sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — 8 På samma sätt som gäller anmälningarna avseende föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning finns anmälningar som innehåller misstänkt brottslighet mot flera olika utbetal- ningssystem, vilka dock inte har angetts i kodschemat. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet har gjort 16 anmälningar som gäller vårdbidrag. Av dessa anges brottstiden variera mellan 1–i nio anmälningar, varför dessa omfattas av utredningens uppdrag på denna grund. Ytterligare en anmälan bör omfattas eftersom beloppet uppgår till . Totalt omfattar alltså 10 anmälningar miss- tankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Det totala antalet anmälningar fördelar sig enligt följande i fråga om brottsutsatta system: tillfällig föräldrapenning (), föräldra- penning (), sjukpenning (), sjukersättning (), barnbidrag (), bostadsbidrag (), bostadstillägg (), aktivitetsstöd (), assistansersätt- ning () och därefter aktivitetsersättning, arbetsskadeliv- ränta, bilstöd, boendetillägg, handikappersättning, tandvårdsstöd, underhållsstöd och vårdbidrag. Enligt utredningens bedömning förekommer det misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet mot i 1 982 anmäl- ningar, vilket utgör av det totala antalet anmälningar som gåtts igenom. Dessa anmälningar fördelar sig mellan utbetalnings- systemen gällande tillfällig föräldrapenning, 16 pro- cent gällande sjukersättning, föräldrapenning, barnbidrag, sjukpenning, bostadsbidrag, 7 pro- cent bostadstillägg, underhållsstöd och assistans- ersättning. När det gäller utbetalningssystemen aktivitetsersättning, aktivitetsstöd, arbetsskadelivränta, bilstöd, handikappsersättning, tandvårdsstöd och vårdbidrag förekommer dessa i eller mindre av anmälningarna som avser kvalificerad välfärdsbrottslighet. Utredningen bedömer således att är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet och att merparten av antalet anmäl- ningar innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Brottsligheten riktas mot samtliga ut- betalningssystem (förutom boendetillägg för vilket det fanns en anmälan) inom vilka det förekommer anmälningar. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottslighet som riktas mot ut? I anmälningarna från har företag använts som brottsverktyg i av fallen (152 fall, varav aktiebolag i 95 fall och enskild näringsverksamhet i 57 fall). Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter Oriktiga handlingar har använts i av fallen (arbetsgivar- intyg i 66 fall, läkarintyg i 16 fall, övriga intyg i 599 fall). I fyra fall (0,) har uppmärksammats att oriktig identitet har använts. I (40 stycken) av fallen finns mer än en person inblandad i brottsupplägget; i 36 fall anges att 2 personer är inblandade och i 4 fall anges att det finns 3 personer inblandade. Brottstid och beloppens storlek Angående brottstiden kan noteras att det för av anmäl- ningarna anges en brottstid på mellan och under . I inter- vallet – under ligger av anmälningarna medan har en brottstid på mellan och . Andelen anmälningar med en brottstid under uppgår till och i av anmälningarna har ingen brottstid angetts. Gällande beloppen anges i av fallen att beloppet ligger . I av fallen ligger beloppet mellan och . Belopp mellan en halv och förekommer i av fallen och av fallen ligger i intervallet till . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet I kodschemat har gjort anteckningar om upp- repad brottslighet i (240 stycken) av fallen. I (218 fall) av fallen har det gjorts anteckningar om internationella kopplingar (arbetat utomlands, ofta i eller , sam- tidigt som ersättning erhållits i ; personen har inte anmält flytt utomlands m.m.). Särskilt mot bakgrund av vad som redovisats ovan om assistans- ersättningen bör noteras att viss brottslighet som riktas mot För- säkringskassans utbetalningssystem i hög grad är organiserad och systematisk. De tillvägagångssätt som uppmärksammats vid brott mot assistansersättningen visar på avancerade brottsupplägg med flera personer inblandade. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utred- ningen konstatera att de sammanlagda beloppet i anmälningarna för den tid som granskats och som utgör kvalificerad välfärdsbrottslig- het uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till . Detta innebär att anmälningarna som rör kvali- ficerad välfärdsbrottslighet utgör av totalt anmält belopp. Rapporter och tidigare utredningar Brå har i den studie som gjordes i rapporten i (s. 119) uppmärksammat ett fall som rör misstänkt brott med efterlevandestöd. Efterlevandestöd utgår till ett barn vars för- äldrar inte längre lever. I fallet hade mamman, som inte alls var avliden, agerat som en äldre släkting till barnet och sökt om efter- levandestöd. Denna typ av förfaranden tas också upp i Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet (s. 50) där Brå konstaterar att i dessa ärenden kan kräva att få in dödsfalls- intyg om den avlidne var bosatt utomlands, och att det ibland före- kommer förfalskade sådana. förekommer i stället att man förfalskar dokument för att påskina ett släktband med någon som är avliden. begär vidare in s.k. levnadsintyg från personer som är bosatta utomlands och som erhåller pension eller Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet andra ersättningar från . Sådana intyg ska utfärdas av en intygsgivare som är godkänd av , vilket kan vara en svensk utlandsmyndighet eller myndighet i det aktuella landet. Det förekommer att sådana levnadsintyg förfalskas även om bedömer att det är mycket ovanligt. –2015 har upprättat 68 anmäl- ningar som avser misstankar om brott mot välfärdssystemen. Vad gäller rubriceringen i anmälningarna dominerar bidrags- brotten. Dessa utgör totalt om man tar hänsyn till såväl normalgraden som den grova varianten av brottet. Urkundsförfalsk- ning utgör den näst mest anmälda brottstypen . Det bör noteras att dessa är koncentrerade . Den resterande delen, , avser bedrägeri. I av de anmälda fallen har fått en impuls utifrån. Bland dem som har gett myndigheten impulser hittar man andra myndigheter, kommuner, hyresvärdar och privat- personer. Är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Vid genomgången av anmälningarna har utredningen gjort nedan- stående iakttagelser. Redovisningen följer de olika typer av utbetal- ningar som myndigheten gör. har gjort totalt 33 anmälningar som gäller bostadstillägg för pensionärer. I 27 av dessa har den misstänkta brottsligheten pågått mellan 1–. Beloppen varierar mellan 14 000–och i det fall som avser lägst belopp är dess- utom två personer inblandade i upplägget. Samtliga dessa fall anses vara kvalificerade välfärdsbrott. Därutöver finns ett fall i vilket Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet anmält belopp uppgår till som också bör omfattas av utredningens uppdrag pga. beloppets storlek. Ett fall innehåller en falsk kontoändringsblankett, men i övrigt inga kvalificerade om- ständigheter varför det inte bör omfattas. Totalt omfattar alltså 28 anmälningar gällande bostadstillägg till pensionärer misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Gällande ålderspension finns två fall som har lång brottstid (respektive ) och dessutom avser höga belopp (respektive ). Dessa bör anses som kvalificerade välfärdsbrott. Av övriga nio fall innehåller åtta stycken en falsk kontoändringsblankett, men i avsaknad av andra kvalificerade moment anses dessa inte ingå i uppdraget. Totalt omfattar alltså två fall misstankar om kvalificerad välfärdsbrottslighet. Det finns fem anmälningar som gäller garantipension. Fyra av dem avser en brottstid mellan och . Beloppen varierar mellan 57 000–. Dessa anmälningar omfattar miss- tankar om kvalificerade välfärdsbrott. Impulsen i det femte ärendet har kommit från utlandet, men har i övrigt inga kvalificerade moment och lämnas därför utanför uppdraget. Samtliga fyra fall som avser efterlevandestöd har en brottstid som ligger mellan och . Beloppen varierar mellan 31 000– . Samtliga bör anses omfatta misstankar om kvali- ficerade välfärdsbrott. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Två av fyra fall som gäller omställningspension har en brottstid som uppgår till eller därutöver och belopp som ligger mellan 90 000– . Dessa två fall omfattas av utredningens uppdrag, medan de två övriga lämnas utanför. Samtliga tre fall som rör barnpension har en brottstid som ligger mellan och . Det högsta beloppet uppgår till och det lägsta till . Trots detta låga belopp har utbetalningar gjorts under , varför även detta bör omfattas av uppdraget. Således anses samtliga tre fall som kvalificerade välfärdsbrott. När det gäller äldreförsörjningsstöd har de tre fall som anmälts en brottstid som ligger mellan och samt avser belopp mellan 180 000–. Samtliga fall omfattar misstankar om kvalificerade välfärdsbrott. Förlängd omställningspension och änkepension Den anmälan som rör förlängd omställningspension har en brottstid som uppgår till och bör därför omfattas av utredningens upp- drag. Samma sak gäller anmälan om änkepension, vars brottstid upp- går till med ett utbetalt belopp om . SOU 2017:37 Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet De utbetalningssystem som förekommer i brottsanmälningarna från är bostadstillägg till pensionärer9 som står för av anmälningarna, ålderspension som står för , äldreförsörjningsstöd10 för , förlängd omställ- ningspension för och änkepension för . Enligt utredningens bedömning omfattar totalt 48 anmälningar misstänkt kvalificerad välfärdsbrottslighet, vilket utgör av den anmälda brottsligheten. Vidare riktas kvalificerad välfärds- brottslighet mot samtliga utbetalningssystem, där bostadstillägg för pensionärer är det system som förekommer i flest anmälningar som avser sådan brottslighet (). Utredningen bedömer således att är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet och att merparten av antalet anmälningar innehåller brottslighet som är organiserad eller syste- matisk i den mening som avses här. Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten som riktas mot ut? Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter Det finns inga noteringar om att exempelvis oriktiga handlingar eller identiteter har använts i brottsligheten.11 9I samråd med har i denna siffra inkluderats fall där bostadstillägg förekommer i kombination med annat system (garantipension (1 fall), ålderspension (2 fall) och äldreförsörjningsstöd (4 fall)). 10I samråd med har i denna siffra inkluderats fall där äldre- försörjningsstöd förekommer i kombination med annat system som inte är bostadstillägg dvs. garantipension (1 fall). 11I totalt 9 ärenden har oriktig handling i form av kontoändringsblanketter använts, men inget av dessa ärenden anses vara ett kvalificerat välfärdsbrott eftersom de i övrigt saknar kvalificerande moment. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet I ett fall anges att två personer är inblandade i brottsupplägget, i övriga fall är endast en person inblandad. Brottstiden och beloppens storlek När det gäller brottstiden kan konstateras att i av fallen är det fråga om en brottstid . Beloppen varierar kraftigt mellan anmälningarna, men merparten av dem () avser ett belopp och av anmäl- ningarna rör belopp . Det kan särskilt noteras att bostadstillägg för pensionärer är det utbetalningssystem som förekommer mest frekvent i anmälningarna. Andelen uppgår enligt ovan till . De har en brottstid i av anmälningarna och andelen av misstänkt felaktigt utbetalt belopp i fråga om den kvalificerade välfärdsbrotts- ligheten uppgår till (4,av ). I fråga om internationella kopplingar kan noteras att impulserna till ett par anmälningar har kommit från ambassad eller konsulat i utlandet. Även om just dessa anmälningar inte har bedömts omfattas av utredningens uppdrag, visar de på en internationell koppling. Det finns även exempel på internationella kopplingar genom att anhöriga till personer som bor utomlands och som får utbetalningar från , inte har anmält att personen som får utbetal- ningarna har avlidit. De anhöriga har efter dödsfallet fortsatt att tillgodogöra sig utbetalningarna. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utred- ningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna för den tid som granskats och som utgör kvalificerad välfärdsbrottslighet uppgår till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till 9,6 miljo- ner kronor. Detta innebär att anmälningarna som rör kvalificerad välfärdsbrottslighet utgör av totalt anmält belopp. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Rapporter och tidigare utredningar Brå har uppmärksammat fusk med den statliga lönegarantin (se Brå 2016:9, s.120 och Brå 2015:8, s. 46–47). Felaktigheterna består i att personer som aldrig arbetat, eller som har arbetat svart på företag, skrivs in som anställda inför en konkurs. Konkursförvaltaren fattar därefter beslut om lönegaranti som betalas ut till den som sägs ha varit anställd. Det finns även exempel på att man har kapat eller förfalskat identiteter och gett sken av att dessa personer är anställda i företaget. När lönegaranti beviljats och betalats ut har de misstänkta själva kunnat ta pengarna då de har ordnat bankkonton och internet- bank i identiteternas namn. Det har också observerats att konkurs- förvaltares brev och namnteckning har förfalskats och att ett för- falskat beslut om lönegaranti har skickats till . Vidare har man sett att bolagsföreträdare försöker mörka fel eller ändra i bokföring och andra dokument för att det ska se ut som att företaget har haft fler anställda eller betalat ut mer i lön än vad som verkligen varit fallet. I en rapport om den statliga lönegarantin har SAMEB (Sam- verkan mot ekonomisk brottslighet) gjort en bedömning av de felaktiga utbetalningarna gällande perioden . Utifrån de fallstudier som genomfördes gjorde man bedömningen att missbruket omfattar åtminstone 7–, vilket enbart i motsvarar 30–och 150–i hela landet. I rapporten påpekades att även om det finns en osäkerhet i dessa siffror har man sett indikationer på ett omfattande missbruk och det konstaterades att mörkertalet troligen är stort. (SAMEB, Missbruk av statlig löne- garanti, Slutrapport ) Inhämtade uppgifter från länsstyrelserna Undersökning av länsstyrelsernas brottsanmälningar Utredningen har tagit del av uppgifter om totalt 23 anmälningar –2014. Den information som har erhållits är knapphändig, vilket innebär att det inte är möjligt att göra en analys av uppgifterna Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet motsvarande den som gjorts för övriga myndigheter och arbetslös- hetskassor. Vad gäller rubricering finns sådan uppgift gällande fem anmäl- ningar. Rubriceringarna är försök till bedrägeri i tre fall varav ett i kombination med urkundsförfalskning. En anmälan har rubricerats som bedrägeri samt urkundsförfalskning och ytterligare en som bedrägeri, försök till bedrägeri och urkundsförfalskning. I fem anmälningar har det angetts att impulsen till anmälan har kommit från egen kontroll. Är länsstyrelserna utsatta för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Inledningsvis kan konstateras att det i fråga om länsstyrelsernas utbetalningssystem endast handlar om utbetalningar av lönegaranti. Vid genomgången av inlämnade anmälningar har vi bedömt att samtliga omfattar misstankar om kvalificerade välfärdsbrottslighet. Utredningen bedömer således att länsstyrelserna är utsatta för kvali- ficerad välfärdsbrottslighet och att brottsligheten är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottsligheten som riktas mot länsstyrelserna ut? Det bör noteras att det i tre fall har gjorts mer än en anmälan som rör en och samma konkurs. I två ärenden har tre anmälningar gjorts och i ett ärende sex anmälningar. I en annan anmälan berörs tre olika konkurser där det förekommit såväl falska beslut om lönegaranti som falska intyg om inskrivning på Arbetsförmedlingen. Dessutom har några personer försökt få lönegaranti utbetalt från två av kon- kurserna parallellt. Här bör också noteras att det finns ett tydligt incitament att ha ett så stort antal personer anställda i företaget som möjligt vid konkursutbrottet, om man i någon mening kan kontrollera dessa personer. Det kan ske antingen genom att de agerar tillsammans med konkursgäldenären eller att det är fråga om identiteter som kan kontrolleras av konkursgäldenären. På så vis blir det möjligt att genom lönegarantin förse andra involverade med Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet pengar eller att tillgodogöra sig utbetalningarna själv via de kon- trollerade identiteterna. Brottstiden och beloppens storlek I de fall belopp har angetts varierar dessa mellan och . Någon brottstid har inte angetts. Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter I 16 fall har falska lönegarantibeslut använts och i några fall har detta kombinerats med oriktiga intyg om inskrivning på Arbetsförmed- lingen. När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utredningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna för den tid som granskats och som utgör kvalificerad välfärdsbrottslighet uppgår till . Rapporter och tidigare utredningar I fråga om det ekonomiska biståndet från kommunerna har Brå i Bedrägeribrottsligheten i uppmärksammat i huvudsak två olika förfaranden från den misstänktes sida (Brå 2016:9, s. 118–119). Ett förfarande handlar om att personen har haft dolda inkomster, exempelvis i form av svartarbete, deltidsarbete eller studier, som inte redovisats då man ansökt om ekonomiskt bistånd. Eftersom konto- utdragen inte inhämtas direkt från bank utan lämnas in av den sökande själv finns utrymme för att manipulera eller förfalska dessa. Det andra förfarandet handlar om att personen har uppgett en för hög hyreskostnad. Felaktigheten har ofta berott på att personen inte har uppgett att denne har haft en sambo eller inneboende och därför fått för hög ersättning för hyran. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet I Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet (s. 48) beskiver Brå att det finns möjlighet att köpa tjänster på internet som inne- bär att kontoutdrag antingen helt kan förfalskas eller att man kan få hjälp med att plocka bort de transaktioner som man inte vill ska synas på det. Personen kan naturligtvis också försöka manipulera kontoutdraget på egen hand. Inhämtade uppgifter från kommuner Undersökning av kommunernas brottsanmälningar När det gäller anmälningar från kommunerna har det varit svårt att få fram ett adekvat underlag. Utredningen har ställt frågan till Kommuner och Landsting om möjligheten att göra en större insamling av anmälningar från ett brett urval av kommuner, men det har visat sig inte vara möjligt att genomföra. Utredningen har då vänt sig till de tre storstadskommunerna med en förfrågan om möjligheterna att få tillgång till information ur anmälningar. Denna förfrågan har resulterat i att totalt 258 anmälningar har redovisats till utredningen genom kod- scheman. Anmälningarna fördelar sig på sex stycken från och 252 från . Anmälningarna från har inte redovisats på ett fullständigt sätt, varför uppgifterna inte har varit möjliga att analysera. När det gäller anmälningarna från råder samma förhållande gällande 22 anmälningar. Dessa har inte fyllts i på ett sådant sätt att det är möjligt för utred- ningen att analysera dem. Till grund för analysen ligger således 230 anmälningar från . Anmälningarna är gjorda –2015. Vad gäller rubriceringen har rubricerats som bidragsbrott av normalgraden och som grovt bidragsbrott. En anmälan har rubricerats som vårdslöst bidragsbrott medan övriga har en oklar rubricering. I av de anmälda fallen har kommunerna fått impuls från egen kontroll. Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet Är kommunerna utsatta för kvalificerad välfärdsbrottslighet? Inledningsvis kan konstateras att de utbetalningssystem som redo- visas i underlaget är ekonomiskt bistånd, försörjningsstöd och introduktionsersättning. Vid analysen av anmälningarna avseende kommunerna måste man hålla i minnet att samtliga anmälningar kommer från . Urvalet är således ännu mer begränsat än för myndigheterna och arbetslöshetskassorna. En analys av dessa anmälningar kan naturligtvis säga något om den kvalificerade välfärdsbrottslighet som riktas mot kommunerna, men utredningen har valt att här lyfta fram mer generella drag ur den information som framgår av under- sökningen just med tanke på den begränsning som finns i materialet. I fyra anmälningar förekommer ersättningsformen introduktions- ersättning. Anmälningarna avseende denna typ av ersättning inne- håller inga moment som medför att brottsligheten bör anses som kvalificerad. Utredningen anser dock inte att det går att dra några slutsatser om utbetalningssystemet är utsatt för kvalificerad välfärds- brottslighet på detta begränsade underlag. Det ska vidare noteras att det anges såväl ekonomiskt bistånd som försörjningsstöd i fråga om vilka utbetalningssystem som är utsatta för brottslighet. Då försörjningsstöd är en form av ekono- miskt bistånd och det av redovisningen inte går att utläsa vad som avser försörjningsstöd eller eventuellt andra former av ekonomiskt bistånd kommer som utsatta system nedan att endast anges ekono- miskt bistånd. I fråga om anmälningar avseende ekonomiskt bistånd kan konsta- teras att det förekommer 37 stycken som avser ett belopp . Beloppen ligger mellan och nästan . I ytterligare 41 anmälningar förekommer en brotts- tid mellan och . När det gäller övriga anmälningar finns inga moment som kan anses innebära att de omfattar misstankar om kvalificerade välfärdsbrott. Totalt omfattar 78 anmälningar misstankar om kvalificerade välfärdsbrott, vilka utgör av de anmälningar som ingår i undersökningen. Utredningen gör således bedömningen att kom- munernas system för utbetalningar av ekonomiska bistånd är utsatt för kvalificerad välfärdsbrottslighet men att merparten av Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet antalet anmälningar inte innehåller brottslighet som är organiserad eller systematisk i den mening som avses här. Hur ser den kvalificerade välfärdsbrottslighet som riktas mot kommunerna ut? Företag anges som brottsverktyg i av fallen, men det anges inte närmare hur detta har gått till. Oriktiga handlingar och oriktiga identiteter I ett fall har en felaktig identitet använts och det anges då att personen försökte använda en annan persons identitet. I av fallen har oriktiga handlingar använts. Det handlar då om felaktiga läkarintyg, kontoutdrag, lönespecifikationer, kvitton, hyresavier och kontoutdrag. I av fallen är två personer inblandade i upplägget, medan det i övriga fall är en person inblandad. Brottstid och beloppens storlek När det gäller beloppen ligger dessa mellan och nästan i anmälningarna. I ligger felaktigt utbetalt belopp , i mellan och , i mellan och och i . Brottstiden anges i av fallen till under , till men under , och av fallen har en brottstid på . Kartläggning av kvalificerad välfärdsbrottslighet När det gäller den anmälda brottslighetens storlek kan utredningen konstatera att det sammanlagda beloppet i anmälningarna för den tid som granskats och som utgör kvalificerad välfärdsbrottslighet upp- går till . Det ska jämföras med beloppet för samtliga anmälningar i undersökningen vilket uppgår till 13,3 miljo- ner kronor. Detta innebär att anmälningarna som rör kvalificerad välfärdsbrottslighet utgör av totalt anmält belopp. Rapporter och tidigare utredningar I rapporten som dörröppnare till välfärdssystemet (s. 39 f.) har Brå identifierat ett antal varianter på felaktiga intyg som berör . Det rör främst arbetsgivarintyg eller intyg om erbjudande om arbete som kan ligga till grund för ett arbetstillstånd. För att en medborgare utanför EU ska få arbetstillstånd i krävs att det finns en skrivelse med erbjudande om arbete utfärdat av en arbetsgivare.