sou · H4B320 · 2017-01-01 00:00:00 — Departementschefen ansvarar också för beredningen och föredragningen av regeringsärendena i departementet, om inte statsministern genom ett s.k. § 5-förordande har bestämt att ett annat statsråd ska utföra de uppgifterna (14 § nämnda instruktion samt 7 kap. 5 § RF). Även övriga statsråd som inte är departementschefer har enligt RF, förordningen med instruktion för och respektive departements arbetsordningar givna roller. Mot denna bakgrund är det självklart att ett statsråds frånvaro för att ta hand om sitt barn påverkar även arbetet inom det egna departementet. I likhet med vad som gäller för påverkan på regeringens arbete ser vi det dock inte som ett avgörande argument mot att statsråd ska kunna ha en möjlighet till dylik frånvaro men något som får beaktas vid statsministerns ställningstagande till om statsrådet ska medges frånvaro eller inte. Som redogjorts för i avsnitten 5.1–5.3 har såväl statssekreterare som politiskt anställda och andra anställda i under vissa förutsättningar rätt till föräldralön när de är föräldralediga. I normalfallet innebär det att en anställd som är föräldraledig och tar ut hel föräldrapenning från och full föräldralön får av sin lön under föräldraledigheten. Eftersom föräldralönen bara gäller för anställda anser vi det klart att statsråd inte kan erhålla sådan lön. En fråga är dock om ett statsråd skulle kunna ha rätt till föräldrapenning. Föräldrapenning grundas på den sjukpenninggrundande inkomsten, s.k. SGI. SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller i enskild tjänst eller på annan grund. I samtal vi haft med har det kommit fram att kassans preliminära bedömning är att mycket talar för att ett statsråds arvode är SGI- grundande. Kassan anser också att, eftersom det saknas s.k. samordningsregler för föräldrapenning, ett statsråd torde kunna få upp till hel föräldrapenning, även om statsrådet behåller sitt arvode.2 Vi ser ingen anledning att göra någon annan bedömning. Ett statsråd skulle således, enligt vår mening, kunna ha rätt till föräldrapenning från när han eller hon är hemma för att ta hand om sitt barn och det även om statsrådet får statsrådsarvode. Den politiska skadan av ett sådant handlande torde dock bli så stor att vi inte ser det som nödvändigt att lagstifta mot ett dylikt agerande. Utöver de frågor vi har redogjort för ovan tror vi att det kan komma att dyka upp fler praktiska frågor för det fall att ett statsråd medges frånvaro eller lättnad i arbetsbördan för att ta hand om sitt barn. Det kan t.ex. handla om att, för det fall ett statsråd medges sådan frånvaro annat än helt kortvarigt, statsministerns s.k. ersättarlista kan behöva ändras. Det kan också röra exempelvis frågor som upp till vilken ålder på barnet frånvaro ska kunna medges eller om ett statsråd ska kunna medges frånvaro som barnets andra vårdnadshavare är föräldraledig. Eftersom statsministern har full beslutanderätt i frågor om övriga statsråd är det, enligt vår mening, upp till statsministern att avgöra sådana frågor. 2 Uppgift från Rättsavdelningen, Verksamhetsområde socialförsäkringsjuridik, . Vad gäller samordningen så finns för sjukpenning en s.k. samordningsregel vilken innebär att sjukpenningen i vissa fall ska minskas när den försäkrade får lön av arbetsgivaren under sin sjukdom, se 28 kap. 19 § socialförsäkringsbalken (2010:110). Syftet med regeln är att motverka att vissa arbetstagare via avtal får en högre kompensationsnivå vid sjukdom än andra grupper i samhället (prop. 1990/91:59 s. 21). 10 Genomförande och konsekvenser Detta kapitel innehåller en redogörelse för genomförandet av våra förslag samt en redogörelse för de beräkningar och bedömningar av konsekvenser som enligt kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska finnas med i ett betänkande. Inledningsvis redogör vi för genomförandet av våra förslag. Därefter följer en redogörelse av var i betänkandet de särskilda redovisningar som direktiven anger att vi ska göra kan hittas (avsnitt 10.2), vad vi vill uppnå med våra förslag (avsnitt 10.3) samt vilka som berörs av våra förslag (avsnitt 10.4). Sedan kommer ett avsnitt där vi redogör för förslagens kostnadsmässiga konsekvenser (avsnitt 10.5). Avslutningsvis finns ett avsnitt där vi redogör för eventuella övriga konsekvenser (avsnitt 10.6). Vi har identifierat tre modeller för att lösa situationen att ett statsråd är frånvarande i en eller annan grad för att tillbringa med sitt barn. De tre modellerna är att statsministern utser ersättare enligt den s.k. ersättarlistan, att statsministern utser en eller flera ersättare genom s.k. § 5-för- ordnande, samt att statsministern förordnar ett nytt statsråd. Vad först gäller modellen att statsministern utser en ersättare enligt den s.k. ersättarlistan kan vi konstatera att det är den lösning som har använts när ett statsråd har önskat vara hemma med sitt barn. Enligt vår mening kan den användas även fortsättningsvis, utan att det krävs några författningsändringar. Vad så gäller modellerna att statsministern utser en eller flera ersättare genom s.k. § 5-förordnande eller förordnar ett nytt statsråd föreslår vi förvisso att det ska göras en ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. så att det i lagen framgår att arvodet för ett statsråd som, genom en tillämpning av någon av de båda sistnämnda modellerna, har en lättnad i sin arbetsbörda för att ta hand om sitt barn ska minskas . Vi ser dock inte lagändringen som nödvändig för att modellerna i fråga ska kunna tillämpas . I avvaktan på att en lagändring sker kan ersättningsfrågan i stället lösas genom att statsrådet frivilligt avstår en del av sitt arvode. Hur stor del av arvodet statsrådet väljer att avstå är upp till statsrådet att bestämma, men givetvis står det honom eller henne fritt att använda sig av den nivå vi kommer fram till i detta betänkande. I direktiven anges särskilt några konsekvenser som utredaren ska eller bör redovisa. För det första anges att utredaren särskilt ska redovisa vilka konsekvenser förslagen får för ett statsråds konstitutionella ansvar under ledigheten samt vilka konsekvenser en sådan ledighet skulle få för regeringsarbetet. Vår redovisning av detta finns i avsnitten 7.1–7.5, 8.1–8.5 och 9.3. För det andra anges att utredaren även bör redovisa eventuella konsekvenser för de statssekreterare och de arbetstagare som omfattas av avtalet om anställningsvillkor för politiskt sakkunniga samt politiskt timanställda brevsvarare eller talskrivare i (politikeravtalet) som är knutna till statsrådet. Vår redovisning för detta finns i avsnitten 9.1 och 9.2. 10.3Vad vi vill uppnå Vi kan inte se att det finns något som direkt hindrar ett statsråd att, efter statsministerns medgivande, vara frånvarande i en eller annan grad för att ta hand om sitt barn. Vi kan också konstatera att möjligheten har använts formlöst i viss utsträckning . Statsrådsuppdragets karaktär gör att vi tror att det inte bör finnas någon bestämd reglering för hur en dylik frånvaro ska se ut. med vårt betänkande belysa de möjliga lösningar vi ser finns på hur frånvaron kan lösas och vilka konsekvenser de olika lösningarna kan få. Vilken lösning som bör väljas i det enskilda fallet får sedan bestämmas utifrån de då aktuella förutsättningarna. Vad så gäller frågan om det vid ett statsråds frånvaro för att ta hand om barn ska göras ett avdrag på statsrådets arvode ser vi i och för sig inga hinder för att göra ett sådant avdrag . Av skäl som närmare redogörs för i avsnitt 7.8 anser vi dock ändå att det bör regleras närmare i lag. De som berörs av våra förslag är i första hand de statsråd som är eller som kommer att bli föräldrar under statsrådsuppdragets gång. Givetvis berörs även deras familjemedlemmar. Ett statsråds värv kan dock inte ses isolerat. Statsrådet ingår som en viktig del i regeringen. Ett statsråds frånvaro av en eller annan anledning påverkar därmed även övriga statsråd, exempelvis genom att dessa kan komma att överta hela eller delar av det frånvarande statsrådets ansvarsområde för frånvaron, och därmed också regeringsarbetet som sådant. En närmare redogörelse för frånvarons inverkan på regeringens arbete finns i avsnitt 9.3. Ett statsråd har också ett antal människor knutna till sig. Dit hör statsrådets statssekreterare och den övriga politiska staben. En närmare redogörelse för hur dessa påverkas finns i avsnitten 9.1 och 9.2. Ett statsråd har även en viktig roll i det departement han eller hon arbetar i, framför allt om statsrådet i fråga är departementschef. Hans eller hennes frånvaro för att ta hand om sitt barn påverkar således även departementet. En reducering av ett statsråds arvode kan komma att påverka statsrådets avgångsersättning och hans eller hennes pensions- och avgångsförmåner, se mer om detta i avsnitt 7.8. Därmed kan även och komma att beröras av vårt förslag. Likaså berörs , som enligt vårt förslag bör ha hand om det praktiska kring anmälan om frånvaro. Vi ser inte att våra förslag kommer att leda till några ökade kostnader. Att statsrådet under en dylik ledighet ska uppbära ersättning från av statsrådsarvodet är en besparing. Såvida inte ett nytt statsråd förordnas för statsrådets frånvaro – vilket torde ske i mycket få fall – tillkommer såvitt vi kan se inga kostnader utöver de som skulle ha haft om statsrådet fortsatt sitt uppdrag med oförminskad styrka. De kostnader som kan följa av att ett nytt statsråd utses, med rätt till avgångsersättning och eventuell ny stab, är försumbara och kräver inte någon särskild finansiering. Enligt 15 § kommittéförordningen ska, om förslagen i ett betänkande har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män, konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Under de drygt fyra decennier som gått sedan föräldraförsäkringen infördes har föräldrars uttag av föräldrapenning blivit mer jämställt. Från att ha tagit ut endast en procent av dagarna tar nu pappor ut av dagarna.1 Möjligen kan vårt betänkande leda till att fler statsråd, såväl kvinnor som män, faktiskt är hemma med sina barn. Det kan komma att utgöra ett symbolvärde som bidrar till ett mer jämställt uttag mellan kvinnor och män av föräldraförsäkringen. Vad gäller övriga områden som anges i 14 och 15 §§ kommitté- förordningen, nämligen samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, bedömer vi att våra förslag inte får någon påverkan. 1 , senast besökt . 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. I bestämmelsen slås fast att, om statsministern genom särskilt beslut medger ett statsråd hel eller delvis frånvaro från statsrådsuppdraget för att ta hand om sitt barn, avdrag ska göras på statsrådets arvode. Det framgår också att avdraget uppgår till av statsrådets arvode per dag och att avdrag ska göras för var och en av de dagar statsrådet är frånvarande i en eller annan grad. Avdragets storlek per dag är alltså detsamma oavsett om statsrådet är endast delvis eller helt frånvarande. Med barn avses sådana personer som statsrådet, om han eller hon hade haft en anställning, enligt föräldraledighetslagen (1995:584) skulle haft rätt att vara ledig från sin anställning för att ta hand om. Översyn av möjligheterna till föräldraledighet för statsråd En särskild utredare ska se över möjligheten för ett statsråd att vara ledig i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter, i syfte att utöva sitt föräldraskap. Om utredaren finner att det finns behov av att förtydliga eller ändra förutsättningarna för ett statsråd att vara ledig på ett sätt som motsvarar anställdas föräldraledighet, ska utredaren lämna nödvändiga författningsförslag eller förslag till andra åtgärder som han eller hon anser befogade. Uppdraget ska redovisas . I 6 kap. 10 § regeringsformen regleras frågan om ställföreträdare för statsministern då han eller hon av någon anledning har förhinder att fullgöra sina uppgifter. Enligt motiven bakom motsvarande äldre bestämmelse avses med förhinder även semester och annan ledighet (prop. 1973:90 s. 297 f.). Det finns inte någon motsvarande uttrycklig reglering för annat statsråd än statsministern i regeringsformen och inte heller i någon annan lag. Bestämmelser om statsrådens arvode, avgångsersättning, resekostnadsersättning och ersättning vid frånvaro till följd av sjukdom m.m. finns i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Av denna lag framgår att arvode och avgångsersättning till statsråd beslutas av , vars verksamhet regleras genom lagen (2012:881) med instruktion för . Vidare framgår bl.a. hur storleken på arvodets avdrag ska beräknas vid sjukdom. Det saknas dock regler om avdrag från arvodet vid annan frånvaro än sjukfrånvaro, t.ex. motsvarande föräldraledighet. I flera betänkanden, senast bet. 2014/15:KU1, har () behandlat och avstyrkt motioner med krav på en översyn av statsråds möjlighet till föräldraledighet. KU har i sina ställningstaganden hänvisat till att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av mycket speciell natur och i princip alltid förutsätts vara i tjänst. Vidare har KU anfört att statsrådens möjlighet till föräldraledighet inte lämpar sig för lagreglering utan får lösas praktiskt av regeringen från fall till fall. Det finns flera skäl som talar för att statsråd ska kunna vara lediga på ett sätt som motsvarar anställdas föräldraledighet i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter. Ett skäl som särskilt bör framhållas är att statsråds barn bör ges samma förutsättningar som andra barn att knyta an till sina föräldrar. Ett annat är att en möjlighet för statsråd att formellt kunna förena föräldraskap med arbete kan tjäna som en förebild i samhället i övrigt. Ökade möjligheter till föräldraledighet kan också underlätta rekrytering av dem som är bäst lämpade för uppdrag som statsråd, oavsett om de har barn eller planerar att få barn . Behovet av en utredning Statsråden är inte arbetstagare i arbetsrättslig bemärkelse, utan arvoderade uppdragstagare. Uppdraget saknar någon motsvarighet till anställningstrygghet eftersom det när som helst kan avslutas om förklarar att statsministern eller statsrådet inte har förtroende eller om statsrådet inte har statsministerns förtroende. Även riksdagsledamöter har ett uppdrag av specifik karaktär och saknar exempelvis rätt till semester. De har dock möjlighet till annan form av ledighet, exempelvis föräldraledighet. Detta är uttryckligen reglerat i 5 kap. 3 § riksdagsordningen, där det anges att en ledamot efter ansökan kan få ledigt från sitt uppdrag. Av 5 kap. 4 § riksdagsordningen framgår att talmannen beslutar om ledighet på grund av sjukdom eller föräldraledighet och att kammaren beslutar om ledighet för andra skäl om ledigheten avser en period om en månad eller längre. För statsråd finns det, till skillnad från t.ex. riksdagsledamöter, inte någon formell möjlighet till föräldraledighet eller motsvarande. Av 7 kap. regeringsformen framgår att regeringsärenden avgörs av regeringen på regeringssammanträden (3 §). Det framgår vidare att departementschefen är föredragande vid ett regeringssammanträde i de ärenden som hör till hans eller hennes departement men att statsministern kan förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, i stället ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen (5 §). Med stöd av 7 kap. 5 § regeringsformen beslutar statsministern också om ersättare för statsråden bland de övriga statsråden i en s.k. ersättarlista. När ett statsråd är frånvarande eller vid enstaka regeringssammanträden ersätts han eller hon normalt av en ersättare enligt ersättarlistan. Genom ett eller flera sådana förordnanden skulle ett statsråds regeringsärenden i stället kunna föredras av ett annat eller flera andra statsråd. I förarbetena till regeringsformen uttalas dock att statsministern, liksom för övrigt andra statsråd, under semester eller annan ledighet kan träda i tjänst när han eller hon så önskar, exempelvis för att delta i avgörande av något särskilt viktigt ärende (prop. 1973:90 s. 298). Som redogjorts för ovan är ett statsråd inte någon arbetstagare utan har ett uppdrag av mycket speciell natur och förutsätts i princip alltid vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Eftersom ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst kan möjligheterna till ledighet motsvarande föräldraledighet på deltid vara begränsade. saknas dessutom bestämmelser i lagen om arvoden till statsråden m.m. som reglerar avdrag för föräldraledighet från statsrådens arvoden. Frågan om förutsättningarna för statsråd att vara lediga på ett sätt som motsvarar anställdas föräldraledighet i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter är komplex och har inte utretts tidigare. En särskild utredare bör därför ges i uppdrag att se över behovet av förändringar i villkoren för ett statsråd när det gäller möjligheten att vara föräldraledig och anslutande frågor. För att ett statsråd ska kunna vara ledig på ett sätt som motsvarar anställdas föräldraledighet i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter krävs att de konstitutionella förutsättningarna för sådan ledighet utreds och analyseras. Vidare måste det förtydligas vilket ansvar ett statsråd har under ledigheten samt hur statsrådets uppgifter ska bli utförda under ledigheten. Det krävs även ett ställningstagande till vilken ersättning som ska lämnas/ges ut under ledigheten. klargöra vilka möjligheter ett statsråd har att vara ledig på ett sätt som motsvarar anställdas föräldraledighet, redovisa vilka villkor som gäller vid sådan ledighet och vilket ansvar ett ledigt statsråd har under ledigheten, mot bakgrund av denna kartläggning ta ställning till om det finns behov av att förtydliga eller ändra förutsättningarna för ett statsråd att vara ledig i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter, ta ställning till om det finns behov av att förtydliga eller ändra villkoren för statsrådets uppdrag i samband med sådan ledighet, och föreslå nödvändiga författningsändringar eller andra åtgärder, om utredaren kommer fram till att det finns behov av att förtydliga eller ändra förutsättningarna för ett statsråd att vara ledig. Om utredaren uppmärksammar anknytande frågor, som behöver lösas i ett sammanhang, står det utredaren fritt att lämna förslag även i dessa delar. Om utredarens slutsats blir att regeringsformen bör ändras ska detta anmälas till regeringen för ställningstagande till om utredningen bör omvandlas till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska särskilt redovisa vilka konsekvenser förslagen får för ett statsråds konstitutionella ansvar under ledigheten samt vilka konsekvenser en sådan ledighet skulle få för regeringsarbetet. Utredaren bör även redovisa eventuella konsekvenser för de statssekreterare och de arbetstagare som omfattas av avtalet om anställningsvillkor för politiskt sakkunniga samt politiskt timanställda brevsvarare eller talskrivare i (politikeravtalet), som är knutna till statsrådet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med . Uppdraget ska redovisas . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål.