sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — EGT 2002 L 114/6 (Nedan kallat ) Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare att uppehålla sig och bosätta sig om de har tillräckliga tillgångar och heltäckande sjukförsäkring.31 har samma syfte som artikel 48 i EUF-fördraget och hänvisar till förordning 883/2004. Det vill säga att reglerna tillförs- äkrar fri rörlighet och förhindrar att personer som nyttjar den förlorar sociala trygghetsförmåner.32 Förordning 883/2004 är från tillämplig för Schweiz.33 Det innebär att alla bilaterala avtal om social trygghet som EU-medlemsstater har ingått med inte tillämpas, om dessa inte är mer förmånliga för den enskilde än för- ordning 883/2004.34 Förordning 1231/201035 om att utvidga förordning 883/2004 till tredjelandsmedborgare är inte tillämplig i . har inte några regler om unionsmedborgarskapet och rättspraxis om detta är alltså inte heller relevant. har inte någon hänvisning till och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet)36 En ytterligare skillnad mellan FMP- avtalet och förordning 883/2004 gäller tillämplig lagstiftning för sjukförsäkring. Enligt (bilaga II FMP) är personer som omfattas av det schweiziska sociala trygghetssystemet på grund av förord- ning 883/2004 (exempelvis genom arbete i ) uteslutna från den schweiziska obligatoriska sjukförsäkringen om de är bosatta i , , , eller och kan visa att de omfattas av sjukförsäkring i bosättningslandet.37 Artikel 9 i FMP- avtalet garanterar likabehandling av sociala förmåner och skatte- 31Artikel 24 bilaga I, . 32Enligt artikel 8 FMP och bilaga II i . Se även dom /10, ECLI:EU:C:2011:839. 33Beslut nr 1/12 av gemensamma kommittén som inrättats genom avtalen mellan europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer av om ersättande av bilaga II (samord- ningen av socialförsäkringssystem) till avtalet, EUT 2012 L 103/51. 34Artikel 20 och artikel 8 i förordning 883/2004. 35Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1231/2010 av om utvidgning av förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 till att gälla de tredjelandsmedborgare som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa förordningar. EUT L 344, 29.12.2010, s. 1–3. 36EUT, L 88, , p. 45–65. 37Fuchs, M. och Cornelissen, R. (2015). , A commentary on Regulations 883/2004 and 987/2009, Nomos, C.H. , s. 547 f. Se bilaga II avsnitt A 1 i.3.b. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare förmåner i förordning 492/2011 av om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen.38 Avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekono- miska gemenskapen och undertecknades 1963 och trädde i kraft . Enligt associeringsavtalet ska den fria rörligheten för arbetstagare mellan EU:s (tidigare gemenskapen) medlemsstater och genomföras etappvis.39 Inom ramen för associeringen finns ett förbud mot diskriminering på grund av nationalitet.40 Det inrättades även ett associeringsråd med befogenhet att besluta och lämna rekommendationer för att genomföra avtalets mål.41 Det kompletterades med ett tilläggsprotokoll, som trädde i kraft . antog tilläggsprotokoll 3/8042 genom vilket systemen för social trygghet ska samordnas för att ge turkiska arbetstagare och deras familjemedlemmar som är bosatta inom EU tillgång till vissa sociala förmåner.43 Dessa bestämmelser ska exem- pelvis göra det möjligt att lägga samman alla perioder då arbetstagare av turkisk nationalitet har varit försäkrade eller anställda i en EU- medlemsstat gällande ålderspensioner, efterlevandepensioner och in- validitetspensioner samt sjukvård. Dessa bestämmelser medför dock inte att EU-medlemsstaterna är skyldiga att ta hänsyn till de perioder som har fullgjorts i . Bestämmelserna säkerställer dock att familjebidrag erhålls om arbetstagarens familj är bosatt i gemen- skapen.44 Akdas-målet rörde en turkisk medborgare som enligt associerings- avtalet kunde exportera särskilda icke avgiftsfinansierade kontant- 38EUT L 141, 27.5.2011 s. 1–12. Se även , M. och Cornelissen, R. (2015). , A commentary on Regulations 883/2004 and 987/2009, Nomos, C.H. , s. 547. 39Artikel 12 i . 40Artikel 9 i . 41Avtal om associering mellan EEG och Republiken () undertecknat , EGT C 113, . Artikel 22 i . 42Tilläggsprotokoll och ekonomiskt protokoll undertecknat i , tillägg till avtalet om associering mellan och . EGT L 293, . 43Artikel 39 i tilläggsprotokollet. 44Beslut nr 3/80 av associeringsrådet om tillämpningen av Europeiska gemen- skapernas medlemsstaters system för social trygghet på turkiska arbetstagare och deras familjemedlemmar. EGT C 110, 1983, s. 60. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare förmåner till från . Den möjligheten finns inte för unionsmedborgare. Frågan var om regleringen i tilläggsproto- kollet gav turkiska arbetstagare mer gynnsam behandling. EU-dom- stolen ansåg att de turkiska medborgarna Akdas m.fl. inte kunde, vid tillämpningen av tilläggsprotokollet, jämföras med unionsmedborgare eftersom de hade förlorat rätten att vistas i värdmedlemsstaten på grund av att de drabbats av invaliditet. menade vidare att den nederländska tilläggsförmånen inte var exportabel inom EU. Situationen kunde inte jämföras med den för unionsmedborgare, eftersom de har rätt att fritt röra sig och vistas på medlemsstaternas territorium samt behåller rätten att vistas i den medlemsstat som beviljar förmånen. Unionsmedborgare kan välja att lämna denna stat och förlora rätten till den särskilda icke avgiftsfinansierade förmånen men har rätt att när som helst återvända till den berörda medlems- staten.45 Efter Akdas-domen påbörjade Europeiska kommissionen att arbeta för att förändra tilläggsprotokoll 3/80 eftersom det sedan protokollet tecknades skett många förändringar i samordningsförordningen för medborgare i EU-medlemsstat och för tredjelandsmedborgare (för- ordning 1231/2010). Europeiska kommissionen publicerade ett förslag för , som presenterades som en paketlösning, vilket även inkluderade , , . I det nuvarande avtalet med kan medborgare i och deras familjemedlemmar som bor i medlemsstat rätt att likabehandlas när det gäller den sociala trygg- heten. Dessa arbetstagare har rätt till sammanläggning av försäkrings- perioder för att beräkna förmåner. De har även rätt till familjeför- måner för sina familjemedlemmar som bor i en medlemsstat. De kan vidare exportera pension med anledning av invaliditet, ålder, och arbetsskada.46 Förslaget för och täcker in alla förmånerna i förordning 883/2004.47 En stor skillnad i förslaget för 45EU-domstolens dom Akdas, C-485/07, ECLI:EU:C:2011:346. 46Artikel 21 i avtalet med . Se även Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, . 47Europeiska kommissionen (2012). Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i det stabiliserings- och associeringsråd som inrättats genom stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, vad gäller bestämmel- serna om samordning av de sociala trygghetssystemen, KOM (2012) 158. Europeiska kom- missionen (2012). Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som på Europeiska unionens Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare är att de särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmånerna inte kan exporteras, vilket är i linje med förordning 883/2004. För- slaget har antagits av rådet men har inte trätt i kraft. För del gäller alltså tilläggsprotokoll 3/80 fortfarande.48 För och är det en mer begränsade del av förmånerna som omfattas och avser ålderspension, efterlevande- pension, pensioner kopplade till arbetsskador och arbetssjukdomar och familjeförmåner. Stabiliserings- och associeringsavtalen slutna med Balkanstaterna (, , som trätt i kraft, , har inte trätt i kraft. Kosovo är undantaget) innehåller bestämmelser om arbetstagarnas fria rörlighet och sam- ordning inom området för social trygghet. Arbetstagare som är med- borgare i någon av dessa stater och som är lagligen anställda i en EU- medlemsstat ska behandlas på samma sätt som värdstatens när det gäller arbetsvillkor. Arbetstagarens lagligen bosatta make eller maka och barn ska också ha tillträde till värdstatens arbetsmarknad. Avtalen fastställer också bestämmelser för att samordna delar av de sociala trygghetssystemen. Dessa anger att sammanläggning av försäkrings- perioder och export av pensioner, det vill säga ålderspension, invali- ditet- och dödsfallsersättningar ska vara möjliga. riksdag har godkänt stabiliserings- och associeringsavtalen med Bosnien och , , , , samt Monte- negro.49 Stabiliserings- och associeringsavtalen ska dock inte påverka vägnar ska intas i det stabiliserings- och associeringsråd som inrättats genom stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, vad gäller bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen, KOM (2012) 156. Europeiska kommissionen (2012). Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i den samarbetskommitté som inrättats genom avtalet om samarbete och tullunion mellan Europeiska ekonomisk gemenskapen och Republiken vad gäller bestämmelserna om samordning av de sociala trygghets- systemen, KOM (2012) 157. 48Europeiska kommissionen (2012). Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i det associeringsråd som inrättas genom avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och vad gäller bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen, KOM (2012 )152. 2008/09:81 Bosnien och ), prop. 2001/02:156 (), prop. 2002/03:11 (); prop. 2006/07:30 (); prop. 2010/11:50 () och prop. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare rättigheter och skyldigheter om det finns förmånligare bilaterala avtal slutna mellan dessa länder och medlemsstaten.50 har gällande avtal om social trygghet med Bosnien- , och . Det finns inga bestämmelser om likabehandling i de befintliga av- talen men det finns ett utkast till nytt Stabiliserings- och associerings- avtal från Stabiliserings-och associeringsrådet gällande . I avtalsutkastet föreslås ett förbud mot diskriminering på grund av nationalitet i den medlemsstat som personer från är arbetstagare.51 Avtalet i övrigt påminner om förordning 883/2004. Förmånerna gäller ålderspension, efterlevandepensioner samt pen- sioner med anledning av arbetsskada och familjeförmåner. För- månerna med undantag från familjeförmåner och de särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmånerna kan exporteras.52 slöt EU ett antal samarbetsavtal med Maghreb- länderna (, och ). Under Barcelona-proces- sen 1995 ersattes dessa samarbetsavtal med Europa-medelhavsavtalen med sju länder.53 Dessa omfattar , , , och . Dessa har trätt i kraft . har godkänt avtalen.54 Avtalen skiljer sig åt. Vissa av avtalen reglerar samordning inom det sociala trygghets- området. Avtalen slutna med Tunisien55, Marocko56, Algeriet57, Israel58 I stadgas när det gäller familjebidrag att arbetsstagaren ska få familjebidrag till familjemedlemmar bosatta inom unionen. 50Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, s. 364. 51Rådets beslut av EUT L 306/2010. 52Det fanns även ett utkast för . Se Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, s. 365 ff. 53Wiesbroeck, A. Rights of under the Euro-Mediter- ranean Association Agreements, in Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, s. 45. 2002/03:115 (), prop. 2001/02:78 () prop. 1998/99:57 och SÖ 1999:58) () prop. 1995/96:185 och SÖ 2000:69 (), prop. 2002/03:108 och () prop. 1995/96:195 och () prop. 1995/96:34 (). 55Beslut 98/238/EC EGT L 97/1, 30.3.1998. Artiklarna 65 och 67 i med . 56Beslut /204/EC, EGT L 70/1 . Artikel 65 i avtalet med . Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare stadgar att medborgare i någon av dessa stater som är lagligt anställda i en EU-medlemsstat, och även deras lagligen bosatta familjemedlem- mar, har rätt till likabehandling inom området för social trygghet i staten där de är anställda. Rätten till likabehandling gäller de förmåner som finns i förordning 883/2004. Det innebär att alla förmåner som omfattas av förordningen även ska garanteras till migrerande arbetstagare och familjemedlemmar på samma sätt som till medborgarna i värdstaten.59 Arbetstagare från dessa stater har också rätt att erhålla familje- förmåner för sina familjemedlemmar som lagligen bor i värdstaten. Dessutom gäller även att arbetstagarna kan sammanlägga försäkrings- perioder genom bosättning eller arbete från olika medlemsstater. Arbetstagaren har även rätt att exportera ålderspension, efterlevande- pension, arbetsskadeförmån och invaliditetsförmåner. Undantaget är de särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmånerna som inte kan exporteras till Maghreb-länderna.60 EU-medlemsstaternas försök att begränsa tillgången till sociala trygghetsförmåner för personer från dessa länder har inte haft fram- gång i . har menat att likabehandlings- principen ger en rätt att begära förmåner på samma sätt som värd- landets medborgare och striktare villkor kan inte upprätthållas för migrerande arbetstagare.61 Socialt bistånd är inte heller omfattat av likabehandlingsprincipen i dessa avtal och medlemsstaterna har ifråga- satt om liknande typer att sociala trygghetsförmåner med inslag av socialt bistånd faller in under socialt bistånd eller sociala trygghets- förmåner. Exempelvis prövades i huruvida en förmån som garanterar minimiinkomster för pensionärer sågs som social bistånd som är utanför sakområdet för . EU-dom- stolen menade att även om en minimipension har inslag av socialt bi- stånd så är det en social trygghetsförmån som faller inom avtalets sak- 57Beslut /690/EC, EUT L 265/1 10.10.2005. Artiklarna 39 och 40 i avtalet med . 58Rådets beslut /700/EC EUT L 306, 23.11.2010 och rådets beslut /384/EC EGT L 147, 21.6.2000. Artikel 65 i avtalet med . 59Rådets beslut /697/EU, EUT L 306/1,23.11.2010; Rådets beslut /698/EU, EUT L 306/8 23.11.2010; Rådets beslut /699/EU, EUT L 306/14, 23.11.2010. 60Wiesbroeck, A. Rights of under the Euro-Mediter- ranean Association Agreements, in Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, 45 ff. 61EU-domstolens domar Echouikh C-336/05, ECLI:EU:C: 2006:394 och El Youssfi C-276/06 ECLI:EU:C:2007:215. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare område.62 Likabehandlingsprincipen gäller arbetstagare, men inte en- bart aktiva, utan även de som är pensionärer. Det rör främst förmåner som ålderspension och invaliditetsförmåner som kan exporteras till länderna i enlighet med avtalet. När det gäller likabehandlingsprin- cipen för familjemedlemmar har tolkat familjemed- lemsbegreppet brett. Det kan utöver maka och underåriga barn, även inkludera andra nära släktingar.63 Den breda tolkningen av likabehand- lingsprincipen i avtalen stärker rätten till sociala trygghetsförmåner för arbetstagare från dessa länder när de vistas i EU. har tolkat och gett breda definitioner av begreppen arbetstagare, familje- medlem och sociala trygghetsförmåner. Konsekvensen blir att det blir svårt för medlemsstaterna att begränsa tillgången till sociala trygghets- förmåner för migrerande arbetstagare från dessa stater. Dessutom bör det tilläggas att associeringsavtalen interagerar med tillämplig lag- stiftning för tredjelandsmedborgare generellt, en migrerande arbets- tagare från någon av dessa stater kan således ha rätt till förmåner med förordning 883/2004 som grund.64 Avtalen med Magreb-länderna med syfte att samordna sociala trygghetsområdet ska inte påverka de bilaterala avtalen om social trygghet som någon av Maghreb länderna slutit med en medlems- stat i de fall bilaterala avtalen om social trygghet stadgar mer för- månlig behandling.65 har ingått avtal om social trygghet med både och . För länderna, , och är rättigheterna till sociala trygghetsförmåner begränsade och med vaga hänvisningar till likabehandling.66 62EU-domstolens dom El Youssfi C-276/06 ECLI:EU:C:2007:215. 63EU-domstolens dom Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549. 64Wiesbroeck, A. Rights of under the Euro-Mediter- ranean Association Agreements, in Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, s. 51. 65Artikel 71 i avtalet med ; artikel 68 i avtalet med och artikel 68 i avtalet med . Se även Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, . 66Artikel 62 i avtalet med , artikel 65 i avtalet med och artikel 80 i avtalet med . Se även Wiesbroeck, A. Rights of under Agreements, in Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare 12.3Migrationslagstiftning för rätt att resa in, vistas och arbeta i EU antogs flera direktiv inom migrations- området med rättigheter för olika kategorier av tredjelandsmedbor- gare i en EU-medlemsstat. Det handlar om rätten att resa in och an- ställnings- och bosättningsrättigheter i EU. Direktiven föreskriver i vissa fall likabehandling när det gäller social trygghet och möj- ligheten att sammanlägga perioder och exportera förmåner. Direk- tiven är grundläggande för att uppmuntra arbetskraftsinvandring och för att uppnå en framgångsrik integration av tredjelandsmedborgare inom EU.67 De som kommer att tas upp i detta kapitel är och rådets direktiv /95/EU av om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd (det omarbetade skyddsgrunds- direktivet)68, och rådets direktiv /98/EU av om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredje land som vistas lagligen i en medlemsstat69, rådets direktiv /66/EU av om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal70, rådets direk- tiv 2014/36/EU av för tredjelandsmedborgare sin resa och vistelse för anställning som säsongsarbetare71, rådets direktiv /86/EG av om rätt till familje- rådets direktiv /50/EG av tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för anställning (blåkortsdirektivet)73, rådets direk- tiv 2005/71/EG av om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte74 och 67 Guild, E. Carrera S. Eisele, K. (2014). Social benefits and migration, a contested relationship and policy challenge in the EU, s. 276. 68EUT L 337, 20.12.2011, s. 9–26. 69EUT L 343, 23.12.2011, p. 1–9. 70EUT L 157, 27.5.2014, s. 1–22. 71EUT L 94, 28.3.2014, s. 375–390. 72EUT L 251, 3.10.2003, s. 12–18. 73EUT L 155, , s. 17. 74EUT L 289, 3.11.2005, p. 15–22. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning.75 Familjeåterföreningsdirek- tivet har inte bestämmelser om rätt till sociala trygghetsförmåner men kommer att tas upp eftersom det är knutet till vissa av direktiven. I gäller de ovan nämnda direktiven endast och eftersom på grund av protokollet till Amsterdam- fördraget inte är bunden av alla direktiven, exempelvis inte direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare. Detta betyder att inte deltar i åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för medborgare i tredje land. Direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare är inte heller en del av eller av avtalet mellan EU och Schweiz.76 12.3.1Det europeiska asylsystemet – särskilt om skyddsgrundsdirektivet EU har arbetat med att skapa ett europeiskt asylsystem som grundas på en fullständig tillämpning av Genèvekonvention och New York-protokollet. Arbetet har bedrivits i två etapper och i den första etappen antogs rådets direktiv /83/EG av om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (första skydds- grundsdirektivet), rådets direktiv /85/EG av om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för bevilj- ande eller återkallande av flyktingsstatus (asylprocedurdirektivet), Rådets direktiv /9/EG av om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (mottagandedirek- tivet), rådets direktiv /55/EG av om minimi- normer vid tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlems- staternas insatser för att ta emot dessa personer och att bära följderna av detta (massflyktsdirektivet)77, rådets förordning (EG) nr 343/2003 75EUT L 16, 23.1.2004. 2013/14:83 s. 35. 77Rådets direktiv /55/EG av om miniminormer vid tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (Dublinförordningen) samt rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinförordningen (Eurodacförordningen). I den andra etappen av arbetet med det gemensamma asylsystemet omförhandlades direktiven och om- arbetade versioner av dessa antogs, dock med undantag från mass- flyktsdirektivet. Syftet med att omarbeta direktiven var att bidra till en ökad harmonisering och att flyktingar och alternativt skyddsbe- hövande i största möjliga utsträckning ska behandlas lika när det gäller det internationella skyddet. Det omarbetade skyddsgrundsdirektivet78 antogs och antogs det omarbetade asylprocedurdirektivet79, det omarbetade mottagandedirektivet80, den omarbetade Dublinförordningen81 och den omarbetade Eurodac- förordningen.82 Skyddsgrundsdirektivet utgör dock kärnan i det gemensamma europeiska asylsystemet och huvudsyftet med direktivet är dels att medlemsstaterna ska tillämpa gemensamma kriterier för att fast- medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och att bära följderna av detta. EUT L 212, p.12–23. 78Europaparlamentets och rådets direktiv /95/EU av om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till inter- nationellt skydd , för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet. EUT L 337, 20.12.2011 s.9–26. 79Europaparlamentets och rådets direktiv /32/EU av om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) EUT L 180, 26.6.2013 s. 60–95. 80Europaparlamentets och rådets direktiv /33/EU av om normer för mottagnade av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning). EUT L 180 29.6.2013 s. 96–116.