krävs att föräldern tar ut föräldrapenning motsvarande arbetstidsförkortningen. Om den sjukpenninggrundande inkomsten sänks eller till och med sätts ned till kan föräldern riskera att få en låg ersättning eller helt stå utan ersättning om denne blir sjuk och ansöker om sjukpen- ning. Som en följd av denna bestämmelse kan föräldrar välja att ta ut föräldrapenning mer intensivt efter barnets ettårsdag än innan, när den sjukpenninggrundande inkomsten är skyddad. Därför kan möjlig- heten till obetald ledighet när barnet är mellan 12–18 månader vara av liten betydelse för föräldrarna. Det finns ingen tillgänglig informa- tion om hur många föräldrar som får en sänkt sjukpenninggrun- dande inkomst som en följd av att de använder möjligheten till hel ledighet utan ersättning efter barnets ettårsdag. , fackförbund med flera informerar utförligt om behovet av att skydda sin sjukpenninggrundande inkomst för att föräldrarna ska väga in risken att förlora eller få en sänkt SGI i sitt beslut om föräldraledig- het och föräldrapenninguttag. Eftersom män i högre utsträckning använder föräldrapenning efter det att barnet fyllt ett kan reglerna för sjukpenninggrundande inkomst också styra fördelningen av dagar och även den intensitet med vilken föräldrapenningen används av män. Heltidsföräldraledighet för barn förutsätter för- äldrapenninguttag, vilket kan innebära att möjligheterna för män att sprida ut sitt uttag av föräldrapenning, förlänga ledigheten och spara dagar är mer begränsade än för kvinnor som oftast tar ut föräldra- penning under det första, skyddade året. I de undersökningar som gjorts av korrelationen mellan föräldrapenninguttag och föräldra- ledighetslängd återfinns även viss skillnad mellan män och kvinnor (SOU 2014:28). Eftersom det räcker att ta ut fem föräldrapenning- dagar vid hel ledighet för att skydda sin sjukpenninggrun- dande inkomst, och ett sådant uttagsmönster inte är ovanligt för att uppnå en tillräcklig kompensationsgrad, så är det också svårt att observera hur de båda bestämmelserna samverkar. Det vanligast förekommande mönstret för föräldraledighet är att föräldrapenning används sammanhängande för tid att barnet fyller . Av mammorna uppger att föräldraledigheten uppgick till mindre än 18 månader. Endast en mindre andel av barnen har följakt- ligen en mamma som sparar dagar för att kunna förlänga ledigheten från arbetet även efter det att barnet är . För barn som är är deltagandet på förskola eller pedagogisk omsorg generellt högt och så mycket som av barnen som fyllt ett men inte deltar i förskoleverksamhet. Det tyder på att de sammanhängande föräldraledigheterna för vård av barn sällan över- stiger 24 månader och att de uppgivna ledighetslängderna även om- fattar situationer där föräldern har återgått i arbete men är föräldra- ledig på deltid (se vidare kapitel 6 om föräldraledighet). De flesta föräldrar återvänder även till arbetsmarknaden efter för- äldraledigheten. För de föräldrar som arbetar innan föräldraledig- heten finns starkt skydd för att återkomma till samma arbete, och det är också det många anställda gör. Av föräldrar med hemmavaran- de barn där yngsta barnet är noll år var det 2016 av männen och av kvinnorna som var sysselsatta (i syssel- satta ingår de som är t.ex. föräldralediga, andelen är i procent av befolkningen). Faktisk medelarbetstid (timmar ) var 30 för män och 4,8 för kvinnor. En stor andel av de som har barn som är noll år gamla är alltså sysselsatta men kan vara frånvarande under mätveckan, med tanke på barnets ålder huvudsakligen i form av för- äldraledighet men det kan även vara av andra skäl. Utifrån faktisk arbetad tid kan slutsatsen också dras att kvinnorna i hög utsträck- ning är föräldralediga på heltid under barnets första levnadsår medan de sysselsatta männen i hög utsträckning arbetar (Statistiska central- byrån [SCB], Arbetskraftsundersökningarna []). För föräldrar vars yngsta hemmavarande barn var mellan ett och ser mönstret annorlunda ut. För barn i den åldern har många föräld- rar återkommit till arbetet efter föräldraledigheten. Sysselsättnings- graden (sysselsatta i procent av befolkningen) ligger på hela 92,7 pro- cent för män och för kvinnor. Faktisk medelarbetstid har ökat för kvinnor och ligger på , men det är mindre än männens nivå på . Om utgångspunk- ten i stället är sysselsatta enbarnsföräldrar med barn som är noll år gamla visar statistiken att av de sysselsatta kvinnorna arbetar 78 pro- cent heltid och deltid. Kvinnorna har en heltidsanställ- ning när de påbörjar föräldraledigheten men när de återgår i tjänst går de ofta ned . Detta kan ske med eller utan föräldrapenning. För barn som är 1–sjunker andelen heltidarbetande kvinnor till . För män är det enbart en liten skillnad beroende på om barnet är noll år eller mellan ett och , andelen heltidarbetande ligger på . En stor del av kvinnor och män som är föräldralediga återgår alltså till arbete, även om kvinnor i hög utsträckning gör det på deltid. Om ett barn som är yngre än tas om hand i ett familjehem, har familjehemsföräldern enligt FLL rätt att utan föräldrapenning redu- cera arbetstiden av normalarbetstiden i branschen för att vårda barnet. I de fall barnet har ett stort omsorgsbehov kan detta emellertid vara otillräckligt. Om barnet är får familje- hemsföräldern förlita sig på att arbetsgivaren ger möjlighet till ledig- het från arbetet i större omfattning utan att det finns stöd för detta i FLL. Det kan antingen innebära att familjehemmet inte kan tillgodo- se barnets behov eller, om föräldern ändå fortsätter att vara ledig mot arbetsgivarens vilja, att föräldern riskerar att mista sitt arbete. Att ta emot ett litet barn i sitt hem är ett stort åtagande. med, enligt utredningens mening, rimligt att det även finns ett rättsligt stöd för att föräldern ska få möjlighet till ledighet från ordinarie sys- selsättning när barnet bedöms ha ett stort omsorgsbehov. Utredning- en bedömer därför, mot bakgrund av den beskrivna problematiken, att frågan om en utvigning av bör övervägas med ut- gångspunkt i vad som är det bästa för barnet. Utredningen anser dock att frågan ligger utanför uppdraget så som det är beskrivet i direktivet. Dessutom krävs särskild kunskap om bland annat uppdraget som familjehemsförälder och placerade barns behov, hur nuvarande be- stämmelser inverkar på kommunernas rekryteringsbehov m.m. för att kunna göra en fullständig bedömning om hur en eventuell utvigning bör konstrueras. Frågor som bör utredas är exempelvis konstruk- tionen av nya åldersgränser och av om alternativa lösningar bör över- vägas i stället. Sammanfattning kring möjligheten till ledighet utan föräldrapenning när barnet är Föräldraledigheten sker i huvudsak fram till dess att barnet är och en majoritet av föräldrapenningen används även under den tiden. En stor andel av barnen deltar i förskola eller pedagogisk omsorg vid både ett- och tvåårsdagen och en stor andel av föräldrarna med barn i åldern 1–har återgått till arbete, dvs. är sysselsatta och arbetar åt- minstone deltid. Med utredningens föreslagna modell kommer för- delningen av betald ledighet mellan män och kvinnor att utjämnas under barnets tidiga år. Även fördelningen av föräldraledighet i stort påverkas i mer jämställd riktning. Det finns dock en viss risk att nu- varande ledighetslängder för framförallt kvinnor inte påverkas, om det finns ekonomiska möjligheter att sprida ytterligare på föräldra- penningdagarna. Mot bakgrund av den stora beteendeförändring som krävs med anledning av den nya modellen och de andra för- slagen som utredningen lämnar (se särskilt 7.7 om ytterligare reser- verad tid) är det dock rimligt att anta att beteendeförändringen även kommer att ha återverkningar på föräldraledighetslängden. Möjlig- heten att sprida på föräldrapenningdagarna ser också mycket olika ut i olika grupper. En sänkning av åldersgränsen för hel obetald ledighet bedöms inte ha stora effekter på kvinnors obetalda ledighet i stort, även om det kan påverka vissa. Inte heller mäns obe- talda ledighet kommer påverkas särskilt mycket. mycket som tyder på att den reella möjligheten till ledighet från arbetet utan att använda föräldrapenning redan ligger på tolv måna- der, inte 18. Detta eftersom föräldrarna är måna om att behålla sin upparbetade sjukpenninggrundande inkomst och därför tar ut för- äldrapenning motsvarade arbetets nedsättning från den tidpunkten. Ledighet från arbetet utan kompensation medför en risk, vid plötslig sjukdom kan föräldern stå utan socialförsäkringsskydd. Dessutom kan kollektivavtal om t.ex. föräldralön styra föräldrarnas uttag till perioden innan barnets tvåårsdag eller t.ex. innan barnet är 18 måna- der, och på så sätt ytterligare påverka föräldrarna till att pressa sam- man och ha sin ledighet sammahängande redan när barnet är litet. Det kan också noteras att en förkortning av möjligheten till obetald ledighet skulle medföra att män, som ofta är de som tar ut föräldra- penning senare i barnets liv, får sämre möjligheter att använda för- äldrapenningen flexibelt än vad kvinnor får. Det är även osäkert om en tolvmånadersgräns skulle medföra en kortare total ledighet för alla grupper, eftersom föräldrar som har sådana möjligheter då kan spara dagar och sedan ta ut full föräldrapenning, exempelvis med . Ur ett barnperspektiv är det också av vikt att föräldrarna har viss flexibilitet att anpassa ledighetslängden och förläggningen inte bara utifrån rätten till föräldrapenning utan som en generell rätt till för- äldraledighet, särskilt eftersom inte alla föräldrar har en egen rätt till föräldrapenning. Det är därför, snarare än föräldraledighetens längd och möjligheten till obetald ledighet, fördelningen av föräldraledig- hetstiden mellan föräldrarna som är problematisk. Med den nu före- slagna modellen för föräldrapenning, med en skarp treårsgräns och en koncentration av uttaget innan den tidpunkten, kommer uttaget av föräldrapenning att koncentreras, särskilt för män. Utredningen gör därför bedömningen att möjligheten till hel ledighet utan föräldra- penning bör ligga kvar och inte tas bort eller sänkas. Utvecklingen av den obetalda ledigheten bör följas upp, se av- snitt 7.20. Det bör dessutom, i ett annat sammanhang, övervägas om familje- hemsförälders rätt till hel ledighet utan föräldrapenning bör utvidgas till att gälla även barn som är . 7.3.3Möjligheten att reducera arbetstiden En förälder har enligt FLL möjlighet att fram till barnets åttaårsdag eller den senare tidpunkt då barnet avslutar det första skolåret rätt att förkorta den normala arbetstiden med upp till en fjärdedel utan att använda föräldrapenning.