sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — För de högskoleförberedande programmen var andelen och för yrkesprogrammen . Kvinnor når i högre utsträck- ning examen jämfört med män. På ett högskoleför- beredande program var andelen kvinnor , medan den för männen var . Det finns även här ett samband mel- lan en elevs studieresultat och föräldrarnas utbildningsnivå. Bland de elever som började gymnasieskolan fick 75,1 pro- cent av dem vars föräldrar hade eftergymnasial utbildning examen . Motsvarande siffra för elever med föräldrar med gym- nasial utbildning var och för elever med förgym- nasial utbildning . Elever på program som är högskoleförberedande, framför allt det naturvetenskapliga programmet, har de högsta resultaten på hög- skoleprovet. Valen till gymnasieskolan påverkas i sin tur av olika faktorer, såsom föräldrarnas utbildningsnivå, kön m.m. Det finns också ett starkt samband mellan föräldrarnas utbildningsnivå och prestationen på högskoleprovet. Skillnaderna i prestationer på hög- skoleprovet i den nya sammansättningen är ungefär desamma som i det tidigare provet. Män har generellt högre poäng på både den kvantitativa och den verbala delen jämfört med kvinnor, men skillnaden är större på den kvantitativa delen. Det är provtagare i den yngsta åldersgruppen, det vill säga och yngre, som har det högsta resultatet på den kvantitativa delen. Den verbala delen har ett starkt samband med ålder – ju äldre desto bättre resultat. Provtagare med båda föräl- drarna födda i och som själv är född i har överlag bättre resultat på högskoleprovet än dem med utländsk bakgrund. Störst är skillnaden på den verbala delen, medan variationen mellan olika delprov är större på den kvantitativa delen. Den största bety- delsen för resultatet har föräldrarnas ursprung. Då spelar det mindre roll om man själv är född i eller i ett annat land. 4.7Av högskolan beslutade urvalsgrunder infördes den nuvarande bestämmelsen om lokalt beslutade urvalsgrunder, på grundval av vilka högst en tredjedel av plat- serna till en utbildning får fördelas. Av 7 kap. 23 § högskoleför- ordningen framgår följande. En högskola får, i den utsträckning som anges i 13 §, bestämma urvals- grunder bestående av 1.andra särskilda prov än högskoleprovet, 2.kunskaper, arbetslivserfarenhet eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen, och 3.andra för utbildningen sakliga omständigheter. Den här urvalsgrunden, men i mindre omfattning, infördes efter förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15).57 Urvalsgrunden omfattade då högst av nybörjarplatserna på ett lärosäte. Det ursprungliga syftet var att bredda rekryteringen och lärosäten använde även bestämmelsen för positiv särbehandling. Ett exempel är , som avsatte särskilda platser för sökande med två utrikes födda föräldrar på juristutbildningen. Univer- sitetet blev dock fällt för det i domstol.58 ändrades om- fattningen till högst av platserna på en utbildning som vän- der sig till nybörjare. Regeringen tydliggjorde i propositionen Ny 2001/02:15 Den öppna högskolan (bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98). 58NJA 2006 s. 683. värld – ny högskola (prop. 2004/05:162) att andra urvalsgrunder än sådana som har relevans för utbildningen inte ska kunna tillämpas. Regeringen menade att genom att ”tillämpa olika urvalsmetoder kan individers olika begåvningsprofiler, talanger och kompertenser kom- ma till uttryck”.59 I propositionen angavs också att bestämmelsen om urvalsgrunden inte medger kvotering av någon sökande60. I samband med beslut om att utöka platserna till , togs också bestäm- melser om andra liknande urvalsgrunder bort och benämningar änd- rades till av högskolan bestämda urvalsgrunder.61 Den lokalt beslutade urvalsgrunden på , som infördes , kallades för alter- nativt urval. Även urvalsgrunden andra särskilda prov fanns och lärosätena kunde efter tillstånd från använda den för utbildningar som förbereder för yrkesområden som ställer krav på vissa personliga egenskaper eller särskild kompetens och för utbildningar med konstnärlig inriktning. Dessutom fanns urvals- grunden särskilda skäl, som meddelade föreskrifter om. Särskilda skäl kunde till exempel vara funktionshinder. I propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:107) föreslog den nytillträdda regeringen en utökning till högst en tredjedel av platserna på en utbildning som vänder sig till nybörjare. Motivet var att lärosätena då skulle få större möjligheter att ge sina utbildningar lokala profiler och använda sig av urvalsgrun- der som kan attrahera sökande med vissa kunskaper och erfaren- heter. Urvalsgrunderna kunde då också anpassas till olika utbild- ningars behov och förutsättningar.62 4.7.1Kartläggning av lärosätenas användning och erfarenheter av lokalt beslutade urvalsgrunder Utredaren ska enligt direktiven kartlägga lärosätenas användning och erfarenheter av lokalt beslutade urvalsgrunder. Utredningen har där- för haft med frågor om detta i den enkät som skickades till lärosätena . Nästan alla lärosäten använder sig av någon form av lokalt beslutade urvalsgrunder till något program eller någon kurs. 2004/05:162 Ny värld – ny högskola, s. 181. 60Ibid., s. 183. 61Ibid., s. 183. 2006/07:107 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet, s. 20. Nedan följer en kortfattad beskrivning av några av urvalsgrunderna och motiven till att lärosätena använder sig av lokalt beslutade urvalsgrunder. Kartläggningen i sin helhet finns som bilaga 4. Lokalt beslutade urvalsgrunder är vanligast inom det konstnärliga utbildningsområdet. Program som leder till en konstnärlig examen har rätt att anta alla studenter genom färdighetsprov utan tillstånds- prövning från UHR.63 Andra utbildningar där det krävs konstnärlig färdighet, såsom till exempel musik- och danslärarutbildningar har vanligtvis tillstånd från UHR att anta samtliga studenter genom urvalsprov. Till denna kategori utbildningar kan även föras utbild- ningar inom möbel- och speldesign. Det finns ett lärosätesgemensamt prov för urval till arkitekt- utbildning. Detta består dels av en hemuppgift, dels av ytterligare prov på plats. Urvalet är främst avsett att bredda rekryteringen efter- som det normalt krävs ett mycket högt meritvärde för att komma in i betygs- och högskoleprovskvoterna. Matematik- och fysikprovet är ett samarbete mellan och . En tredjedel av platserna till vissa civilingenjörsprogram tillsätts genom provet. Tandläkarprogrammet på har tillstånd att använda av platserna till alternativt urval. Urvalet består av uppsatsskrivning och intervju. Skälen till att använda urvalsmetoden anges vara att det breddar rekryteringen eftersom det normalt krävs mycket höga meritvärden i betygs- och högskoleprovskvoterna, det minskar avhoppen i utbildningen och ökar genomströmningen. Läkarprogrammet på tillsätter av platserna genom ett prov- och intervjubaserat urval. har tillstånd att tillämpa alternativt urval till av platserna på tandläkarprogrammet. Urvalet består av ett icke-verbalt test, värdering av empatisk förmåga, manuellt test samt intervju. tillsätter av platserna till logo- ped-, sjuksköterske- och läkarprogrammet genom en särskild kvot 63 7 kap. 14 § högskoleförordningen. avsatt för sökande med yrkeserfarenhet inom medicin och vård. Inom kvoten rangordnas sökande efter högskolprovsresultat. Socio- nomprogrammet vid avsätter av platserna för sökande med arbetslivserfarenhet. Inom kvoten rangordnas sökande på gymnasiebetyg. avsätter 20 platser till juristprogrammet till studenter som fått högsta resultat på tentamen på juridisk intro- duktionskurs. Kursen är webbaserad, kräver endast grundläggande behörighet och samtliga behöriga sökande får plats (platsgaranti). tillsätter av platserna på läkarpro- grammet genom en kombination av gymnasiebetyg och högskole- provsresultat. Det är fler kurser än program som gör urval genom lokalt beslutade urvalsgrunder, framför allt genom urvalsgrunden högskolepoäng. Några lärosäten tillsätter mellan av platserna på samtliga kurser som vänder sig till nybörjare genom urvalsgrunden. Lärosätenas motiv till att använda lokalt beslutade urvalsgrunder En majoritet av lärosätena som använder lokalt beslutade urvalsgrun- der anger att det möjliggör att kunna anpassa urvalsgrunderna till olika utbildningars behov och förutsättningar. Ungefär lika många anger att det möjliggör att använda sig av urvalsgrunder som kan attrahera sökande med vissa kunskaper och erfarenheter och att det är ett sätt att bredda rekryteringen. Några lärosäten framför det som en möjlighet att hjälpa studenter som läser fristående kurser fram till en examen. Drygt hälften anger att de uppnår syftet med det alternativa ur- valet. De övriga anger att de delvis gör det. Nedan följer några kom- mentarer från enkäten. Det ökar möjligheterna för den som har förmåga att tillgodogöra sig en viss utbildning men som inte kan synliggöra denna förmåga genom betyg eller högskoleprov. För utbildningsanordnaren är det en möjlig- het att bredda rekryteringsbasen till utbildningen. Det ger sökande med kunskaper och erfarenheter som är värdefulla för den sökta utbildningen möjlighet att antas oavsett betyg/högskole- provsresultat. Ger större möjlighet att anpassa urvalet utifrån programmets inne- håll och därmed ge studenterna bästa möjlighet att klara studierna. Studenter som antas via särskilt urval är ofta mycket motiverade. Det särskilda urvalet har generellt sett gett vissa positiva effekter, främst sett från ett pedagogiskt perspektiv. Fler studerande med arbets- livserfarenhet tillför ett annat perspektiv till undervisningen än det som de som kommer direkt till utbildningen efter sina gymnasiestudier har. Den största nyttan är i relation till arbete i grupper, som är pedagogiskt betydelsefulla, vilka fungerar bättre med större spridning av både arbets- och livserfarenheter. Åldersfördelningen har förändrats något, genom att medelåldern höjts. Urvalsgruppen akademiska poäng ger studievana studenter. De som påbörjat en utbildning får en större möjlighet att konkurrera sig vidare genom sina akademiska studier och inte enbart konkurrera med gym- nasiebetyg. Det kan även bidra till livslångt lärande. På frågan varför inte lokalt beslutade urvalsgrunder används i större utsträckning uppges att det finns svårigheter att definiera lämplig urvalsgrund, att det är kostnadskrävande och att det inte ger något mervärde i förhållande till betyg och högskoleprov. Ungefär hälften av lärosätena anser inte att det finns behov av ändringar i högskoleförordningen angående möjligheten att besluta om lokala urvalsgrunder och antal platser. Andra lärosäten menar att möjligheterna bör utökas så att lärosätena kan tillsätta samtliga platser på en utbildning utan att behöva ansöka om tillstånd hos UHR. 4.8Sökande med utländska meriter sökte 15 500 personer med utländska betyg som grundläggande behörighet till en högskoleutbildning på grundnivå. Det är av det totala antalet behöriga sökande till utbildning på den nivån.64 I gruppen sökande med utländska meriter ingår 64 Detta baseras på uppgifter från UHR:s antagningssystem NyA. Se kapitel 6 för ytterligare statistik och information om den. •personer från annat EU-/EES-land •personer från land utanför EU/EES •personer som har gått IB/EB •svenskar med gymnasiebetyg från annat land. Gruppen omfattar sålunda sökande från hela världen. Personer med utländska meriter kan antingen vara bosatta i eller komma hit i syfte att studera, antingen eller för en hel utbildning. De behöver ofta komplettera sina betyg med kurser för att uppnå kraven i svenska och ibland också i engelska, och även de särskilda behörighetskraven. Utbildning på grundnivå som vänder sig till nybörjare, som utredningens uppdrag omfattar, ges i huvudsak på svenska. Som nämnts har UHR bemyndigande att föreskriva om meritvärderingen av utländska betyg. De omräknas så att de kan jämföras med sökande med svenska betyg. Högskoleprovet kan vara svårt för personer med annat modersmål än svenska och chansen där- med mindre att antas på den urvalsgrunden. En växande grupp sökande med utländska meriter är gruppen nyanlända. Eftersom många av dem har flytt från krig kan de helt sakna eller ha bristande dokumentation av sina meriter. De kan också ha påbörjat, men inte avslutat en högskoleutbildning. Nyanlända omfattas av etableringsrätten . Då ska en plan för etablering för studier eller arbete upprättas. Inom etableringsinsatsen finns möjlighet till olika snabbspår. Det kan innefatta arbete, studier, svenskundervisning och praktik. Bland annat finns samarbete med lärosäten för snabbspår för bristyrken inom socialt arbete, samhälls- vetenskap och för djurskötare. Även uppdragsutbildning kan ingå i etableringsinsatsen. Även behörighetsgivande utbildning som vänder sig till personer med utländsk utbildning anordnas vid lärosätena, till exempel vid , och . Vid ges en ettårig utbildning som riktar sig till personer med utländsk utbildning som behöver komplettera sin utbildning för att få grundläggande och särskild behörighet i svenska för att studera vid svensk högskola och universitet. Utbildningen syftar också till att förbereda för fortsatta högskole- och universitetsstudier. Vid riktar sig den behörighetsgivande utbildningen till nyanlända som vill fortsätta sina akademiska studier i . Kursen ger behörighet i svenska och också en introduktion till högre studier i . Vid vänder sig den behörig- hetsgivande kursen i svenska till personer med utländsk förutbild- ning. På kursen övas och utvecklas den kommunikativa kompetensen muntligt och skriftligt, så att de studerande ska bli förtrogna med det akademiska språket. Även förberedande utbildning i svenska ges för de som inte har tillräckliga kunskaper för att kunna antas direkt till den behörighetsgivande utbildningen.65 4.8.1Bedömning av utländsk utbildning på UHR UHR bedömer utländsk gymnasial utbildning, eftergymnasial yrkes- utbildning och högskoleutbildning. Bedömningen resulterar i ett utlåtande som visar vad en utländsk utbildning motsvarar i det svens- ka utbildningssystemet. Det gäller dock inte för utländsk gymnasie- utbildning, som bedöms i samband med ansökan till högskole- utbildning i . De som får sin utbildning bedömd kommer främst från , och . UHR:s bedömning bygger på att utbildningen är avslutad och dokumenterad. Personer med ofullständig dokumen- terad utbildning eller med oavslutad utbildning får inget erkännande av sina utbildningskvalifikationer av UHR. I stället för ett utlåtande kan myndigheten utfärda en utbildningsbeskrivning, men bara för högskoleutbildning. Utbildningsbeskrivningen är en kartläggning av sökandes formella utbildningsmeriter. Som nämns i avsnitt 4.3.3 har UHR regeringens uppdrag att utveckla bedöm- ningen av utländsk eftergymnasial utbildning för personer som har bristande dokumentation. 4.9Vid i övrigt likvärdiga meriter Av 7 kap. 12 § tredje stycket högskoleförordningen framgår att uni- versitet och högskolor vid i övrigt likvärdiga meriter också får göra urval genom prov eller intervjuer eller genom lottning. Urval genom prov eller intervjuer får dock inte göras efter det att lottning har 65 Informationen är hämtad från respektive lärosätes webbplats: , , Lottning är det vanligaste sättet att skilja sökande åt vid likvärdiga meriter. Till översökta utbildningar används utöver lottning, resultat på högskoleprovet eftersom det uppfattas som mer rättvist bland de sökande (se avsnitt 4.5.1). Annat prov eller intervju är knappast praktiskt möjligt att använda sig av enbart i syfte att särskilja. Det är först i samband med att urvalet görs som man vet om ett skiljekriterium behöver användas och det måste då finnas tillgängligt medan urvalet pågår. Om till exempel en intervju ska användas som skiljekriterium behöver alla sökande intervjuas innan urvalet påbörjas eftersom det inte finns tid för detta då urvalet pågår. Eftersom högskoleprovsresultat redan finns i systemet är det ett snabbt och effektivt sätt. Om sökande inte kan särskiljas på högskoleprovsresultat används lottning. Som vi har nämnt har UHR följt upp högskoleprovets användning. Den faktiska användningen av provet som skiljekriterium är begränsad – det användes till av utbildningarna. De sju läkarprogrammen i landet använde alla provresultatet som skilje- kriterium i antagningen till . Före fanns en möjlighet att särskilja sökande med hänsyn till kön. Enligt den dåvarande bestämmelsen fick urval göras dels genom prov eller intervjuer, dels med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från det underrepre- senterade könet vid i övrigt likvärdiga meriter. Anledningen till att regeringen beslutade att ta bort skiljekriteriet med hänsyn till kön var att regeringen ansåg att tillämpningen av bestämmelsen hade fått oönskade konsekvenser. Regeringen menade att det för utbild- ningar där det krävdes högsta meritvärde för att antas blev en över- representation av män som antagits eftersom skiljekriteriet med hänsyn till kön inte bara användes till den sista platsen utan att den fick betydelse för antagningen till fler platser än den sista.66 66 Regeringens skrivelse 2009/10:186 Urval till högskoleutbildning utan hänsyn till kön. 4.10Särskilda tillträdesbestämmelser för vissa utbildningar De flesta konstnärliga utbildningar använder någon form av prov i samband med antagningen. Till vissa utbildningar används detta för att pröva såväl behörighet som urval, till andra utbildningar endast för urval. Om ett lärosäte vill kunna ställa andra särskilda behörighets- krav till en konstnärlig utbildning än vad som framgår av områdes- behörigheterna, behöver lärosätet ansöka om tillstånd hos UHR. Enligt 7 kap. 14 § högskoleförordningen kan lärosätet självt besluta att fördela samtliga platser på en utbildning som leder till konstnärlig examen på grundval av andra särskilda prov enligt 23 § i samma kapi- tel. För utbildningar som inte leder till en konstnärlig examen, men som har en konstnärlig inriktning, krävs tillstånd både för särskild behörighet och för urval genom lokalt beslutade urvalsgrunder till större andel än en tredjedel. För de flesta konstnärliga utbildningar är varken betyg eller högskoleprovsresultat relevanta meriter för utbild- ningen. 4.10.2Utbildning som leder till yrkeslärarexamen Tillträdet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen regleras i förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. Särskild behörighet har den som genom yrkeser- farenhet, högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning har tillägnat sig kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper. Det innebär att lärosätena behöver validera yrkeskunskaperna för att bedöma om en sökande uppfyller de särskilda behörighetskraven. Utbildningen vänder sig till personer som har en gedigen yrkeser- farenhet och som vill komplettera med en pedagogisk utbildning för att kunna arbeta som lärare i olika yrkesämnen på gymnasieskolan och i den kommunala vuxenutbildningen. Utbildningen innehåller ingen undervisning i dessa ämnen. UHR har bemyndigande att före- skriva om vilka kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper som utgör särskilda behörighetskrav för respektive yrkesämne.67 Den grundläggande behörigheten är densamma som för övrig högskole- utbildning. När det gäller urvalet får lärosätena föreskriva vilka urvalsgrunder som ska användas. Hänsyn ska tas till de sökandes meriter och förmåga att tillgodogöra sig utbildningen. I en skrivelse till från ValiWeb i kommun68 lyfts att det är problematiskt att krav på engelska ingår i den grundläggande behörigheten även för utbildning som leder till en yrkeslärarexamen. Enligt skrivelsen är det inte många av de sök- ande till utbildningen som uppfyller kravet på engelska eftersom de flesta är födda . Det blir extra problematiskt för dem med avgångsbetyg eller slutbetyg som inte uppfyller kraven på grund- läggande behörigheten och som senast ett visst datum måste kom- plettera för att uppfylla dessa krav. I skrivelsen framför ValiWeb att innehållet i utbildningen inte består av något engelskt inslag eller möjligen engelskt inslag av mycket begränsad omfattning. Därför borde ett generellt undantag från kraven i engelska göras för yrkes- lärarutbildning. De menar vidare att de sökande sällan informeras om möjligheterna till undantag eller reell kompetens. I skrivelsen finns också förslag som handlar om hur olika yrkesämnen bör definieras för att bättre stämma överens med själva yrkets innehåll. Det här är en fråga som både rör gymnasieskolans ämnen och UHR:s föreskrifter om den särskilda behörigheten för yrkeslärar- utbildningen. 4.10.3Utbildning som leder till officersexamen Tillträdet till utbildning som leder till officersexamen regleras i för- ordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan. Framför allt finns särskilda bestämmelser om grundläggande behörighet för officersut- bildning. Förutom de krav som ställs för all högskoleutbildning enligt högskoleförordningen, ska den sökande också vara svensk medbor- 67Universitets- och högskolerådets föreskrifter om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen, UHRFS 2013:4. 68Skrivelse från ValiWeb i kommun, dnr Komm2016/00998. ValiWeb genomför på uppdrag av sju av de elva lärosäten som har tillstånd att utbilda yrkeslärare en kartläggning av de sökandes yrkeskunskaper. I uppdraget ingår också ett bedömningsutlåtande av exper- ter inom berörda branscher. Detta ligger till grund för lärosätenas beslut om särskild behö- righet för dessa sökande. gare, ha fullgjort militär grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller motsvarande militär utbildning och ha genom- gått säkerhetsprövning och uppfylla kraven enligt säkerhetsskydds- lagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) och av Försvarshögskolan ha bedömts lämplig för utbildningen. Försvars- högskolan får meddela närmare föreskrifter om det sista kravet. För- svarshögskolan får också meddela närmare föreskrifter om den sär- skilda behörigheten, medan högskoleförordningens bestämmelser ska tillämpas i fråga om urval och platsfördelning. –2018 pågår en försöksverksamhet med lämp- lighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarutbild- ning. UHR har regeringens uppdrag att samordna försöksverksam- heten.69 Linnéuniversitetet och Stiftelsen deltar i verksamheten. Lämplighetsbedömningen användes skarpt i antagningen till till några lärar- och förskol- lärarutbildningar som de två lärosätena har utsett och verksam- heten ska nu utvärderas. UHR ska rapportera om försöksverksam- heten till . Enligt förordningen (2015:566) om försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärar- och förskollärarut- bildning ska en bedömning av den sökandes lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket göras innan beslut fattas om antagning till utbildning som ingår i försöksverksamheten. Med bedömning av lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket avses en bedömning av den sökandes lämplighet för den kommande yrkesutövningen. Ett sådant krav ställs också som ett grundläggande behörighetskrav. Enligt förordningen är urvalsgrunderna 1, betyg i förening med re- sultat från lämplighetsbedömning, och 2, resultat från högskole- prov i förening med resultat från lämplighetsbedömning. Lärosä- tena får meddela föreskrifter om platsfördelning och om hur tungt resultatet från lämplighetsbedömningen ska väga i urvalet. Enligt förordningen får UHR meddela föreskrifter om vad som avses med lämplighet för den kommande yrkesutövningen. 69 Dnr U2014/2222/UH. UHR:s föreskrifter70 framgår att med lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket avses kommunikativ förmåga, interaktiv förmåga, förmåga till självreflektion, förmåga att ta en ledarroll och motiva- tion för den kommande yrkesutövningen. Deltagande lärosäten får meddela föreskrifter om hur lämplighetsbedömningar ska genom- föras. 4.11Riksdag, regering, UHR och lärosätena I propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop.