sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Regeringen ställde sig bakom kommissionens förslag om ett energieffektivi- seringsmål på EU-nivå. Regeringen konstaterade också i meddelandet att en överenskom- melse hade nåtts vid om ett heltäckande klimat- och energipolitiskt ramverk till 2030, som in- kluderar mål om energieffektivisering.20 Överenskommelsen inne- bär att ett vägledande mål på EU-nivå på har fast- ställts för att förbättra energieffektiviteten i förhållande till prognoserna för den framtida energianvändningen. Det ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. EU kommer dessutom att fullt ut beakta utsläppshandelssystemets möjligheter när det gäller att bidra till de övergripande klimatmålen. En översyn kommer att ske , med siktet inställt på ett mål på EU-nivå på 30 pro- cent. presenterade mot den bakgrunden ett åtgärdspaket för en ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik.21 Energi- unionen sammanfattades i 15 åtgärdspunkter, där följande två av- handlade åtgärder med avseende på energieffektivisering. 19Meddelande om energieffektivisering, Faktapromemoria 2014/15:FPM7. 20EUCO 169/14, . 21COM (2015) 80, . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? EU har fastställt målet att uppnå energibesparingar om . –För att stödja det mål som fastställts kommer kommis- sionen att se över all tillämplig lagstiftning om energieffektivitet. Dessutom kommer den att föreslå ändringar när så behövs. –Medlemsstaterna och regionerna bör i större utsträckning ut- nyttja EU-medel för renovering av bostäder. I byggnader kan stora potentiella energieffektivitetsvinster göras. Renovering av byggnader för att göra dem energieffektiva och till fullo utnyttja hållbara lösningar för uppvärmning och kylning kommer att sänka EU:s kostnader för energiimport, öka energitryggheten och sänka hushållens och företagens energi- kostnader. –Kommissionen kommer att utarbeta ett initiativ för ”smart finansiering för intelligenta byggnader” för att göra befintliga byggnader mer energieffektiva och underlätta tillgången till be- fintliga finansieringsinstrument. –Kommissionen kommer att föreslå en strategi för att underlätta investeringar i uppvärmning och kylning. har därefter lämnat förslag om ändringar i energieffektiviseringsdirektivet22 (EED) och i direktivet om byggnaders energiprestanda23 (EPBD). Det innevarande ordförandeskapet i ministerrådet () har ambitionen att nå en överenskommelse mellan och ministerrådet innan årets slut.Kommissionen har också lämnat förslag om Governance of the Energy Union, dvs. hur Energiunionen ska styras och ledas av Europeiska parlamentet och Europeiska unionens råd.24 Regelverket innehåller bland annat förslag om han- teringen av långsiktiga strategier för utsläppsminskningar och natio- nella energi- och klimatplaner. Förslagen åtföljs av ett policy- dokument, Clean Energy For All Europeans, som framhåller målen 22COM (2016) 761, . 23COM (2016) 765, . 24COM (2016) 759, . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? för energieffektivisering, förnybar energi och en stark ställning för konsumenterna som några av grunderna för Energiunionen.25 Den anser att Energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen så långt som möjligt.26 Åtgärder ska bygga på EU:s tre energipolitiska pelare (ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet), vara ömsesidigt förstärkande och vidtas parallellt. Regeringen betonar också vikten av en väl fungerande inre marknad och stödjer en höjning av energieffektiviseringsmålet till till 2030. I den svenska energiöverenskommelsen sägs bland annat att ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas senast 2017.27 I en ny överenskommelse har samma partier enats om ett förslag till mål för energieffektivisering för till 2030.28 Sverige ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. Energimyndigheten ska ges i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorstrategierna utgör inga mål som ska fastställas av . Målet för energieffektivisering, och sättet att beräkna det, ligger i linje med EU:s ambition om minskad absolut energi- användning till 2030 och är i linje med att EU kommer att använda som basår för sina beräkningar. Med de antaganden som gjorts i långtidsprognos 2014, samt bortfallet av fyra kärnkraftsreaktorer , bedöms med regelverk och styrmedel 25COM (2016) 860, . 26Regeringskansliets Faktapromemoria 2014/15:FPM23 Energiunionen, . 27Ramöverenskommelse om energipolitiken mellan 5 riksdagspartier, . 28Överenskommelse om mål för energieffektivisering. Regeringens press- meddelande . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? för energieffektivisering minska energiintensiteten med jämfört med . har ytterligare styrmedel tillkommit som bidrar till en ökad energieffektivisering. föreslår i sitt betänkande därutöver styrmedel som förväntas bidra till måluppfyllelse. har fått regeringens uppdrag att formulera sektorsstrategierna.29 Enligt uppdraget ska det ske i sam- råd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher. Myndigheten ska rapportera hur arbetet framskrider och i sin årsredovisning redovisa genomförandet av strategierna och effekterna av dessa. Syftet med sektorsstrategier är att på ett tidigt stadium få till stånd en dialog mellan , olika branscher och berörda myndigheter. Dialogen ska avse lämpliga vägledande mål- sättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella energi- och klimatmålen nås. Genom att arbetet sker i samspel mellan berörda myndigheter och bransch- aktörer kan enligt regeringen en bred samsyn uppnås, som olika aktörers engagemang blir större vid genomförande av den nationella politiken. beslutade om propositionen Svenska miljö- mål – för ett effektivare miljöarbete30 med en ny målstruktur för miljöarbetet med generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. Därmed försvann också de tidigare delmålen ur målstrukturen. Regeringen gick i propositionen igenom möjligheterna att upp- nå de olika delmål som tagits bort, bland annat under miljökvali- tetsmålet God bebyggd miljö. Beträffande delmålet om energi- effektivisering av bebyggelsen anförde regeringen följande.31 Delmålet innebär att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler ska minska. Minskningen bör vara i förhållande till 29Uppdrag till att formulera sektorsstrategier för energi- effektivisering, Regeringsbeslut Dnr M2017/01811/Ee. 2009/10:155, . 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2009/10:155 s. 217. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. Delmålet är möjligt att nå med fortsatta åtgärder. Utvecklingen går åt rätt håll, eftersom uppvärmningen blir mer energieffektiv, andelen för- nybar energi ökar och andelen fossila bränslen minskar. De generella ekonomiska styrmedlen, som koldioxidskatt, har tillsammans med stigande energipriser varit starkt bidragande till denna utveckling. Styrmedlen kompletteras med teknikutveckling, information och andra insatser. Effektivare energianvändning i bebyggelsen skulle enligt ett reger- ingsbeslut 201232 ses dels som en del i arbete för att nå det dåvarande målet om 20 procents effektivisering av energianvänd- ningen som hade slagits fast inom EU, dels som en del i den fortsatta strävan att nå målet om 20 procents effektivare energianvändning i bebyggelsen respektive 50 procents effektivare energianvänd- ning 2050. Att tidigare delmål om energianvändning i byggnader hade utgått genom en förändring av målstrukturen för miljöarbetet skulle enligt regeringen inte tolkas som att målsättningarna för energianvändningen i bebyggelsen hade ändrats i sak.33 4.1.8Nationella strategier för energieffektiviserande renovering av byggnader Enligt artikel 4 i EED34 ska som tidigare nämnts varje medlemsstat fastställa en långsiktig strategi för energieffektiviserande reno- vering av byggnader, både offentliga och privata. Syftet är att ut- nyttja tillfället när byggnader ska renoveras till att förbättra bygg- nadsbeståndets energiprestanda. Strategin ska uppdateras och omfatta a)en översikt av det nationella byggnadsbeståndet, b)identifiering av kostnadseffektiva renoveringsmetoder som är relevanta för byggnadstypen och klimatzonen, 32Regeringsbeslut , RK dnr M2012/1171/Ma. 33Ds 2012:23 s. 108 f. 34Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU om energieffektivitet. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? c)styrmedel och åtgärder som stimulerar kostnadseffektiv total- renovering av byggnader inbegripet renoveringar som utförs etappvis, d)ett framtidsinriktat perspektiv som ska vägleda privatpersoner, fastighetsbolag, byggindustrin och finansinstitut i deras inve- steringsbeslut, samt e)en evidensbaserad skattning av förväntade energibesparingar och fördelar i vidare bemärkelse. Den första nationella strategin Regeringen redovisade som en bilaga till den tredje nationella hand- lingsplanen en långsiktig strategi för energieffektiviserande reno- vering med den struktur som direktivet föreskriver. Ett förslag hade tagits fram av och tillsammans35 efter en omfattande dialog med branschföreträdare och andra aktörer med intressen i de frågor som ingick i uppdraget. Förslaget utgick från styrmedel som redan fanns på plats och som är viktiga för att fortsätta styra mot en effektivare energianvändning. Myndigheterna valde i utredningen att arbeta med ett referens- alternativ och två scenarier. Referensalternativet utgick från att de befintliga styrmedlen skulle finnas kvar och bidra till effektivi- seringen av byggnadsbeståndet till 2050. Om styrmedlen fortsätter till 2050 bedömdes energianvändningen (total köpt energi) per kvadratmeter minska med 22–till 2050 jämfört med eller 13–. Vissa befintliga styrmedel skulle behöva förlängas men är i myndigheternas prog- nos upptagna för hela perioden. Andra kan behöva förändras för att få bättre effekt. Scenario 1 utgick från att befintliga styrmedel finns kvar och att nya och ändrade informativa styrmedel införs för att korrigera marknadsmisslyckanden om informationsbrist/-problem vid infor- mationsinhämtning samt så kallad asymmetrisk information. För scenario 2 var myndigheternas ansats att uppnå ett givet energipolitiskt mål och att befintliga styrmedel finns kvar. 35 och , Förslag till nationell strategi för energieffektiviserande renovering av byggnader, Rapport 2013:22 resp. ET2013:24. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? energipolitiskt mål om en halvering av energianvändningen i bygg- nader till 2050 bedömde de dock omöjligt att uppnå endast genom att energieffektiviserande åtgärder genomförs i samband med reno- vering med de avgränsningar som hade gällt för utredningen. I den nationella strategi som regeringen redovisade till EU- kommissionen togs myndigheternas referensalternativ med men inte scenario 1 och 2. Däremot redogjorde regeringen även för andra styrmedel, som ger incitament att genomföra energieffekti- viserande åtgärder i samband med renovering. Det gällde bland annat energikraven vid ändring av byggnader i före- skrifter, där kraven på energiprestanda nu är desamma som vid ny- byggnad. Det gällde också arbetet med nivåerna för energihushåll- ning, där strategin är att successivt öka kraven och närma sig nära- nollenergikrav. I utvärdering av de inlämnade strategierna framkom att strategi var svagare i de delar som avsåg kostnadseffektiva renoveringsmetoder (del b) och ett fram- tidsinriktat perspektiv (del d). Det förslag till utvecklad strategi som myndigheterna presenterat är uppdaterad och kompletterad i de delar som kommissionen betraktade som svagare rap- portering. Den andra nationella strategin och har tillsammans även tagit fram underlag för uppdateringen av den nationella strategin (jfr Avsnitt 4.1.3).36 I underlaget till strategin 2013 konstaterade myndighet- erna att en förutsättning för att omfattningen i energieffektivi- seringsarbetet skulle öka är att antalet genomförda renoveringar blir fler. I samband med renoveringarna behövs också insatser för att åtgärder för energieffektivisering ska genomföras. Flera utredningar har pekat på att det finns ett eftersatt reno- veringsbehov i flerbostadshusbeståndet. I den nya utredningen har myndigheterna därför genomfört en kartläggning av hinder för renoveringar. Utifrån kartläggningen är bedömningen att lönsam- 36 och , Underlag till den andra nationella strategin för energi- effektiviserande renovering., Rapport 2016:29 respektive ET 2016:15, . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? hetsproblemet är det största hindret. Tillgången på finansiering och nödvändig kunskap hos fastighetsägare och beställare har också bedömts som viktiga hinder men inte i samma omfattning. Andra stora utmaningar är bristande konkurrens, vilket ökar kostnaden och därmed också problemet med lönsamhet. Det finns därför enligt myndigheterna behov av att öka konkurrensen. Teknikutvecklingen måste också förbättras för att det ska finnas förutsättningar att minska kostnaderna. Det stora behovet av att bygga nya bostäder innebär dessutom en begränsning i möjlig- heterna att renovera. Det bidrar till en ökad kostnad på grund av bristen på arbetskraft. I myndigheternas underlag och regeringens handlingsplan pre- senteras två scenarion för energianvändningen i bebyggelsen – ett referensalternativ och ett scenario som kallas alternativ 1. Referensalternativet beskriver den förväntade utvecklingen med dagens befintliga styrmedel. Energianvändningen för uppvärm- ning och varmvatten i hela beståndet förväntas minska med , från 132 till 96 kWh per kvm och år, för peri- oden –2050. I alternativ 1 finns nya eller förändrade styrmedel. Resultatet visar att energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i hela beståndet minskar med , från 132 till 94 kWh per kvm och år, för perioden –2050. var energianvändningen för uppvärmning och varmvatten 170 kWh per kvm. Med alternativ 1 kommer energianvändningen för uppvärmning att ha minskat med mellan och . I alternativ 1 ingår det informationscentrum för hållbart bygg- ande som regeringen föreslog i budgetpropositionen och därefter också har uppdragit åt att handla upp. Dessutom ingår myndigheternas förslag till utvidgade kreditgarantier som de tog fram 201537 (jfr Avsnitt 4.3.2). Förslag till förbättringar av fyra andra styrmedel (vägledning för boendedialog, förbättrade energi- 37 och , Förslag till en utvecklad nationell strategi för energi- effektiviserande renovering. Utredning av två styrmedel, Rapport . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? deklarationer, ökad kunskap om energieffektiviserande åtgärder kopplade till bruksvärdessystemet samt en webbaserad vägledning inom ramen för PBL Kunskapsbanken) ingår också. De styrmedel som föreslås i alternativ 1 kommer enligt myndigheterna i första hand att bidra till att energieffektiviseringsåtgärder genomförs vid renoveringar och att kvalitén på åtgärderna blir bättre. Det hinder som har störst betydelse är problemet med att få renoveringar att bli lönsamma och därför lämnar de också förslag på styrmedel som kan utredas närmare för att avhjälpa det hindret. Förslaget omfattar hyresbidrag, förändringar i hyressättnings- systemet och underhållsfonder. För att visa på potentialen i minskad energianvändning presen- terar och också ett tredje scenario. Där är alla renoveringar som genomförs i flerbostadshus, skolor och lokaler så kallade djuprenoveringar med omfattande energi- effektiviseringsåtgärder. Utöver värdet av den minskade energi- användningen kan andra positiva effekter uppkomma av djupreno- veringar. Exempel på sådana fördelar är hälsoeffekter till följd av minskade utsläpp av luftföroreningar och förbättringar av inom- husmiljön. I samband med att byggnader rustas upp kan även andra nyttor än energieffektivisering tillgodoses. Ett exempel på det är ökad tillgänglighet. Djuprenoveringar ger dock endast marginella fördelar avseende energiförsörjningstrygghet och minskad klimat- påverkan i . I ett kompletterande underlag har konsultföretaget på myndigheternas uppdrag gjort kvantitativa bedöm- ningar av de hälsoeffekter som uppkommer av så kallade djupreno- veringar.38 Utvärderingen baseras på ett tekniskt scenario för bygg- nadsrenoveringar . Scenariot inkluderar ambitiösa reno- veringar som resulterar i genomsnittliga energibesparingar på i enskilda byggnader. Merparten av besparingarna, till 2030, förväntas ske i småhus, medan flerfamiljhusen och lokalbyggnader bedöms svara för respektive . 38 Economics, Multiple benefits of energy renovations of the Swedish stock. Report commissioned by the and , and Plannining., . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? Scenariot skulle minska den totala energianvändningen med , vilket med bedömda energiprisutveckling skulle motsvara en årlig besparing på 8,5 mil- jarder kronor med en osäkerhetsmarginal på +/- . Därutöver skulle renoveringarna leda till reducering av luftför- oreningar utomhus till ett värde av 1,9–2,och förbättrad inomhusluft till ett värde av 0,4–1,. 4.2Exempel på tvingande styrmedel I syfte att uppnå de politiska målsättningarna om en effektiv energi- användning har riksdag och regering inrättat en rad tvingande styr- medel som är såväl generellt verkande (horisontella styrmedel) som speciellt inriktade för energieffektivisering inom olika sektorer, till exempel i bostäder och lokaler. Till de horisontella styrmedlen hör bland annat energi- och kol- dioxidskatterna som ska39 Bidra till en effektivare energianvändning, Gynna användningen av biobränslen, Skapa drivkrafter för att minska företagens miljöbelastning, samt Skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el. Ramarna för energibeskattning sätts huvudsakligen av EU:s energi- skattedirektiv och har en komplex natur.40 De svenska skatte- satserna tenderar dock att vara betydligt högre än de miniminivåer som energiskattedirektivet anger. 39Sveriges fjärde nationella handlingsplan för energieffektivisering, avsnitt 4.1.8. M2016/01235/Ee, M2016/02786/Ee. 40Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemen- skapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? Enligt energiskattedirektivet och lagen (1994:1776) om skatt på energi är grundregeln att bränslen och el ska beskattas. De bränslen som omfattas av direktivet beskattas vid användning som motor- bränslen eller som bränslen för uppvärmning. Direktivet innehåller dock även krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemsstaterna att ge skattenedsättning eller fullständig skattebefrielse i andra situationer. Befrielser och ned- sättningar kan begränsas av de så kallade statsstödsreglerna i EUF- fördraget. Såväl energiskatten som koldioxidskatten är utformade så att de ska styra mot målen för minskade utsläpp av växthusgaser, andel förnybar energi och effektivare energianvändning. Den som framställer skattepliktig el ska själv deklarera energiskatt på el. Detsamma gäller den som yrkesmässigt levererar skattepliktig el som man själv framställt eller el som någon annan framställt. El som överförs till ett koncessionspliktigt nät är skattepliktig oavsett syftet med överföringen. Man kan även ansöka om att godkännas som frivilligt skatt- skyldig, om man förbrukar el i mycket stor omfattning och den övervägande delen av förbrukningen sker i industriell verksamhet eller i en datorhall. är energiskatten på el enhetlig, och uppgår till per kWh. (40,per kWh inklusive moms). Lägre skatt erhålls genom avdrag eller återbetalning. Privatpersoner i vissa kommuner i norra har rätt till ett skatteavdrag på per kWh (per kWh inkl. moms), vilket ger en energiskatt på per kWh (26,per kWh inklusive moms). Detsamma gäller för kunder inom tjänstesektorn. Det gäller samtliga kommuner i , och samt ett begränsat antal kommuner i Västernorr- lands, , och . Avdragsrätten omfattar inte el som förbrukas –i industriell verksamhet i eller utanför tillverkningsprocessen, –i en datorhall, Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? –i yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, –i yrkesmässig vattenbruksverksamhet, eller som Om elen förbrukas i ett företag, får avdrag endast ske under förut- sättning att elkunden har rätt till statligt stöd. Ett av villkoren för statligt stöd är att företaget inte har ekonomiska svårigheter. Om det sammanlagda avdraget för elkunden överstiger ett belopp som motsvarar under kalenderåret krävs särskild redovis- ning i en bilaga till deklarationen. Koldioxidskatt tas ut för icke förnybara bränslen utifrån deras in- nehåll av kol som vid förbränning orsakar utsläpp av koldioxid. Koldioxidskatt betalas för nästan alla bränslen som används för motordrift och uppvärmning. Skattebefrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan bland annat ske när man förbrukar biogas eller vegetabiliska eller animal- iska oljor för uppvärmning. Det gäller även när dessa bränslen ingår som beståndsdel i ett annat bränsle. Med undantag för biogas för uppvärmning krävs att bränslena omfattas av hållbarhetsbesked. Så kallad HVO () eller syntetisk diesel är inte skattebefriad. Skattebefrielse från energi- och koldioxidskatt kan även avse för- brukning av bränsle vid kraftvärmeproduktion. Den skattskyldige anses producera kraftvärme, om värme och skattepliktig el produ- ceras i en och samma process och värmen nyttiggörs genom att den överförs till fjärrvärmevatten eller motsvarande. El- verkningsgraden ska dessutom vara (beräknas som 41 Med i skepp avses elektrisk kraft som förbrukas i skepp som används i sjöfart som har en bruttodräktighet om minst 400, när skeppet ligger i hamn och spänningen på den elektriska kraft som överförs till skeppet är minst . Vad påverkar arbetet med energieffektivisering? elproduktionens storlek i förhållande till insatt energimängd från bränsle). Skattebefrielsen är olika för skattpliktig el och värme med olika elverkningsgrad. 4.2.1Energikartläggning i stora företag Ett annat exempel på horisontella styrmedel är kravet på energi- kartläggning enligt lag (2014:266) och förordning (2014:37) om energikartläggning i stora företag. Lagen (EKL) syftar till att främja förbättrad energieffektivitet i stora företag. Enligt lagen, som trädde ikraft , skulle alla de cirka 1 100 stora företag som omfattas ha registrerat sig hos . svarar för föreskrifter och tillsyn av lagen, som är en del i att uppfylla de krav som EU:s energieffektivi- seringsdirektiv (EED) ställer på medlemsstaterna.42 Enligt lagen har stora företag43 en skyldighet att göra kvalitets- säkrade energikartläggningar minst . Även offentliga verksamheter, som bedrivs utan vinstsyfte, räknas som företag. Kartläggningen ska ge svar på hur mycket energi som tillförs och används för att driva verksamheten. Energikartlägg- ningen ska även ge förslag på kostnadseffektiva åtgärder som före- taget kan vidta för att minska energianvändningen och därmed öka energieffektiviteten. Som en följd av storlekskriteriet är det ett fåtal fastighetsföretag som omfattas av lagen, även om dessa representerar en betydande del av beståndet av bostäder och lokaler i . har tagit fram en särskild vägledning för energikartläggning i fastighetsföretag.44 Enligt den ska kartlägg- ningen genomföras även om företaget har gjort en energideklara- tion, men arbetet med kartläggningen och energideklarationen kan samordnas. En energideklaration utgör ett relevant underlag för en energikartläggning. 42Direktiv /27/EU. 43Företaget ska sysselsätta minst 250 personer och ha en årsomsättning som överstiger eller ha en balansomslutning som överstiger . 44Energimyndigheten, Vägledning för energikartläggning i fastighetsföretag.