sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Ett verktyg som kan användas för att bryta ned statistik på aktivitetsområden är Inkommande besökare i (IBIS), som senast producerades –2014 på uppdrag.19 Undersökningen ställer frågor till utländska resenärer i anslutning till gränspassager om resans längd, syfte och innehåll, och dessa data kan sedan användas bland annat för att se hur många som exempelvis ägnar sig åt fiske-, vandrings- eller cykelturism. Det finns en efterfrågan från både intresseorganisationer och regioner på denna typ av analyser. IBIS betonas överhuvudtaget som en viktig källa då den ger värdefull information om utländska besökare. Det finns också förslag på hur undersökningen skulle kunna utvecklas, och exempelvis göras mer jämförbar med Svenskars resande. Även Svenskars resande innehåller frågor som kan ligga till grund för analyser av aktivitetsområden, exempelvis evenemang, möten och mässor. Detta är särskilt intressant eftersom evenemang och stora möten är ett område där det saknas data och gemensamma metoder för att beskriva området och värdera effekter. Svenskars resande är en av källorna som används som indata i TSA-beräk- ningarna, och det kan finnas potential att analysera evenemang och möten utifrån Sveriges TSA. Den maritima näringen efterlyser, genom Maritimt forum, data och ställer sig tveksam resultatet av regeringens uppdrag till SCB att utveckla ekonomisk data för det maritima klustret.20 Passagerar- rederierna efterfrågar en samlad databas där statistik om besöks- näringen finns tillgänglig och där det är möjligt att titta på utveckling och trender över tid21. En nationell webbaserad databas, där använ- dare lätt hittar siffror och kan ta ut grafer och underlag för Power- points etc., har föreslagits av flera aktörer. databas i har denna funktion på detaljhandelsområdet.22 19Tillväxtverket (2014): Internationella besökare i (IBIS). 20Inspel från Maritimt forum, . 21Inspel från Passagerarrederierna, . Data, statistik och analys När det gäller flyget betonar Swedavia behov av metodutveckling som gör att inkvarteringsstatistiken blir möjlig att koppla samman med flygpassagerarstatistiken.23 Inom naturturism beklagar några aktörer att tidigare forsknings- medel till Etour för analyser inom naturturism inte finns kvar. Utredningens uppfattning är att data och analys relaterat till olika branschsegment och aktivitetsområden inom turism är ett viktigt område, och vi har stor förståelse för de aktörer som uttrycker be- hov av olika slag. är ämnesområdet outvecklat, det saknas dialog och konkret samarbete mellan berörda parter som inkluderar konkreta utvecklingsförslag, och det behövs en större kunskap om vad som är metodmässigt möjligt och relevant. 8.9Ekonomisk effektberäkning och prognoser Att hitta modeller för att kunna göra effektberäkningar syftar i första hand till att kunna förutsäga effekterna av en viss insats för att avgöra om insatsen är motiverad eller inte. Det är naturligtvis avgörande att ha ett hum om detta inför beslut om en satsning på ett större idrottsevenemang, en ny flygplats eller en järnvägslinje. Modeller för beräkning av ekonomiska effekter av satsningar inom turism är därför ett område som många aktörer lyfter fram. Effekter av evenemang är ett område, men det finns potential att bli bättre på beräkning av samhällsekonomiska effekter också i samband med andra typer av investeringar. Forskning inom detta fält sker vid flera högskolor och universitet, bland annat , vid , och Etour vid . Ett lokalt exempel på samhällsekonomisk analys är en under- sökning som genomförts i Jämtland-Härjedalen.24 Undersökningen har genom företagsdata som kompletterats med enkäter beräknat turismens direkta och indirekta andelar av ekonomi och syssel- sättning i Funäs- och . Flera aktörer pekar också på att de saknar underlag och verktyg för att göra prognoser om väntad utveckling för turism och besöks- 23Inspel från Swedavia, . 24Nordanalys (2016): , En utredning av turismens betydelse i och . Data, statistik och analys Vår uppfattning är att området är intressant och att prog- noser kan vara värdefulla som verktyg, men att frågan och behoven behöver bli mer konkretiserade för att kunna omsättas i en insats. De flesta företag gör egna prognoser om väntad belägg- ning eller andra faktorer, som de baserar på historiska data om exem- pelvis dygns-, vecko-, säsongs- eller vädervariationer. När det gäller att utveckla mer generella prognoser om väntade utfall på nationell nivå ser vi att är en relevant aktör, genom tillgång till data, nätverk och kompetens som är ett minimum för att nå framgång i arbetet. 8.10Fördjupad analys och kompetensutveckling Bedömning: har en viktig roll i analys kopplad till de uppdrag som myndigheten har inom data och statistik för turism och besöksnäring. Rollen behöver stärkas, och Tillväxt- verket behöver ha ett tydligt mandat att utveckla de forum som behövs för analyssamverkan och dialog med olika aktörer. Att utveckla och producera data av hög kvalitet som håller och är internationellt och regionalt jämförbar är viktigt. Data- utvecklingen är dock inte särskilt meningsfull om den inte komplet- teras med bra analyser. Flera av inspelen till utredningen lyfter därför förstärkt analys som avgörande om ska nå måluppfyllelse för hållbar tillväxt inom turism och besöksnäring. Analyserna behöver bidra till verktyg och stöd för aktörer i alla delar av intressent- systemet, inte minst beslutsfattare på regional och lokal nivå. Utöver , som är en nyckelaktör inom analys, ser vi att det behövs fler forum för nyutvecklande analys och analyssam- verkan inom turism och besöksnäring. Flera av universiteten och högskolorna är starka noder för analys och kunskapsutveckling, och dessa bör ha mandat och tillförsäkras resurser för detta, så att den samlade kompetensen och kunskapen i används och utvecklas. Vidare finns de regionala analysnätverken, och starka aktörer i form av regioner, kommuner och destinationsbolag. Dessa spelar en stor roll för att utveckla kunskap inom sina geografiska områden. Med ett tydligt uppdrag för på nationell nivå, och Data, statistik och analys tydlig kommunikation från sida om hur detta upp- drag ser ut, kan de regionala och kommunala parterna komplettera och fördjupa analysen utifrån sin egen kontext. Ett forum som prövats framgångsrikt är en nationell konferens inom turismstatistik där främst Tourism in och Etour vid samarbetat, med ekonomsikt stöd från . Mötesformen har varit uppskattad och vår uppfattning är att det vore positivt om det med åtminstone två års intervaller genomfördes en nationell turismstatistikkonferens, gärna med ambulerande huvudmannaskap mellan olika regioner. Vi väljer att inte lägga några konkreta förslag avseende området fördjupad analys, då vi räknar med att dialogen mellan , regionerna, akademin, myndigheter, branschorganisationer och besöksnäringen i övrigt utvecklas genom ett starkt nationellt upp- drag för enligt övriga förslag och att på så sätt blir en tydligare samarbetspart för de aktörer som vill invol- vera sig i arbetet. Många aktörer pekar på vikten av att tillgängliggöra data i form av tillgängliga databaser och öppna data. Det ligger helt i linje med regeringens arbete och etableringen av med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen, den nationella digitala infrastrukturen och sats- ningen på öppna data.25 Öppna data och tillgängliga databaser ökar olika aktörers möj- ligheter att själva göra de analyser de anser sig behöva, och sprider nyttan till fler. Det är dyrt att upprätta och underhålla databaser av tillräcklig kvalitet, och i de fall dessa är offentliga finns därför goda skäl att tillgängliggöra dessa i så hög utsträckning som möjligt så att de kommer till maximal användning givet kostnaden. Vår uppfattning är att ambitionen måste vara att tillhandahålla de offentliga databaser som finns inom området turism och besöks- näring i så hög utsträckning som möjligt. Att data publiceras och tillgängliggörs bidrar också till transparens, och på till att 25 Regeringens budgetproposition , utgiftområde 2, s. 32. Data, statistik och analys kvaliteten i materialet höjs. Tillgängliga data innebär också att den kommersiella marknaden har möjlighet att utveckla affärsmodeller och produkter av olika slag, vilket kan väntas bidra till fler företag inom turism och besöksnäring och till att det offentliga kan släppa en del av det egna analysansvaret till marknaden. Vi lägger inget för- slag avseende tillgängliggörande av data, eftersom det pågår intensivt arbete i andra sammanhang, och regeringen aviserat bildandet av en särskild digitaliseringsmyndighet för uppdraget, som är planerad att bildas . Effekter som kan väntas om förslagen genomförs är mer resurs- effektiv aktivitet i besöksnäringens företag, som baseras på ökad kunskap om vad som leder till stärkt affärsverksamhet och ökad lönsamhet. Även aktörssystemet i övrigt, dvs. såväl offentliga aktörer som privata konsultföretag eller föreningar, kan väntas dra nytta av bättre statistik. Ökad transparens och tillgång till data ger förutsättningar för många aktörer att utveckla sina verksamheter utifrån dessa data. I förlängningen bör mer exakt kunskap om turism och besöks- näring i kunna leda till mer underbyggda beslut om hur resurser ska användas inom både privat och offentlig sektor. Det kan handla om investeringsbeslut i företag, kommuner, regioner och i nationella infrastuktursatsningar, beslut om produktutveckling inom natur-, kultur-, måltids- och evenemangsturism, beslut om marknads- föringsinsatser, projektstöd etc. Allt annat lika ger det ett positivt bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. Förslagen innebär en direkt kostnad för staten. För att insatserna ska kunna genomföras krävs ökade anslag till som vi uppskattar bör uppgå till , och som svarar mot ett behov av både nya tjänster på myndigheten och utvecklings- medel för externa uppdrag. Insatserna har ingen direkt påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot är syftet att utveckla förståelsen för besöksnäringens strukturer, inklusive hur framtida förslag ska kunna bidra till en jämställd, inkluderande och hållbar tillväxt. Data, statistik och analys också ökad förståelse om villkor för företagande, sysselsättning och integration i hela landet. Framför allt de förslag som avser utveckling av regional och kom- munal statistik väntas ge stöd för tillväxt i hela landet, där resurs- svagare regioner och kommuner får en relativt stärkt situation jäm- fört med och jämfört med mer resursstarka regioner och kommuner. Insatserna stärker den regionala och lokala förmågan att utveckla turism och besöksnäring. Om statistikutvecklingen, som föreslås utformas i dialog med regioner och kommuner, resulterar i att regional eller data behöver finansieras av regioner och kommuner får förslaget konsekvenser för dessa i form av antingen ökade kostnader eller omprioritering av insatser inom data och analys. Dock är det regionala och kommunala engagemanget fri- villigt, och är därför inget intrång i den kommunala självstyrelsen. Sammanfattningsvis medför förslagen en kostnad för staten. De stärker regionala och lokala förutsättningar att bedriva utvecklings- arbete inom turism och besöksnäring i hela landet. Indirekta effekter väntas i form ökad kunskap som leder till ökad konkurrenskraft för små och stora företag i hela landet, ökad sysselsättning, samt potential för ökad jämställdhet och integration. 9 Trafikutbud och transporter –att regeringen ger i uppdrag att, i samråd med besöksnäringens branschorganisationer och i dialog med regioner samt myndigheterna inom SOFT (omställningen av svenska transportsektorn till fossilfrihet) genomföra en för- studie för analys av hur en växande turism ska kunna möta klimatutmaningarna och bidra positivt till klimatmålen. För- studien ska användas som underlag i arbetet med en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. –att i samverkan med och efter sam- råd med Kommuner och Landsting (SKL) och före- trädare för regioner och besöksnäringen undersöker hur kollektivtrafikmyndigheterna bättre kan fånga besöksnäring- ens behov, och om detta kan ske genom utökad samverkan eller om lagstiftningens tillämpning och utformning behöver ses över. –att inom ramen för befintligt uppdrag att ut- veckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för sam- hällsekonomiska analyser inom transportområdet, i högre utsträckning än , integrerar frågan om effekter kopplade till besöksnäringen, utifrån vad som är metod- och resurs- mässigt möjligt. –att regeringen ger , kopplat till myndighetens arbete inom regelförenkling, i uppdrag att informera om vilka regelverk som gäller för ”enkla transporter” inom besöks- näringen, när företag transporterar besökare till och från sin anläggning eller till och från olika aktiviteter, och om behov uppstår, göra detta i samråd med Kammarkollegiet. 9.1Transportsystemets betydelse för besöksnäringen Transporter är grundläggande i det samlade tjänsteutbudet inom turism och besöksnäring. Definitionen av turism, som ”människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften”1 bygger på att människor förflyttar sig, dvs. Av den samlade turismkonsumtionen i står resor och transporter för 94 av totalt , dvs. 32 procent.2 De största posterna är drivmedel, luftfart och resebyråtjänster, men även landtransporter av olika slag och sjöfart bidrar med åtskilliga miljarder i turismkonsumtion. Transportsystemets betydelse betonas i en majoritet av de hearings, dialoger och inspel som utredningen tagit del av. Det hand- lar om en mängd perspektiv där den gemensamma nämnaren är antingen 1) att besöksnäringens företag och destinationer efterfrågar en god tillgänglighet oavsett var i landet de befinner sig, eller 2) att en viss bransch själv tillhandahåller en del av serviceutbudet i form av exempelvis passagerar- och kryssningstrafik, taxi, flygplatstjänster, beställningstrafik eller privat linjetrafik på väg och järnväg och därför har synpunkter på regelverk, samarbetsformer och offentliga insatser. Även förutsättningarna för godstransporter har stor betydelse för besöksnäringens företag. Alla verksamheter i näringen inkluderar varutransporter. I vissa av branscherna handlar det som mycket stora godsvolymer, inte minst inom handeln. Detaljhandeln är den enskilt största branschen i besöksnäringen, och såväl butiker i tätorter och städer, som köpcentrum utanför städerna, har behov och utmaningar kopplat till varutransporter. Även arenor, hotell och restauranger är mottagare av stora mängder varor, och behöver också lämna ifrån sig stora mängder avfall, tvätt m.m. Väl fungerande transporter, inklusive varutransporter, spelar således en stor roll för svensk ekonomi och för tillgänglighet till, mellan och inom destinationer och besöksmål och därmed möjlig- heten att utveckla svensk besöksnäring. De spelar också en roll som jobbskapare och pådrivare av utveckling och innovation genom de företag som levererar och utvecklar transporttjänster. 1Tillväxtverket (2016): Turismens begreppsnyckel. 2Tillväxtverket (2017): Turismens årsbokslut . 9.2Tolkning av trafikutbud i befintlig infrastruktur Utredningsdirektiven tydliggör att utredningens fokus ska vara att kartlägga och föreslå insatser avseende trafikutbud i befintlig infra- struktur som komplement till de prioriteringar som görs inom ramen för proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling, samt det ny- ligen presenterade förslaget till nationell plan för transportsystemet3. Relevanta strategier i trafik och transporter är Flygstrategin, Cykel- strategin, Nystart för nollvisionen och Maritima strategin4. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna ägnar en stor del av sin verksamhet åt att planera och genomföra insatser som resulterar i ett visst trafikutbud, och är den sammantaget största aktören inom kollektivtrafik. Näst största grupp är kommersiella kollektivtrafik- aktörer. är mindre, med ansvar för transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Planering av kollektivtrafik är processer som för varje region, och nationellt, kräver systematiska arbetsinsatser från beslut på politisk nivå till konkret trafikleverans av upphandlade leverantörer. Det är därför praktiskt ogenomförbart att med utredningens samlade upp- drag, begränsade tid och resurser analysera huruvida trafikeringen är ändamålsenlig på enskilda sträckor och linjer, eller mer ändamåls- enlig i en region i förhållande till en annan. Det vi däremot har haft möjlighet att fånga upp är hur planering och genomförande av trafikering upplevs fungera på ett övergripande plan, om regelverken och deras tillämpning är ändamålsenliga, vilka hinder som oftast diskuteras i regioner och destinationer, av offent- liga och privata aktörer, samt vilka behov som påtalas av företrädare för enskilda branscher eller verksamhetsområden i besöksnäringen och av dess trafikleverantörer. Utredningen lägger således inte förslag som avser trafikering på enskilda sträckor. Vi lägger heller inga förslag som avser prioriter- ingar eller investeringar i infrastruktur eftersom detta ombesörjs av den nationella planen för transportsystemet och ligger utanför utred- 3Trafikverket (2017): Förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. 4Regeringskansliet (2017): En svensk flygstrategi - för flygets roll i framtidens transportsystem, N2017/00590/MRT, En nationell strategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett håll- bart samhälle med höglivskvalitet i hela landet, N2017.19, Nystart för nollvisionen, N2016/ 05494/TS samt (2015): En svensk maritim strategi – för människor jobb och miljö. Svensk Turism betonar starkt behovet av att få en helhetsbild av besöksnäringens infrastruktur- och transportbehov. Att föreslå ett statligt stöd för ett sådant arbete bedömer vi dock ligga utanför utredningens uppdrag. Ett område som vi berör är utveckling och kalibrering av Trafik- verkets analys- och planeringsmodeller, av det skäl att frågan är aktuell i flera projekt som vi bedömer relevanta i det långsiktiga arbetet med transportfrågor relaterade till turism och besöksnäring. Att öka kunskapen om hur dessa modeller kan utvecklas så att de bättre fångar turismens samhällsekonomiska effekter påverkar inte den nu aktuella infrastrukturplaneringen, men har potential att ge bättre långsiktig precision i arbetet. Det är viktigt att vara medveten om att resurserna är begränsade och att behov av modellutveckling generellt är stora, exempelvis inom om- rådet drift och underhåll. 9.3Aktörer inom besöksnäringens transportsystem Bedömning: Det behövs ett starkt engagemang i för frågan om hållbara transporter inom turism och besöksnäring, om besöksnäringen ska kunna bidra till att når uppsatta klimat- och miljömål och ha en stark konkurrenskraft i framtidens globala turismlandskap. Ämnet bör kartläggas mer på djupet, och det bör komma till stånd dialog på såväl nationell som regional nivå om hur besöksnäringen och offentlig sektor till- sammans möter klimatutmaningarna i arbetet för en växande besöksnäring. Det finns en rad aktörer inom transport- och trafikfrågor som på olika sätt hanterar behov inom turism och besöksnäring, inom det offentliga och i det privata näringslivet. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska bland annat ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. För analyser och utredningsarbete är den statliga myndigheten viktig. , , Transportstyrel- sen är andra nationella myndigheter inom transportområdet som inte lika frekvent kommer i direkt kontakt med besöksnäringens aktörer, men som i sin verksamhet ändå möter näringens frågeställningar – avseende bland annat förutsättningar för fritidsbåtar, skärgårdstrafik och kryssningstrafik, flygtrafikledning och tillsyn i transportfrågor. Statliga bolag med nyckelroller är SJ, som bedriver persontågtrafik, och Swedavia som ansvarar för de statliga flygplatserna. En annan statlig aktör är () med uppdrag att bedriva samhällsmotiverad tillämpad forskning och utredning kring infrastruktur, trafik och transporter. K2 är nationella centrum för forskning och utbildning om kollektivtrafik, och drivs av , och VTI i samarbete med , och . För en väl fungerande regional kollektivtrafik är de 21 regionala kollektivtrafikmyndigheterna betydelsefulla. Dessa följer den svenska regionindelningen och utgörs av tolv regioner, två landsting, fyra regionförbund och tre kommunalförbund. De offentligägda kollektivtrafikföretagen organiserar sig genom Svensk Kollektiv- trafik och är genom sina huvudmän också kopplade till SKL. Sam- trafiken ägs gemensamt av 38 aktörer i offentlig och privat sektor och är ett samarbete för smidigare resande, bland annat genom Res- plus och planerings- och bokningstjänsten Resrobot. Därutöver finns en lång rad stora och små privata företag som organiserar sig i branschföreningar inom sina respektive transport- sätt. De flesta, men inte alla, av dessa är i sin tur medlemmar i arbets- givarorganisationen , som är medlem i . Bland branschförbunden kan nämnas Passagerarrede- rierna, , , Svensk Sjöfart, Svenska Flygbranschen och Hamnar. Arbetsgivarorganisationernas fackliga motparter är bland annat , , och . 9.4Hållbara transporter och miljöteknisk utveckling Hållbara lösningar och ett hållbart förhållningssätt är centralt för den fortsatta utvecklingen av turism och besöksnäring, och inte minst utvecklingen av ett hållbart transportsystem. Besöksnäringen skiljer sig inte i grunden från andra verksamhetsområden avseende behovet av bruk och utveckling av hållbara transporter. Det som gör frågan särskilt angelägen att hantera är att turism och besöksnäring är på snabb tillväxt, och att resandet och antalet transporter därmed ökar snabbt, vilket innebär att turismens samlade bidrag till utsläpp och andra miljöstörningar tenderar att öka. Med prognoser och ambi- tioner om fortsatt ökande volymer är det angeläget att hitta former för hållbar utveckling, vilket i sin tur kräver dialog, innovationer och styrning genom en kombination av incitament och regleringar. Potentialen för ökad miljömässig hållbarhet i turismens trans- porter ligger i flera dimensioner. Det går att minska miljöpåverkan genom att resa mer sällan, kortare sträckor, med mer miljömässigt hållbara transportsätt, mer miljöanpassade fordon och bränslen, och med mer miljöanpassad hantering av det valda fordonet. I arbetet behövs ett balanserat synsätt som inkluderar alla perspektiv, och i alla händelser krävs teknikutveckling och ökad effektivitet för att kompensera resandet, vare sig det stannar på nuvarande nivåer eller fortsätter att öka. En målsättning som brukar lyftas fram är att minska beroendet av transporter genom att öka förädlingsgraden i företagens produkter. Det kan ske genom att besöksnäringens företag utvecklar bättre turismupplevelser som de kan sälja till högre pris, för att därmed öka både omsättning, ekonomiska marginaler och sysselsättning, trots att inte det totala antalet besökare ökar. Ambitionen beskrivs på ett övergripande plan i regeringens exportstrategi med formuleringen ”svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan”5. Förutsättningarna för att öka förädlingsgraden i besöksnäringens tjänster och därmed hålla nere antalet transporter, och hur detta samband i realiteten ser ut, tycks vara ett relativt out- forskat territorium. Utveckling av mer miljö- och klimatanpassade alternativ genom teknisk utveckling och förnybara bränslen är ett stort område, och 5 (2015): Regeringens exportstrategi. ingen isolerad fråga för .