sou · H5B380 · 2017-10-25 00:00:00 — Om en person, levande eller avliden, som finns registrerad identifieras, tas som regel uppgifter om denna person bort ur systemet. I ett rättsodontologiskt ärende registreras bl.a. uppgifter om den undersöktes namn, personnummer och adress, digitala röntgenbilder som via tagits in från tandvårdsjournaler och tand- status. Dessutom registreras digitala röntgenbilder tagna på den avlidne i de fall då undersökningen avser en avliden person och upp- gift om en identifiering har kunnat göras, i de fall då ärendet avser identifiering. Transplantationer, forskning och utbildning Vid RMV:s rättsmedicinska enheter omhändertas vävnader för trans- plantationsändamål. Denna verksamhet regleras i lagen (1995:831) om transplantation m.m. (transplantationslagen). Omhändertagande av vävnader från en avliden person diarieförs och dokumenteras. Bland de uppgifter som behandlas finns den avlidnes namn och per- sonnummer, vilken vävnad som omhändertas och vävnadens kvalitet samt medicinska uppgifter om den avlidne. Dessutom förekommer en s.k. tillvarataganderapport, som tillsammans med vävnader lämnas till vävnadsinrättningen som genomför transplantationen. För donationsverksamheten gäller, förutom transplantationslagen som inte innehåller några särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter, föreskrifter (SOSFS 2009:30) om donation och tillvaratagande av vävnader och celler. Av föreskrift- erna framgår vilka uppgifter som ska dokumenteras i samband med en donation. Däribland är uppgift om donatorns identitet, samtycke och information om donatorns hälsa i vissa avseenden. Dokumen- terade uppgifter ska (se 7 kap. 6 § i föreskrifter) bevaras i enlighet med patientdatalagens (2008:355) bestämmelser om bevarande av journalhandlingar. Av sistnämnda lag följer att (se 3 kap. 17 §) journalhandlingar ska bevaras efter det att den sista uppgiften i journalen fördes in. För forskningsändamål och för utbildning, främst av nya rätts- läkare, men även för andra utbildningsåtgärder, hanteras prover av humanbiologiskt material vid RMV. Bestämmelser om etikprövning av forskning som avser människor och biologiskt material från män- niskor finns i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). Lagen tillämpas på (se 3 §) forskning som innefattar behandling av känsliga personuppgifter enligt 13 § PuL eller personuppgifter om lagöverträdelser som inne- fattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden enligt 21 § PuL. Etikprövnings- lagen tillämpas (se 4 §) bl.a. på forskning som innebär ett fysiskt ingrepp på en avliden person. Genom lagen fastställs villkor för när forskning som omfattas av lagen får utföras. Dessutom innehåller etikprövningslagen bestämmelser om utlämnande av personuppgifter. Av 12 § framgår att personuppgifter får lämnas ut för att användas i forskning, om inte något annat följer av regler om sekretess och tystnadsplikt. I den mån forskningen vid RMV omfattas av reglerna om etikprövning, ska således behandlingen av personuppgifter ske i enlighet med etikprövningslagen. På uppdrag av genomför RMV rättsmedicinska åldersbedömningar i ärenden gällande ansökan om uppehållstillstånd. Sådana bedömningar görs också, huvudsakligen på uppdrag av Polis- myndigheten eller allmän åklagare, i brottsutredningar eller brott- I de ärenden som rör asylprocessen består uppdraget i att bedöma om den undersökte personen är över eller under , medan det i övriga fall är tre åldersgränser som är intressanta – 15, 18 och . Bedömningen av om en person är över eller under 15, 18 eller bygger på en sammantagen analys av en röntgen- undersökning av visdomständer och en magnetkameraundersökning av lårbenet. När det gäller 21-årsgränsen tillkommer en undersök- ning av nyckelbenen. RMV har upphandlat leverantörer som genomför magnetkamera- undersökningarna respektive tandröntgenundersökningarna. I ären- den om åldersbedömning förekommer personuppgifter bl.a. i form av namn, kontaktuppgifter, digitala röntgenbilder och s.k. LMA- nummer (enligt lagen [1994:137] om mottagande av asylsökande m.fl.). Rättsmedicinska undersökningar av misstänkta gärningsmän och målsägande genomförs vid RMV i syfte att i rättsintyg dokumen- tera skador som kan ha uppkommit i samband med brott. Bestäm- melser om rättsintyg finns i lagen om rättsintyg i anledning av brott. I ett ärende om rättsintyg förekommer personuppgifter bl.a. i form av den misstänktes eller målsägandens namn, personnummer och adress, bilder (ofta digitala), inhämtad patientjournal och RMV:s yttrande. Några bestämmelser om behandling av personuppgifter finns inte i lagen om rättsintyg i anledning av brott. 5.4Personuppgiftsbehandling på det rättskemiska området Personuppgiftsbehandlingen i stort på det rättskemiska området På det rättskemiska området utförs analyser av humanbiologiskt material, t.ex. blod och urin, för att undersöka förekomsten av alko- hol, narkotika, läkemedel och gifter. Uppdragen kommer huvud- sakligen från RMV:s rättsmedicinska enheter, och Kriminalvården, men även uppdrag från och Tull- verket förekommer. Vissa analyser utförs dessutom på uppdrag av hälso- och sjukvården och huvudmän för missbruks- eller ungdoms- vård, exempelvis och socialnämnder. I den rättskemiska verksamheten förekommer behandling av personuppgifter avseende levande personer, men det finns också upp- gifter om avlidna personer. Det rör sig bl.a. om uppgifter om namn, personnummer, misstanke om brott och analysresultat. Genom ett it-baserat utrednings- och rapporteringssystem kan RMV och Polis- myndigheten kommunicera analysbeställningar och analyssvar i elektronisk form. För ärenden som utförs efter uppdrag av Kriminal- vården gäller att kommunikationen mellan RMV och Kriminalvården sker elektroniskt. Flertalet uppgifter i de rättskemiska ärendena är uppgifter som är känsliga ur ett integritetshänseende. Det gäller huvudsakligen uppgifter om hälsa och om lagöverträdelser (se 13 § och 21 § PuL). På det rättskemiska området förekommer behandling av personupp- gifter även i system och program som i huvudsak används för att administrera laboratorieverksamheten. Ett sådant exempel är verk- samhetens analysinstrument. Instrumenten tar emot instruktioner från de laboratorieadministrativa informationssystemen om vad för slags analyser som ska genomföras och rapporterar tillbaka resultatet av analyserna. Personuppgifterna är då pseudonymiserade. Det rör sig om stora mängder personuppgifter som bevaras på lokala lag- ringsmedier i instrumenten. Personuppgiftsbehandling sker också vid kommunikationen mellan de olika laboratorieadministrativa in- formationssystem som används. Stora mängder av data transporteras mellan de olika systemmiljöerna. Gränserna för vad som utgör en tillåten behandling av person- uppgifter på det rättskemiska området har varit föremål för JK:s ställningstagande. I ett beslut från JK (meddelat , dnr 7692-06-42) har slagits fast att RMV inte får behandla person- uppgifter som inte uttryckligen efterfrågats av , som var beställare i det aktuella fallet. I ärendet hade en person lämnat ett urinprov, som av skickats till RMV för analys av om provet innehöll vissa narkotikaklassade preparat. RMV:s analys visade att det inte fanns några sådana spår, men att det däremot fanns spår av efedrin. Dessa uppgifter lämnades ut till . Enligt JK:s beslut var behandlingen av uppgift- erna om efedrin inte en nödvändig uppgift med hänsyn till ända- målet med behandlingen. Den behandling av uppgiften om efedrin som skett, var därför i strid med 9 § f PuL. Analyser med anledning av brottsmisstanke På begäran av huvudsakligen , eller analyseras prover som ett led i en utredning avseen- de misstanke om brott. Det kan gälla misstanke om rattfylleribrott (under påverkan av alkohol eller narkotika) enligt lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott eller misstanke om ringa narkotika- brott genom eget brukande enligt narkotikastrafflagen (1968:64). Vidare kan det avse annan brottsmisstanke, där det bedömts viktigt att utreda om någon inblandad varit påverkad av alkohol eller nar- kotika, exempelvis vid våldsbrott. I ärenden som avser rättskemiska analyser med anledning av misstanke om brott registreras bl.a. uppgifter om namn och person- nummer på den som analysen avser, brottsrubricering, uppgifter om personens inställning till om han eller hon har använt alkohol eller narkotika, uppgifter om eventuella påverkanssymtom och analys- resultat. Fråga är således om uppgifter om både eventuella lagöver- trädelser och om den enskildes hälsa. Analyser i samband med bl.a. rättsmedicinska ärenden och kliniska obduktioner I samband med rättsmedicinska obduktioner och undersökningar i syfte att lämna rättsintyg analyserar RMV prover av humanbio- logiskt material. Sådana analyser görs också i ärenden avseende kli- niska obduktioner på uppdrag av hälso- och sjukvården. Dessutom genomförs toxikologiska analyser i ärenden avseende förgiftningar. Merparten av de toxikologiska analyserna utförs på uppdrag av RMV:s rättsmedicinska enheter i samband med en rättsmedicinsk obduk- tion. Det förekommer också att toxikologiska analyser genomförs på uppdrag av hälso- och sjukvården. Vid samtliga dessa ärendetyper behandlas personuppgifter be- träffande levande personer eller uppgifter om avlidna. Det rör sig om bl.a. uppgifter om namn och personnummer på den som provet härrör från, preliminär dödsorsak då ärendet avser en avliden person, uppgift om vilket slags humanbiologiskt material som ska analyseras och analysresultat. De personuppgifter som hanteras utgör i mycket hög grad känsliga personuppgifter om enskilds hälsa (se 13 § andra stycket PuL). Analyser för att undersöka förekomsten av spår av bl.a. alkohol eller narkotika En kategori av analyser som genomförs vid RMV är s.k. drogfrihets- analyser. Detta är en relativt okomplicerad analys, som syftar till att undersöka om ett prov innehåller spår av alkohol, narkotika eller någon annan substans. Majoriteten av dessa analyser genomförs på uppdrag av Kriminalvården och avser personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt. Drogfrihetsanalyser kan också utföras på be- gäran av missbruks- eller ungdomsvården, skola, socialtjänst eller hälso- och sjukvården. Gemensamt för ärenden om drogfrihets- analyser är att den som provet härrör från är i livet. Även om syftet med undersökningarna i de flesta fall är att undersöka om en person har använt alkohol, narkotika eller någon annan substans, förekommer också ärenden där det bakomliggande syftet med analysen är medicinskt. Det rör sig då vanligtvis om vård- givare som önskar en analys för att kontrollera att en person som ordinerats ett visst läkemedel får rätt dos av detta. Det förekommer också att prover från hälso- och sjukvården analyseras i syfte att utröna om en person har exponerats för gifter. I dessa ärenden finns dock inte någon misstanke om brott. Behandling av personuppgifter i de ärenden som här är aktuella, innefattar bl.a. uppgifter om namn och personnummer på den person från vilken provet härrör, datum för provtagning, information om eventuell narkotikaklassning och analysresultat. RMV:s analysresultat i dessa ärenden är att betrakta som en känslig personuppgift, eftersom det gäller uppgift om den enskildes hälsa (se 13 § andra stycket PuL), men potentiellt kan det också vara en uppgift om lagöverträdelse (se 21 § PuL), i den mån analysen visar att det aktuella provet indikerar narkotikaanvändning. Forskning, utveckling och kvalitetssäkring Även på det rättskemiska området, liksom på övriga av RMV:s verk- samhetsområden, bedrivs forskning. Dessutom genomförs olika åt- gärder för att säkerställa kvalitet i verksamheten och vidareutveckla analysmetoder. Vid dessa verksamheter behandlas personuppgifter. på det rättsgenetiska området Personuppgiftsbehandlingen i stort på det rättsgenetiska området Den rättsgenetiska verksamhetens huvuduppgift är att genom dna- baserade analyser utreda faderskap eller annat släktskap mellan olika individer. Rättsgenetiska analyser används också i identifierings- ärenden när andra metoder för att fastställa en avliden persons iden- titet inte kan tillämpas. Vidare utförs analyser på uppdrag av hälso- och sjukvården, bl.a. uppföljning av benmärgstransplantationer (s.k. chimärärenden) och kontroll av läkemedelsmetabolisering. RMV:s rättsgenetiska kompetens utnyttjas även vid vissa brotts- utredningar. Det kan exempelvis röra sig om dna-analyser för att identifiera omkomna personer vid en misstänkt mordbrand. I det sammanhanget syftar de rättsgenetiska undersökningarna till att säkra bevisning eller tillhandahålla fakta i en förundersökning. Analyser på det rättsgenetiska området genomförs på begäran av myndigheter, som , , socialnämn- der och domstolar. Dessutom utförs analyser för privatpersoners räkning och för olika vårdgivare. RMV:s rättsmedicinska enheter sänder också material för analys till den rättsgenetiska verksam- heten. De undersökningar som genomförs på det rättsgenetiska området innefattar genetisk information. Informationen kan innehålla inte- gritetskänsliga uppgifter, som t.ex. avslöjar biogeografiskt ursprung. Precis som på det rättskemiska området (se avsnitt 5.4), förekom- mer behandling av personuppgifter i verksamhetens analysinstrument. För att kvalitetssäkra den rättsgenetiska analysprocessen finns på verksamhetsområdet dessutom en dna-elimineringsdatabas. Data- basen innehåller dna-profiler för medarbetare vid RMV och andra yrkeskategorier, exempelvis poliser, som kommer i kontakt med dna-analysprocessen och riskerar att kontaminera dna-prover. behandlas personuppgifter i elimineringsdatabasen med stöd av de registrerades uttryckliga samtycke. Vi återkommer i avsnitt 7 till frågan hur behandling av personuppgifter som förekommer i elimi- neringsdatabasen bör ske. Faderskaps- och andra släktskapsutredningar Den rättsgenetiska verksamhetens dna-analyser involverar studiet av s.k. alleler, som är en slags ärftlighetsfaktor. Eftersom alleler före- kommer i en mängd olika varianter är de intressanta för att spåra biologiska släktskap. Variationerna skiljer sig åt mellan olika popu- lationer av människor. För att med hög grad av säkerhet hävda att en person är biologiskt släkt med en annan person, krävs inte bara en jämförelse mellan dessa båda personers dna-profiler. Den statistiska sannolikheten för analysens slutsats ökar betydligt om dna-profilen dessutom kan jämföras med allelfrekvensen för ett stort antal indi- vider i en population eller befolkningsgrupp. Vid släktskapsanalyser är det nödvändigt med tillgång till allelfrekvensdatabaser och sådana databaser finns därför vid RMV. De genetiska markörer, eller alleler, som studeras vid den rätts- genetiska verksamhetens faderskaps- eller släktskapsanalyser före- kommer bland de delar av dna-kedjan som är, enligt nuvarande kun- skap, funktionslösa. Analyserna utgör således genetiska undersök- ningar av dna som saknar information om genetiska anlag, dvs. det finns inte någon kodning för mänskliga egenskaper i dessa genetiska markörer. Ur ett integritetshänseende kan detta vara betydelsefullt. Genetiska faderskapsundersökningar dominerar verksamheten på det rättsgenetiska området. Socialnämnderna är de huvudsakliga upp- dragsgivarna, men även står för en relativt stor del av uppdragen. Övriga ärenden kommer från domstolar respektive privatpersoner. Det förekommer i ärendena att det humanbiologiska material som analyseras kommer från en avliden person. I ärenden från privatpersoner krävs samtliga inblandades samtycke till prov- tagning och analys. Ett särskilt slags släktskapsundersökning består i analys av foster- vatten, för att fastställa faderskap. Personuppgifter som förekommer i ärenden om faderskap eller annat släktskap, är i hög grad integritetskänsliga. Bland de upp- gifter som registreras i ärenden om faderskap eller annat släktskap, finns uppgifter om provgivarens namn och personnummer, uppgift om uppdragsgivaren, samtycke för behandlingen i de fall då detta är relevant och svar på frågeställningen om faderskap eller släktskap. Identiteten för en avliden person kan fastställas genom en rätts- genetisk undersökning. RMV:s rättsgenetiska verksamhet genomför både dna-analyser för identifiering av personer när det rör sig om enstaka dödsfall och när det rör sig om större katastrofutredningar, s.k. DVI-arbete (Disaster Victim Identification). I viss utsträckning bistår RMV dessutom utländska myndigheter vid identifiering av avlidna personer i utlandet. En annan typ av identifieringsärende består i förväxlingsärenden från hälso- och sjukvården. Det rör sig då huvudsakligen om ären- den som syftar till att utreda eventuella förväxlingar av prov från patienter. Analyserna sker på uppdrag av vårdgivare. Vid de rättsgenetiska analyser som sker i identifieringssyfte finns behov av s.k. allelfrekvensdatabaser (se avsnittet om faderskaps- och andra släktskapsutredningar för innebörden av detta begrepp). I identifieringsärenden förekommer uppgifter om bl.a. beställaren, vilken typ av analys som genomförts och vilka slutsatser om den undersöktes identitet som dragits utifrån den rättsgenetiska analy- sen. För att utgöra referensmaterial vid identifieringsarbetet före- kommer också prover av humanbiologiskt material från anhöriga till den person som den avlidne förmodas vara. I hanteringen av så- dana prover från anhöriga förekommer personuppgiftsbehandling. I samband med flodvågskatastrofen i genomförde RMV ett omfattande identifieringsarbete. För arbetet skapades en särskild databas, , som alltjämt finns vid RMV och fortfarande används. Vissa ärenden på uppdrag av hälso- och sjukvården På uppdrag av vårdgivare utförs analyser i s.k. chimärärenden, i syfte att följa upp en patient efter en benmärgstransplantation. I dessa ärenden finns känsliga personuppgifter i form av uppgifter om den enskilde patientens hälsotillstånd. För att utgöra ett underlag för dosering av läkemedel genomförs vidare undersökningar där vissa specifika genetiska anlag som har betydelse för metabolismen analyseras. Tillsammans med kartlägg- ning av andra individrelaterade faktorer som påverkar läkemedels- omsättning kan vårdgivare få ett underlag för fortsatt dosering av ett visst läkemedel. Ytterligare en ärendetyp med ursprung hos hälso- och sjukvården består i undersökningar i syfte att analysera om det finns bakom- liggande genetiska orsaker till inträffad plötslig hjärtdöd. Sådan in- formation kan vara värdefull för efterlevande biologiska släktingar. Behandling av personuppgifter förekommer i de ärenden som här är aktuella, bl.a. i form av uppgifter om provgivarens namn och personnummer, uppgift om den enskilde genomgått en benmärgs- transplantation och RMV:s utlåtande över den rättsgenetiska analysen. 5.6Personuppgifter på det rättspsykiatriska området Personuppgiftsbehandlingen i stort på det rättspsykiatriska området Huvuduppgiften för RMV på det rättspsykiatriska området är att på uppdrag av domstol genomföra en rättspsykiatrisk undersökning av en person som åtalats för brott. Detta sker genom en rättspsy- kiatrisk undersökning enligt lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning eller genom en undersökning som resulterar i ett s.k. § 7-intyg enligt lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. (personutredningslagen). På det rättspsykiatriska området genomförs också utredningar om risk för återfall i brotts- lighet, med stöd av lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid. RMV utför därutöver, med stöd av 3 § i myndighetens in- struktion, uppdrag för bl.a. barn- och ungdomspsykiatriska mottag- ningar, socialnämnder och Kriminalvården. Den rättspsykiatriska utredningsverksamheten använder förhål- landevis få informationsstöd. Främst förekommer det i form av diarie- och dokumenthanteringssystem. Generellt sett är det upp- gifter om bl.a. namn, personnummer, åtal, eventuella tidigare lag- överträdelser och enskilds psykiska hälsa som förekommer. RMV får en stor del av de uppgifter som behandlas från den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården, men även andra myndigheter lämnar uppgifter till verket (se avsnitt 9.5 om våra överväganden kring upp- giftsinhämtning för rättspsykiatriska undersökningar). De handling- ar som inhämtas innehåller i stor utsträckning integritetskänsliga uppgifter. Så är också fallet för de uppgifter som genereras inom RMV. På det rättspsykiatriska området lämnas uppgifter främst till upp- dragsgivande domstol, men det förekommer också att information innehållande personuppgifter lämnas bl.a. för att uppfylla viss anmäl- nings- och uppgiftsskyldighet. RMV har exempelvis skyldighet att till anmäla om en person som genomgår rätts- psykiatrisk undersökning eller § 7-undersökning bedöms olämplig att inneha skjutvapen (se 6 kap. 6 § andra stycket vapenlagen [1996:67]). För att hantera olika medicinska frågeställningar före- kommer det dessutom att RMV lämnar ut personuppgifter i samband med läkarremisser till den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården. Kriminalvårdens transporttjänst får del av de personuppgifter som behövs för att kunna sköta transporter av häktade personer som ska undersökas vid RMV. Om det vid en rättspsykiatrisk undersök- ning står klart att den misstänkte behöver tas in på en sjukvårds- inrättning för psykiatrisk vård, ska RMV meddela chefsöverläkaren för den psykiatriska vården där den misstänkte är bosatt eller, om den misstänkte saknar stadigvarande bostad, där den misstänkte vistas (se 7 § förordningen [1991:1413] om rättspsykiatrisk under- sökning). En sådan underrättelse innefattar utlämnande av person- uppgifter till den vårdgivare som avses i den nyssnämnda 7 §. I det följande redogör vi närmare för i huvudsak vilka person- uppgifter som inom RMV behandlas på det rättspsykiatriska om- rådet. Rättspsykiatriska undersökningar och § 7-undersökningar Vid rättspsykiatriska undersökningar förekommer en omfattande behandling av personuppgifter. I ett undersökningsärende registreras i verksamhetens informationsstöd bl.a. uppgifter om namn och personnummer på den undersökte, tidigare rättspsykiatriska under- sökningar eller § 7-intyg i den mån sådana finns, uppgifter från patientjournaler från vårdgivare, uppgifter från andra myndigheter, uppgifter om den enskildes hälsa och psykiska tillstånd, diverse dom- stolshandlingar, RMV:s delutredningar i ärendet (se avsnitt 9.3.3) och RMV:s utlåtande i ärendet. Vid ärenden som avser § 7-intyg förekommer i princip samma uppgifter som vid rättspsykiatriska undersökningar, bl.a. uppgifter om diagnos och resultat av § 7-under- sökningen. I den rättspsykiatriska utredningsverksamheten används ett antal olika datorprogram för psykologtester. Det rör sig bl.a. om perceptionstester som underlag för ett rättspsykiatriskt utlåtande. Det förekommer också att ljudupptagningar används vid genom- förandet av ett av psykologtesterna. Inspelningarna bevaras inte efter det att den utredande psykologen sammanställt testresultatet. Det förekommer att personer som vistas vid RMV för att genomgå en rättspsykiatrisk undersökning visar sig vara i behov av psykiatrisk eller somatisk vård under vistelsen vid RMV. I sådana situationer får RMV betraktas som vårdgivare och ska då iaktta hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) krav på att ge en god och säker vård. I sådan vårdande verksamhet är patientdatalagen tillämplig. Lagen gäller för vårdgivares behandling av personuppgifter. Av 2 kap. 7 § i lagen framgår att en vårdgivare får behandla endast sådana personuppgifter som behövs för de ändamål som anges i 2 kap. 4 § samma lag. Godtagbara ändamål för behandling av personuppgifter är bl.a. om det behövs för administration som rör patienter och som syftar till att ge vård i enskilda fall.