sou · H5B38 · 2017-02-24 00:00:00 — miljödomstolen år 2012.51 SKB skriver i sitt svar på remissvaren att SKB inte finner det ekonomiskt försvarbart, ”eller annars lämpligt” att upparbeta kärnbränsle i nya anläggningar. SKB har konstaterat att om vill satsa på avancerad kärnkraft kommer det att finnas ett överskott av plutonium för att starta nya reaktorer i befintligt använt bränsle. Det kommer därmed finnas en mängd använt kärnbränsle som behöver slutförvaras. Vi såg dock i vår intervjuundersökning med ledamöter att hälften menade att slutförvaret skulle vara utformat så att ett återtagande av kärnavfallet ska kunna genomföras. Detta skulle tala för att även denna fråga kan vara av fortsatt politiskt intresse. På andra sidan av myntet finns möjligen även principen om svåråtkomlighet, som i åtminstone de redovisade tidigare motionerna ansågs oförenlig med den återtagbarhet som KBS-3 öppnar för. Om man ännu ser denna motsättning framgår varken av ledamotsundersökningen eller i det riksdagsmaterial vi redovisat här. I vilken mån den frågan möjligen åter väcks till liv under den pågående beslutsprocessen återstår att se, liksom möjligheten att det leder till ökad politisering. Som vi påtalade inledningsvis är politisering en naturlig och viktig del i den demokratiska debatten, men det är viktigt att skapa samsyn i frågor av långsiktig karaktär. Det kan ske på olika sätt, exempelvis genom parlamentariska kommittéer som enas om största gemensamma nämnare, dvs. att man kommer överens om så mycket gemensamt som möjligt. Även myndigheter kan spela en roll för att identifiera lösningar som vinner bred uppslutning, vilket har för avsikt att göra. Till syvende och sist hanteras dessa politiska utmaningar i de lagstadgade processer som styr beslutsfattandet och som vilar på en stabil demokratisk grund. synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärn- bränsle och kärnavfall (M 1333-11). (Dnr 43/2012). SOU 2017:8 Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet Bilaga 1 Tabell över antal träffar och vid vilket riksdagsår Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet , W. 2013. Kärnavfallet en teknisk och politisk utmaning. Se: under publikationer/externa rapporter. betänkande 2006/07:FöU5 Kärnteknisk säkerhet och strålskydd. 2015.pdf (hämtad ). Interpellation 2014/15:519 ”Kärnkraftens förutsättningar” av (SD) till Statsrådet (S). Interpellation 1999/2000:194 av (V) till miljöminister om information och samråd om kärnavfall. KASAM (). SOU 1998:68 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 1998. SOU 2016:16 Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. synpunkter på behov av kom- pletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett samman- hängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärn- avfall (M 1333-11). (Dnr 43/2012). SOU 2010:6 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. Det klyvbara ämnet: Diskursiva ordningar i svensk kärnkraftspolitik –1980. dissertations in sociology. Motion till 2016/17:3393 ”Utgiftsområde energi” av m.fl. (KD). Motion till 2014/15:1675 ”Skatter och avgifter på energiområdet” av (KD). Motion till 2013/14:N334 ”Avskaffa Kärnkraftens subventioner” av m.fl. (MP). Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet Motion till 2011/12:N9 ”med anledning av skr. 2011/12:141 Kärnkraft utan statliga subventioner” av m.fl. (MP). Motion till 2008/09:Fö218 ”Forskning om svenskt kärnkraftsavfall” av och (C). Motion till 2006/07:Fö234 ”Alternativa metoder för lagring av radioaktivt avfall” av Per och (MP). Motion till 2005/06:MJ24 ”med anledning av prop. 2005/06:183 Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring” av (MP). Motion till 2005/06:MJ26, ”med anledning av prop. 2005/06:183 Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring” av m.fl. (FP). Motion till 2004/05:MJ38 ”med anledning av prop. 2004/05:150 Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag” av m.fl. (MP). Motion till 2003/04:MJ47 ”med anledning av prop. 2003/04:116 Miljöbedömningar av planer och program” av m.fl. (KD). Motion till 2003/04:MJ48 ”med anledning av prop. 2003/04:116 Miljöbedömningar av planer och program” av m.fl. (M). Motion till 2001/02:N366 ”Energipolitiken” av m.fl. (MP). Motion till 2000/01:MJ787 ”Hantering av kärnavfall” av , (V). Motion till 2000/01:MJ836 ”Kärnavfallspolitik” av (MP). Motion till 1999/2000:MJ757 ”Resurser till alternativgrupper” av m.fl. (MP). Motion till 1999/2000:N24 ”med anledning av prop. 1999/2000:63 Godkännande av avtal om ersättning i samband med stängning av , m.m.” av m.fl. (MP). Motion till 1997/98:N6 ”med anledning av prop. 1996/97:176 Lag om kärnkraftens avveckling” av m.fl. (MP). Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet Motion till 1996/97:Jo768 ”Kärnavfall” av m.fl. (MP). Motion till 1996/97:Jo784 och 1997/98:N260 ”Finansiering av kärnkraftens avvecklingskostnader” av (C). Motion till 1995/96:N11 ”med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m.” av (KDS). Motion till 1995/96:N12 ”med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m.” av m.fl. (M). Motion till 1995/96:N13 ”med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m.” av m.fl. (MP). Motion till 1995/96:N14 ”med anledning av prop. 1995/96:83 Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader m.m.” av m.fl. (C). Motion till 1994/95:N26 ”med anledning av prop. 1994/95:222 Ny ellagstiftning” av m.fl. (MP). Motion till 1992/93:N39 ”med anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m.” av (-). Kunskapsläget hos Riksdagsledamöter om kärnavfall och dess slutförvar. Se: under publikationer/ rapporter. Komplettering III – . ”Bilaga K:2 Ämnesvisa svar på kompletteringsönskemålen” i Ansökan om tillstånd enligt (1998:808) till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. ”Verksamheten och de allmänna hänsynsreglerna – Slutförsvarssystemet”. i Ansökan om tillstånd enligt (1998:808) till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Fortsatta politiska utmaningar – finansiering och återtagbarhet , O. 2002. På väg mot geologisk slutförvaring av radio- aktivt avfall: Omvändbarhet och återtagbarhet. En internationell diskussion om möjligheterna att gå tillbaka ett eller flera steg i deponeringsprocessen. : Kommentus förlag. Vedung, E. ”Det högaktiva kärnavfallets väg till den rikspolitiska dagordningen” s. 33–56 i , M. och , U. (red). Kärnavfallets politiska utmaningar. Vedung, E. och , M. Vattenkraften, staten och de politiska partierna. Vedung, E. Kärnkraften och regeringen fall. 5 En ny generation kärnreaktorer? I svenska kärnkraftverk, samtliga av typen lättvattenreaktor, används endast uran som kärnbränsle. Uran består av två isotoper, uran-235 och uran-238, varav endast uran-235 är klyvbar och därmed användbar för energiproduktion i lättvattenreaktorer. För att uran ska fungera som kärnbränsle i lättvattenreaktorer måste det anrikas på isotopen uran-235 från den naturliga halten av 0,7 till 2–. Även uran-238 i kärnbränslet kan fånga upp neutroner och bilda uran-239 som i två steg relativt snabbt via beta-sönderfall omvandlas till den klyvbara isotopen plutonium-239. Av den totala energiproduktionen i de svenska lättvattenreaktorerna kommer från klyvning av andra kärnor än uran-235 som bildats i reaktorerna under körning, främst plutonium-239. Trots detta utnyttjas endast en mycket liten del av teoretiska energiinnehållet i kärnbränslet för energiproduktion innan bränslet antingen måste upparbetas eller som i deponeras åtskilt från biosfären , minst 100 . Det har därför länge varit ett långsiktigt mål för kärnkraftsindustrin att vidare utveckla teknik där nytt klyvbart kärnbränsle genereras under energiutvinningen (Gen IV-system). Den följande texten beskriver läget inom området med ett fokus på tekniska utmaningar. Frågor som rör risker och säkerhet beskrivs i huvudsak inte, men kan givetvis innebära betydande utmaningar och problem i sammanhanget. Världsmarknadspriset på uran har varierat kraftigt med en tydligt nedåtgående prisutveckling. var priset /kg U3O8 för att vara /kg U3O8. En ny generation kärnreaktorer? Därefter har råvarupriset på uran varit mera stabilt dock med en svagt sjunkande prisutveckling med ett pris på ca /kg U3O8 . Detta visar att råvarutillgången på uran för tillfället är god. De länder som producerar mest uran är (39,av världsproduktionen), (22,), (9,), (6,), (5,) och (4,) (produktionssiffror).1 När det gäller användningen av kärnkraftsteknik och hur man ser på framtida användning ser det mycket olika ut i olika delar av världen. Det finns en tydlig trend att i , undantaget , håller man på att avveckla eller minska kärnkraftsverksamheten medan det i , i synnerhet och , , några forna Sovjetstater och byggs ett antal nya kärnkraftverk och ytterligare ett antal finns på planeringsstadiet.2 Samtliga reaktorer som håller på att byggas för tillfället är av konventionell typ, och de allra flesta är tryckvattenreaktorer.3 Transmutation innebär att omvandla ett grundämne eller en isotop av ett grundämne till ett annat grundämne eller en annan isotop. Detta inträffar antingen genom kärnreaktioner då ämnet bestrålas med partiklar med hög energi som reagerar med atomkärnan i det ämne som skall transmuteras, som t.ex. i kärnkraftverk, eller genom spontant radioaktivt sönderfall. kan man utföra transmutation genom att använda partikelacceleratorer, men det ger oerhört små mängder av det önskade grundämnet. I kärnkraftverk, som de i , sker också transmutationer, som när uran klyvs (s.k. fission) och det bildas främst grundämnena barium och , och när uran-238 omvandlas till plutonium-239. Mindre kärnreaktorer kan användas för att producera neutroner för transmutationsändamål, t.ex. produktion av radioaktiva isotoper för forskning och klinisk diagnostik. Transmutation har behandlats i tidigare kunskapslägesrapporter avseende 1http:///information-library/nuclear-fuel-cycle/mining-of-uranium/ world-uranium-mining-production.aspx (hämtad ). Nuclear Reactors in the World. 3http:///information-library/facts-and-figures/world-nuclear-power -reactors-archive/reactor-archive-june-2016.aspx (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? de grundläggande principerna,4 forskningsuppdatering,5 och återvinning av kärnbränsle6 och framtida generation IV system.7 Transmutation av biprodukter som bildas i t.ex. vattenkylda kärnkraftverk och som sönderfaller mycket långsamt (långlivade isotoper) som t.ex. plutonium, neptunium, americium och curium, skulle kunna korta ner den tidsperiod man behöver säkert lagra det använda kärnbränslet. Förutom att dessa grundämnen har hög radioaktivitet är de extremt giftiga och måste av detta skäl hanteras med yttersta försiktighet. I använt kärnbränsle från en lättvattenreaktor finns det ca 1 viktsprocent plutonium, och ca 0.1 viktsprocent av vardera neptunium, americium och curium.8 När sådana grundämnen bestrålas med snabba neutroner i en kärnreaktor kan dessa isotoper klyvas vilket gör att det ursprungliga grundämnet delas upp i lättare grundämnen som antingen är stabila eller har kortare livslängd än de ursprungliga radioaktiva grundämnena. Detta skulle alltså kunna vara ett sätt att både minska avfallsvolymen som behöver geologiskt deponeras och den tid som avfallet behöver hållas säkert åtskilt från biosfären. För att på ett bättre sätt utnyttja energiinnehållet i uran och minska tiden för deponering innan avfallet kan anses vara ofarligt, dvs. när strålningen från avfallet är av samma storleksordning som den naturliga strålningsnivån, har det utvecklats ett koncept som kallas kärnkraftens Generation IV-system (Gen IV-system). Detta system innehåller: •en reaktor som klyver med snabba neutroner, så kallade bridreaktorer (eller breedreaktorer), även om andra koncept med termiska eller epitermiska neutroner förekommer, 4KASAM (). SOU 2004:67 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004 − Del III Kärnavfallsfrågan och framtiden. SOU 2011:14 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 − geologin, barriär- erna, alternativen, kap. 4.2.2. SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ, kap. 4. SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande, kap. 4. 8Westlén, D. ”Fjärde generationens kärnkraft – Teknik, möjligheter och förutsättningar.” . Se: generationens-karnkraft-energiforskrapport-2016-317.pdf (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? •en anläggning som separerar de användbara ämnena ur det använda bränslet från det slutgiltiga avfallet, samt •en anläggning som tillverkar nytt bränsle av de återvunna grundämnena. Med en bridreaktor går det att teoretiskt utvinna mångfaldigt mer energi ur naturligt uran än med dagens vattenkylda kärnreaktorer. En bridreaktor förutsätter dock upparbetning av det kärnbränsle som ska användas, men det förutsätter också att det kärnbränsle som används är upparbetat och innehåller t.ex. plutonium från början. De tre områdena i Gen IV-systemet utvecklas ofta oberoende av varandra men alla är nödvändiga delar för att ett Gen IV-system ska fungera som en helhet. En bridreaktor skapar nytt bränsle och kallas snabb för att neutronerna som klyver atomkärnorna har högre energi än i vattenkylda kärnkraftsreaktorer. Detta medför att man inte kan använda vatten som kylmedium utan i stället används flytande natrium eller bly. Orsaken är att vatten alltför effektivt bromsar neutronerna så andra flytande material som inte bromsar de snabba neutronerna lika effektivt måste användas. Dessa kylmedel är kemiskt mycket mer reaktiva än vatten och kan orsaka stora skador vid ett läckage. Man beräknar att uranet ger 70 gånger mer energi om man använder sig av bridreaktorer laddade med en blandning av plutonium och uran, t.ex. plutonium och uran, i form av oxider i bränslestavarna än i dagens konventionella kärnreaktorer. Tanken är att plutonium, som inte finns i naturen utan skapas i en kärnreaktor, utvinns ur det från dessa reaktorers uttjänta bränsle genom upparbetning. Det går också att omvandla grundämnet torium, som naturligt endast har en isotop, torium-232, som i bridreaktorer kan omvandlas till uran-233 som är en klyvbar kärna. Kärnreaktorer som använder snabba neutroner utvecklades och den första reaktor som levererade el till nätet var EBR 1 (Experimental Breeder Reactor 1) i som startade 1951.9 Sannolikheten för klyvning, fissionstvärsnittet, för långsamma neutroner är större än för snabba men endast ett fåtal isotoper kan 9 Nuclear news. Se: magazines/nn/docs/2001-11-2.pdf (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? klyvas såsom uran-235, uran-233 och plutonium-239. Med snabba neutroner kan väsentligt fler grundämnen klyvas och på så sätt kan de tunga ämnen som byggs upp i en vanlig kärnreaktor, vilka är ansvariga för den långa slutlagringstiden, också klyvas. Detta gör att både nyttjandet av energiinnehållet i kärnbränslet kan öka och lagringstiden för avfallet minska. Detta kan emellertid inte ske i ett enda steg utan man måste ta ut bränslet från reaktorn och ta till vara de användbara delarna till nytt bränsle.10,11 Kunskap om hur man i industriell skala separerar uran och plutonium från varandra har funnits . För att ett Gen IV-system ska fungera måste även neptunium, americium och curium kunna separeras från varandra för att användas i ett nytt bränsle. Dessutom anser många att det inte är acceptabelt att ha en separat plutoniumström med tanke på gällande icke-spridningsavtal. På grund av detta fokuserar forskningen om separation i på något som kallas GANEX processer (Grouped Actinide EXtraction) där uran, plutonium, neptunium, americium och curium separeras tillsammans. Detta ska göras på ett säkert sätt med kemiska system som inte lämnar några väsentliga mängder sekundärt avfall. Det kärnbränsle man använt har i huvudsak varit MOX (Mixed OXides) som består av uran- och plutoniumoxider. För de nya Gen IV-system som är under utveckling undersöks helt andra bränsletyper såsom nitrider, karbider och inerta matrisbränslen. Dessa bränslen är betydligt mer effektiva än MOX men tillverkas inte industriellt . 5.5Internationell forskning på transmutation och snabba kärnreaktorer Forskning på snabba kärnreaktorer pågår på flera ställen i världen, t.ex. , , och . Det är tekniskt mycket mer avancerat att driva snabba kärnreaktorer än de vattenkylda termiska reaktorer som används . Forskning och utveckling av snabba kärnreaktorer är extremt dyr och endast stora länder eller SOU 2013:11, kap. 4. 11Westlén, D. ”Fjärde generationens kärnkraft – Teknik, möjligheter och förutsättningar”. Se: fjarde-generationens-karnkraft-energiforskrapport-2016-317.pdf (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? grupper av länder har möjlighet att bedriva denna typ av forskning. Parallellt med denna forskning måste också forskning kring upparbetning av kärnavfall från såväl konventionella som snabba kärnreaktorer bedrivas för att erhålla lämpligt kärnbränsle för de snabba reaktorerna. Att projekten trots allt drivs vidare beror på de stora vinster i form av mycket bättre utnyttjande av energiinnehållet i uran, och eventuellt också för att kunna använda torium som kärnbränsle, samt att det beräknas generera mindre volymer kärnavfall som kräver säker deponering än dagens kärnavfall. I princip samtliga projekt har dragits med stora tekniska och säkerhetsmässiga problem.12 Några projekt har lagts på is, som t.ex. i , eller genomgått stora förändringar som t.ex. i . har en långsiktig plan att fortsätta forskningen och utvecklingen kring snabba kärnreaktorer och Gen IV-system. drivs projektet som är en experimentreaktor som ska byggas i Marcoule i södra blir en uppföljare till experimentreaktorerna Phénix och Superphénix som båda togs ur drift verksamhet. har ett bilateralt avtal om forskningssamarbete med i syfte att skapa möjligheter till svensk-franska forskningsprojekt där svenska forskare kan få tillgång till fransk forskningsinfrastruktur inom bl.a. kärnteknik. planerar att samarbeta med i i stället för att driva ett eget projekt. Målet med är att den ska vara i kommersiell drift ca 2040. De mest framgångsrika demonstrationsanläggningarna har funnits/finns i /som konstruerade sin första snabba kärnreaktor, som följdes av reaktorn BN-350 1973 i nuvarande . drivs reaktorn som dock enbart använder höganrikat uran som kärnbränsle och producerar inte mer klyvbart material än den använder och kan därför inte betraktas som en Gen IV-kärnreaktor. Den senaste reaktorn, BN- 800, började planeras 1983, uppnådde kritisk nivå först och kopplades in för leverans till elnätet . 12Green, J. Nuclear Monitor 831, 2016, s. 1-5. Se: english/Documents/corporate-publications/report-sustainable-radioactive-waste- management.pdf (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? demonstrationsanläggningarna har haft ett antal tillbud som stört driften under kortare eller . Kompetensen i inom de olika delarna i Gen IV-systemet är god med verksamhet vid , och vilket ger goda förutsättningar för ett svenskt engagemang i Gen IV- projekt. De tre lärosätena bedriver kompletterande forskning med endast små överlapp och med hög kvalitet i ett internationellt perspektiv. På bedrivs kemisk forskning kring separationsprocesser och tillverkning av nya typer av kärnbränslen. På KTH har man en aktiv avdelning kring reaktordesign samt verksamhet kring uranbaserade bränslen, dock främst för termiska reaktorer. I är forskningen främst fokuserad kring ”safeguards” eller kärnämneskontroll vilket innebär att man utvecklar metoder för att detektera radioaktivt material samt metoder för att kontrollera hur ämnen fördelas i en process och på så sätt minimera risken för spridning av olämpligt material. Utvecklingen av snabba kärnreaktorer, och därmed möjligheten till transmutation av använt kärnbränsle i stor skala i ett Gen IV-system går mycket långsamt, de tekniska svårigheterna synes vara omfattande och utvecklingskostnaderna mycket stora. Det är osäkert om Gen IV- systemet kommer att vara en realitet under innevarande sekel. De länder som är särskilt aktiva inom detta område är , , och . De termiska reaktorer som kyls och modereras med vanligt eller tungt vatten av de typer som används kommer att vara fullständigt dominerande de närmaste 50 åren.14 Detta betyder att kommer transmutation inte att vara en generell metod för att minska volymen kärnavfall eller minska tiden som avfallet måste vara säkert lagrat åtskilt från biosfären. The Future of the Nuclear Fuel Cycle. Se: uploads/2011/04/MITEI-The-Future-of-the-Nuclear-Fuel-Cycle.pdf (hämtad ). En ny generation kärnreaktorer? Se: 2.pdf (hämtad ). The French Alternative Energies and Atomic Energy Commission. Se: corporate- publications/report-sustainable-radioactive-waste-management.pdf (hämtad ). “The slow death of fast reactors”. Nuclear Monitor 831, s. 1–5. fuel-cycle/mining-of-uranium/world-uranium-mining- production.aspx (hämtad ). figures/world-nuclear-power-reactors-archive/reactor-archive- june-2016.aspx (hämtad ). Nuclear Reactors in the World. KASAM (). SOU 2004:67 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004 − Del III Kärnavfallsfrågan och framtiden. SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. SOU 2011:14 Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2011: geologin, barriärerna, alternativen. En ny generation kärnreaktorer? Westlén, D. ”Fjärde generationens kärnkraft – Teknik, möjligheter och förutsättningar.” . Se: fjarde-generationens-karnkraft-energiforskrapport-2016- 317.pdf (hämtad ). Den industriella organisationen för slutförvaret för använt kärnbränsle (slutförvaret) ska arbeta under extrema tidsperspektiv. Organisationen ska bygga och driva ett slutförvar under , dvs. slutleveransen från projektet – ett förslutet förvar – kommer att vara resultatet av 3–4 generationers arbete. Den levererade produkten ska fungera i minst 100 , dvs. förvaret ska skydda omgivningen från det radioaktiva bränslet bränslet kan utgöra en fara för människa och livsmiljö. Skyddet är naturligtvis omöjligt att fysiskt kontrollera. I stället krävs passiv säkerhet, vilket kräver garantier för att slutförvaret kan fungera utan övervakning efter förslutning. Den passiva säkerheten garanteras genom säkerhetsanalysen, vilken innebär komplexa beräkningar och bedömningar av förvarets förmåga att hålla det radioaktiva bränslet isolerat i minst 100 efter förslutning. De extrema tidsperspektiven med inriktning på passiv säkerhet ställer unika krav på den industriella organisationen. De två vitt skilda tidsperspektiven kan också leda till inbördes konflikter, exempelvis beträffande resursfördelning. Utmaningarna för organisationen skiljer sig från de utmaningar som möter en industriell organisation som levererar till en existerande marknad med aktörer, som i nutid brukar och bedömer produkten. Exempelvis ställer den långa bygg- och drifttiden höga krav på kontinuitet och transparens i processerna, som tillsammans ska garantera den passiva långsiktiga säkerheten. Kraven på kontinuitet och transparens med slutmålet att leverera långsiktig säkerhet ger slutförvarets industriella organisation en unik identitet och visar på nödvändigheten av en säkerhetskultur, som omfattar inte bara kärnan i projektorganisationen utan sträcker sig ut till varje enskild entreprenör och konsult. Kraven ska hanteras som förändringar i omvärlden kan skapa nya utmaningar.