sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Det handlar då inte i första hand om att söka undvika förluster utan om att kunna förutse, hantera och anpassa sig till dem (proactive coping). Ett gott åldrande innebär inte bara nedgång utan handlar också om utveckling av nya möjligheter. Individens förmåga och möjligheter att planera, styra och följa upp sitt liv är av betydelse för ett hälsosamt och ”framgångsrikt” åldrande. Samhällsåtgärder i syfte att öka möjligheterna till ett åldrande med hälsa bör ha ett livsloppsperspektiv. Hälsan hos äldre personer grundläggs i barndom, uppväxt och medelålder. Men det är heller aldrig för sent.84 Som jag beskriver i kapitel 9 kan man tala om ”fyra hörnpelare” för ett hälsosamt åldrande – fysisk aktivitet, bra kost, social gemen- skap och delaktighet. En stillasittande fritid är vanligare bland kvinnor i åldern 65– än bland yngre kvinnor. För männen finns det inga tydliga åldersskillnader. Lågutbildade är mindre fysiskt aktiva än hög- utbildade. Högutbildade har också bättre matvanor, mätt via hur ofta man äter frukt och grönsaker.85 84Karp, , , , , , , och , . Ett hälsosamt åldrande. Kunskapsöversikt över forskning 2005-2012 om hur ett hälsosamt åldrande kan främjas på individnivå. : Stiftelsen 2013:05. : Folk- hälsomyndigheten, 2016. Den äldre personen och vård och omsorg Äldre personer har med tiden blivit mer positivt inställda till sin egen sexualitet, framför allt kvinnorna. Även om den sexuella förmågan minskar och andra problem ökar med åldern, så visar en kunskapssammanställning som dåvarande gjort att den sexuella aktiviteten och kvaliteten på sexlivet bland äldre personer har ökat . Sexualiteten fortsätter att vara en viktig del av livskvaliteten även när man blir äldre. Av H70-studien86 framgår att andelen som varit sexuellt aktiva i befolkningen och uppåt ökade från 1971–2001–02 för kvinnorna, och från för männen.87 Att sexuell problematik är vanligare bland äldre personer beror snarare på sjukdom och medicinering än på åldrandet i sig. Är hen frisk är det enligt lättare att vara sexuellt aktiv och dagens 70-åringar har en bättre hälsa än tidigare generationers 70- åringar. Oavsett ålder är kvinnor mindre sexuellt aktiva än män.88 Förutom en generellt god hälsa antyder resultat från H-70 studien att det finns samband mellan socioekonomi och tillfreds- ställande sexliv. Dessa faktorer kan bidra till bättre livskvalitet, tillåtande inställning till sin egen sexualitet och sexuell tillfreds- ställelse. Trots kunskapen om att sexuella problem ökar med åldern på grund av sjukdom och medicinering samt vetskapen om att äldre personer önskar information och samtal kring sexualitet, diskuteras dessa problem sällan inom hälso- och sjukvården och i det före- byggande folkhälsoarbetet. Det är inte givet att sexualitet är accepterat i ett särskilt boende av medboende, personal och anhöriga.89 Vård- och omsorgs- personal bör utbildas och tränas i att beakta sexualiteten hos alla 86H-70 är en longitudinell studie i , som startade . Data till de resultat refererar avser . Epidemiological studies of sexuality in old age. Epidemiological studies of sexuality in old age. 89Palacios-Ceña, m.fl.. Expressing sexuality in nursing homes. The experience of older women: A quality study. Geriatric Nursing, 37 (2016) 470-477. Den äldre personen och vård och omsorg personer, oavsett ålder.90 Svenskt demenscentrum presenterar en skrift om sexualitet och demenssjukdom för personal som arbetar med personer som har en demenssjukdom. I sin debattbok skrev att ”det kommer då vi alla biter försiktigt i brödet”. Så är det inte längre. Munhälsan har förbättrats mycket sedan mitten av 1950- talet. Dagens ungdomar har vanligen få om ens några lagade tänder. Även pensionärerna har bättre tandhälsa, även om de har många lagningar – deras skoltid var innan fluoranvändningen, som reducerat kariessjukdomen. Man behåller allt fler tänder i allt högre ålder. En studie från visar på en väsentlig förbättring av munstatus . Dålig ekonomi och oregelbunden tandvård hade ett samband med högre frekvens av karies.91 Jag återkommer i kapitel 9 till vikten av att äldre personer som behöver stöd i sin vardag får hjälp med att hålla en god munhygien. Se, höra och kommunicera Att kunna se och höra har, som jag återkommer till i kapitel 9, en stor betydelse för livskvalitet och välbefinnande. Hörselnedsätt- ning är vanlig hos äldre personer. Ett mindre antal, cirka 30 000 personer, beräknas ha en svår hörselnedsättning. Synnedsättning är också vanlig bland äldre personer. Svår synnedsättning drabbar ungefär var femte person . Cirka 10 000 personer beräk- nas ha både svår syn- och hörselnedsättning.92 Med stigande ålder ökar andelen med syn- och/eller hörsel- nedsättning. Av den folkhälsoenkät som genomför framgår att av kvinnorna i ålder 65– har nedsatt hörsel och i åldern är andelen Sex, hälsa och välbefinnande. : institut rapport 2012:01. Epidemiological studies of Oral Health, development and influencing factors in the county of , . Diss., , 2016. 92www.researchweb.org/is//document/157881 (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg För männen är andelen något högre förutom i den äldsta åldersgruppen (85+). Nedsatt syn har av kvinnorna och av männen i åldersgruppen 65–och i åldersgruppen är andelarna 18 respektive tio procent.93 Blås- och tarmdysfunktion är ett samlingsbegrepp för bland annat läckage och trängningar. Svårigheter med urinblåsans funktion är mycket vanligt, så vanligt att vi kan tala om det som ett folkhälso- problem. Antalet personer som är eller äldre och som har urinläckage minst en gång beräknas uppgå till drygt en halv miljon personer.94 av de som bor i särskilt boende för äldre har urininkontinens.95 Problem med blåsan ökar med stigande ålder och kan ha många orsaker. Det kan handla om såväl problem relaterat till den åldrande kroppen som olika sjukdomar och viss läkemedelsbehandling. Att inte kunna hålla tätt är för många skamligt och genant. Det påverkar det sociala livet och den egna självkänslan vilket också i sin förlängning påverkar hälsa och välbefinnande. Andelen som söker för sina besvär är fortfarande låg. Uppfattningen att urin- inkontinens är en naturlig del i åldrandet, och inte behandlingsbar, är fortfarande spridd både bland de som drabbats och deras anhöriga. Men det finns effektiva behandlingar. Det är sannolikt att basal omvårdnad för sköra äldre personer är viktig för att påverka urininkontinens. Exempel är uppmärksamhetsträning, hjälp till toaletten och fysisk träning.96 Det är därför viktigt att utreda vad som orsakar problemet. Det första svenska centret för inkontinensforskning startade vid universitet.97 93Lennartsson, , , och , . Äldre personers hälsa och livs- situation. Läget i och utmaningar för det fortsatta hälsoarbetet. : Stiftelsen , rapport 2012:8. 94Statens beredning för medicinsk utvärdering. Behandling av urininkontinens hos äldre och sköra äldre. Blåsdysfunktion hos äldre personer. Indikatorer vid urininkontinens och andra symtom vid vård av äldre personer i särskilt boende eller hemsjukvård. : , 2016. 96Statens beredning för medicinsk utvärdering. Behandling av urininkontinens hos äldre och sköra äldre. 97Gothenburg continence research center. Den äldre personen och vård och omsorg Långvarig smärta är vanligt hos äldre personer. Med långvarig smärta avses smärta som varar mer än . Den ökar bland äldre personer och underbehandling är vanlig. I en avhandling där 1 100 personer studerats framkommer att fyra av tio upplevde långvarig smärta, framför allt kvinnor och de som var . En risk med långvarig smärta är att den kan leda till en rädsla att röra sig, vilket i sin tur man medföra en försämrad hälsa. Smärtbehandling är viktig. Avhandlingen visar också att det går att bli från smärta.98 En studie med data från 188 särskilda boenden visade att nästan hälften () av de boende hade smärta.99 7.7Att bibehålla ett socialt sammanhang Åldrandet medför sociala utmaningar för individen. I tredje åldern kan det röra sig om att man går miste om sina kollegor från arbets- platsen. Ju mer åren går, desto fler i ens sociala nätverk går bort eller blir alltför sjuka för att upprätthålla kontakten. En vanlig bild av åldrandet är att det är förenat med ensamhet. I en studie ledd av instämde av den svenska befolkningen (16–) i påståendet att ungefär hälften av alla ålderspensionärer ofta känner sig ensamma. Men detta är inte sant. Visserligen är ensamhet vanligare bland de allra äldsta än bland personer i medelåldern, men även bland de allra äldsta är det bara en av tio som ofta besväras av ensamhetskänslor. Att en större andel av dessa rapporterar ensamhet beror inte heller på åldern i sig, utan har att göra med förhållanden som en ökad ålder för med sig, inte minst förlusten av make/maka. Även om ensamhet inte är så utbredd bland äldre personer som de flesta tror, är det en viktig fråga. Ensamhet har stor betydelse för individers Chronic pain & kinesiophobia among older adults – prevalence, characteristics and impact on physical activity. Diss., , 2016. 99Björk, , , , , , , , , Per , , och , . Exploring the prevalence and variance of cognitive impairment, pain, neuropsychiatric symptoms and ADL dependency among persons living in nursing homes; a cross-sectional study. BMC Geriatrics (2016) 16:154. Den äldre personen och vård och omsorg Forskning har visat att ensamhet ökar risken för såväl fysisk och psykisk ohälsa som dödlighet.100 Enligt Tornstam har upplevelse av ensamhet inte heller ökat. Han byggde detta på två studier, en genomförd 1985 och en 2008. Och båda åren upplevde en högre andel av de unga än av de äldre personerna ensamhet.101 Svårigheter att röra sig innebär en viss ökad risk och depression ger en nästan trefaldigad riskökning för att någon ska känna sig ensam (som ensamhet kan ge en ökad risk för depression). Den absolut viktigaste riskfaktorn för att uppleva ensamhet är att ha förlorat sin make eller maka.102 För både män och kvinnor är det vanligare att uppleva ensamhet om relationen avslutats genom partnerns död än om den avslutats genom en skilsmässa. Det finns inga könsskillnader i upplevd ensamhet mellan änkor och änkemän, däremot är det en högre andel av frånskilda äldre män som upplever ensamhet. Ensamhetskänslorna bottnar inte bara i den faktiska ensamheten utan även i avsaknaden av det emotionella stöd som partnern gett.103 Emotionell ensamhet är delvis något annat än social ensamhet, men de samvarierar ofta. Enligt den nationella folkhälsoenkäten är det ovanligt att de som besvarat enkäten uppger att de saknar emotionellt och praktiskt stöd. i åldersgruppen 65–uppger att de saknar emotionellt stöd, vilket för männen är något lägre än för medel- ålders män.104 Äldre kvinnor uppger i något högre grad än männen att de saknar praktisk hjälp (mot )105, men här skiljer det bara marginellt mot yngre åldersgrupper. När den äldre personen efterfrågar äldreomsorg kan man anta att det vardagliga praktiska stöd hen kan få från anhöriga inte räcker. Det finns inga uppgifter på nationell nivå om hur det är med det emotionella stödet för äldreomsorgsmottagarna. Risk för ensamhet. Äldre i centrum: 3/2013, s. 20. 101Tornstam, , , Mina, , och , . Ensamheten i –2008. : , , 2010. 102Dahlberg, , , , Mc och , . Predictors of loneliness among older women and men in : A national longitudinal study. Aging Mental Health 2015; 19(5) 409-17. 103Öberg, , , och , . Skyddar en parrelation på äldre dar mot ensamhet? Socialvetenskaplig tidskrift 2016:1. 104Frågan lyder: ”Har du någon du kan dela dina innersta känslor med och anförtro dig åt?” 105Frågan lyder: “Kan du få hjälp av någon/några personer om du har praktiska problem eller Den äldre personen och vård och omsorg Jag återkommer i kapitel 9 och kapitel 13 om kommunernas hälsofrämjande och förebyggande arbete. Oro och nedstämdhet är problem som är vanliga bland vård- och omsorgsmottagare. Ångestsjukdomar drabbar 5–av personer , och förekommer ofta tillsammans med depression.106 Av data från SNAC avseende i framgår att det bland dem som beviljats vård- och omsorgsboende i särskilt boende (skiljer mellan två former av särskilt boende; och vård- och omsorgsboende) är vanligt med svår eller mycket svår oro – mer än fyra av tio besväras av detta. Det har varit en påtaglig ökning av andelen med svår/mycket svår oro . För personer som har hemtjänst i ordinärt boende är andelen med svår eller mycket svår oro . Andelen personer som har svår eller mycket svår nedstämdhet är likaså väsentligt högre för de som bor i ett vård- och omsorgs- boende () än för de som har hemtjänst ().107 Det är sannolikt att förhållandena är likartade i övriga landet. Psykisk ohälsa är förhållandevis vanligt förekommande bland äldre personer. Förekomsten av oro, ängslan, ångest och sömnproblem är högre hos äldre personer än för medelålders. Ökat stöd till äldre med psykisk ohälsa. : Social- styrelsen, 2013. 107Lagergren, , , och , . Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006–2013. : Stiftelsen 2014:1. Den äldre personen och vård och omsorg beräknas 15–lida av psykisk ohälsa, men alla dessa har inte en psykiatrisk diagnos.108 I tvärsnittsstudier av depression hos äldre personer som inte har en demenssjukdom rapporteras vanligen en förekomst på 5–, varav 1–är egentlig depression. Detta gör depression till den vanligaste psykiska sjukdomen hos personer över 65 år.109 Andelen som är drabbade under sin ålderdom är högre. Den har skattats till mellan nio och 27 procent.110 Data för personer 70–i Göteborg111 visade att, med en snäv avgränsning, hade cirka en procent psykotiska symptom. Psykosliknande symptom (paranoida tankar och illusioner) var ungefär lika vanliga. Fobier förekom hos ungefär var tionde person . Vid uppföljning fem och hade symp- tomen minskat.112 Forskare i som använt flera olika informationskällor (till exempel självrapport, anhörigintervjuer och registerdata) har visat på en högre andel; av 85-åringar och av 95-åringar utan demensdiagnos hade psykotiska symptom.113 Att åldras innebär ofta att förlora personer som stått en nära. Särskilt svårt är det när ett barn eller ens partner dör. Deltagare i berättade i en intervjustudie att detta var något av det mest tragiska i deras liv. Det hade dock haft begränsad inverkan på deras livstillfredsställelse och innebar ingen ökad dödlighets- risk.114 Den faktor som tydligast är kopplad till välbefinnande/god hälsorelaterad livskvalitet är få depressiva symptom, tillsammans med att inte uppleva sig ensam.115 Se tecken och ge rätt stöd – vägledning för att uppmärksamma äldre med psykisk ohälsa inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. : Social- styrelsen, 2016. 109Karlsson, och , . Psykiska sjukdomar hos äldre vanligare än demens. 2013;110. Psychiatric symptoms and disorders in old age. Prevalence, course and diagnostic thresholds. 111Två befolkningsstudier, H70 och the Prospective Population Study of Women. Psychiatric symptoms and disorders in old age. Prevalence, course and diagnostic thresholds. 113Karlsson, och , . Psykiska sjukdomar hos äldre vanligare än demens. 2013;110. Surviving the loss of a child, a spouse, or both. Implications on life satisfaction and mortality in older ages. Diss., Linnéuniversitetet, 2016. Inner strength as a health resource among older women. Den äldre personen och vård och omsorg Orsakerna till depressioner hos äldre personer är både bio- logiska och psykosociala. De biologiska är kopplade till åldrandet och förändringar i hjärnan. De psykosociala till exempelvis för- luster som att ens partner dör, att hen förlorar nära vänner eller att hen själv drabbas av sjukdom och nedsatta krafter. Behov kopplade till psykisk ohälsa är ofta upplevelse av meningslöshet, nedsatt aptit, smärta, irritabilitet, kognitiva svårig- heter och nedsatt exekutiv förmåga. Äldrepsykiatriska tillstånd är ofta komplicerade och inflätade i varandra. Äldrepsykiatri bygger på förståelse av komplexa sjuk- domar och sammanhang. Den fördrar en helhetsförståelse av män- niskan. Äldre personer med psykiska symptom faller ofta ”mellan stolarna”. Det behövs goda kontakter med äldreomsorgen och anhöriga.116 En av de mest sårbara grupperna för psykiska hälsoproblem är äldre personer med flera omfattande och komplexa sjukdomar. Det krävs kompetens för att upptäcka psykiska hälsoproblem för att kunna ge adekvat behandling eller på andra sätt främja den psykiska hälsan bland äldre personer med stora och omfattande behov, betonar i sin avhandling. Personalkontinuitet hos distriktssköterskor och hemtjänstpersonal var viktig för att upptäcka psykiska hälsoproblem. Sociala kontakter, fysisk aktivitet och optimism kunde enligt de äldre personer som intervjuades i studien förbättra den psykiska hälsan medan social isolering, åldrande och långvarig smärta kunde försämra den.117 Depression är en behandlingsbar sjukdom. har gett ut en vägledning för personal inom socialtjänst och hälso- och sjukvård för att kunna uppmärksamma olika former av psykisk ohälsa hos äldre personer.118 Personer som levt länge med psykisk ohälsa har vanligen en sämre fysisk hälsosituation och kortare förväntad livslängd. 116Sparring , och , . I , (red.) Äldrepsykiatri – kliniska riktlinjer för utredning och behandling. : fortbildning, 2013. Mental health promotion among community dwelling seniors with multi- morbidity – perspective of seniors, district nurses and home care assistants. Se tecken och ge rätt stöd – vägledning för att uppmärksamma äldre med psykisk ohälsa inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. : , 2016. Den äldre personen och vård och omsorg Funktionsnedsättningen försvinner inte på 65-årsdagen. Trots det förekommer det att kommuner organiserar sitt stöd till dessa personer så att boendestöd119 tas bort när personen fyller och därmed anses ”höra till” äldreomsorgen. Boendestödet ersätts då med en hemtjänst som inte självklart har kunskap om denna grupp av äldre personer. Det saknas uppgift om hur många hemtjänst- enheter i landet som är specialiserade på personer med omfattande psykiska funktionsnedsättningar, men sannolikt svarar de inte alls mot behoven. I de flesta västerländska länder är andelen personer som tar sitt liv störst bland äldre män. Så är det i och har så varit under . Äldre män tar sitt liv i större utsträckning än kvinnor. Äldre personer har en förhöjd risk för att drabbas av depression på grund av biologiska, sociala och psykologiska skäl. Riskfaktorer bakom självmord bland äldre personer är, förutom depression, bland annat alkohol, ensamhet, fysisk sjukdom, problem i familjen/rela- tioner och tidigare självmord i familjen.120 Risken för självmord bland äldre personer är ett ännu för- hållandevis ouppmärksammat område. Självmord kan förebyggas. Jag återkommer till det i kapitel 9. Äldre personer med alkoholproblem är också en grupp som vanligen inte uppmärksammas tillräckligt av . ”Vi får klara oss själva” är den betecknande titeln på en rapport från . Det är förhållandevis vanligt att hemtjänstpersonal hjälper äldre personer som har missbruksproblem.121 119Boendestöd är en praktisk och social insats för personer med psykisk funktionsnedsätt- ning som syftar till att underlätta för den enskilde att hantera sin vardag. (källa: Social- styrelsen, Kunskapsguiden). Farlig förbindelse – om depression och suicid bland äldre. Äldre i Centrum 4/2014, intervju med Margda . Vi får klara oss själva – om arbete med äldre personer som har missbruksproblem. : , , arbetsrapport . Den äldre personen och vård och omsorg Som jag redovisar i kapitel 9 dricker fler både kvinnor och män alkohol längre upp i åldrarna än tidigare, och alkoholskadorna ökar. ökade vinkonsumtionen bland äldre kvinnor (). Andelen som dricker över vad som anses vara en risknivå har också ökat bland de som är , men minskar bland de som är under 65. Den alkoholrelaterade dödligheten har ökat.122 Andelen riskkonsumenter har ökat från 2015 i åldersgruppen 65–84 år.123 Det var enligt en studie som gjordes i ovanligt med specialiserad verksamhet och personalen, både vad gäller biståndshandläggare och hemtjänstpersonal, hade i stort sett ingen utbildning om äldre personer och alkohol.124 Insatserna inom äldreomsorgen kombineras sällan med insatser från beroendevård i ett tvärprofessionellt samarbete. Cirka en tredjedel av kommunerna hade 2013 rutiner för intern samordning mellan äldreomsorg och missbruks- och beroendevård. Andelen i åldern 65–som 2013 fick insatser inom missbruksvård skilde sig mycket inom landet.125 Biståndshandläggare och undersköterskor lämnas ofta ensamma i det svåra arbetet att skapa en fungerande relation och stödja personen med missbruksproblem till ett så gott liv som möjligt.126 7.9Äldre personer med många sjukdomar Multisjuklighet är vanligt när en person åldras. Om multisjuklighet definieras som två eller fler samtidigt förekommande kroniska sjukdomar är prevalensen hos personer . 122Ramstedt, och , . Alkoholkonsumtionen ökar bland äldre. och narkotikaupplysning (CAN), 2012. : Folk- hälsomyndigheten, 2016. Alkoholmissbruk och självbestämmande – en kartläggning av den svenska förutsättningar att arbeta med äldre personer med alkoholproblem. Nordic Studies on alcohol and drugs, vol 30 227-242, 2013. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. : , 2015. Vi får klara oss själva – om arbete med äldre personer som har missbruksproblem. : , , arbetsrapport . Den äldre personen och vård och omsorg När multisjuklighet definieras antingen som fler än två samtidigt förekommande varaktiga sjukdomar, eller som fler än en sjukdom tillsammans med funktionsnedsättning, är prevalensen 25– . Faktorer som forskare har funnit innebära ökad risk för multisjuklighet är hög ålder, kvinnligt kön och låg utbildningsnivå (oberoende av varandra).127 Utvecklingen har varit att sjukligheten ökat, liksom funktionsnedsättningar, men trots detta har funktions- förmågan (ADL) förbättrats eller förblivit densamma.128 som äldre personer har fler funktionsnedsättningar har de blivit mindre funktionshindrade.129 –2014 satsade regeringen i överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) resurser för att för- bättra vården och omsorgen om den grupp som kom att benämnas de mest sjuka äldre. Till dem räknades personer som hade om- fattande behov av både sjukvård och äldreomsorg eller antingen omfattande behov sjukvård eller äldreomsorg.130 Personer med omfattande behov av sjukvård men inte äldre- omsorg utgör cirka en femtedel av alla som är eller äldre. Omkring hälften av de personer som hade omfattande behov och insatser av sjukvård hade inte detta följande år. För omfattande omsorg är förhållandena helt annorlunda. De utgör cirka en tiondel av personer . I den gruppen var fem av sex av de överlevande kvar i gruppen följande år. Den minsta gruppen är de som har både omfattande behov och insatser av vård och omsorg, av personer . , , Marengoni, Allesandra, Meinow, och , . Multipla hälsoproblem bland personer , en systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. : En rapport från Sociala rådet, 2010. 128Angleman, S.B., Santoni, G., , E. and , L. Temporal trends of functional dependence and survival among older adults from 1991 to 2010 in : toward a healthier aging. The Journals of Gerontology Series A: Biological Sciences and Sciences, p.glu206, 2014. 129Parker, och , . Health Trends in the Elderly Population: Getting Better and Getting Worse The Gerontologist Volume 47 Issue 2 (2007) Pp 150.158 och , , , , , , , och , . Äldre har fått fler hälsoproblem men klarar vardagen bättre. 2013; 110:CA33. 130Med omfattande sjukvård avses enligt definition multisjuklighet eller fler än i slutenvården eller fler än tre inskrivningar i slutenvård eller fler än sju besök i öppen specialistvård. Med omfattande omsorg avses permanent särskilt boende eller beslut eller fler timmar hemtjänst eller beviljade insatser enligt LSS. Den äldre personen och vård och omsorg ligheten är hög i denna grupp, mindre än hälften lever .