sou · H5B360 · 2017-06-15 00:00:00 — Förslag för en stärkt minoritetspolitik Utredningen om en stärkt minoritetspolitik SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram förslag för en stärkt minoritets- politik. , sakkunnig i frågor som rör nationella minoriteter, förordnades som särskild utredare. Utred- ningen har antagit namnet Utredningen om en stärkt minoritets- politik (Ku 2016:02). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen innebärande dels en förlängning av det ursprungliga uppdraget i återstående delar, dels ett uppdrag avseende finlandssvenskarnas ställning i . Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren , departementssekre- teraren , rättssakkunniga , departementssekreteraren , departementssekretera- ren , och departementssekreteraren . entledigades som sakkunnig. Rättssakkunnige förordnades som sakkunnig i hennes ställe . Som experter i utredningen förordnades handläggaren , experten , handläggaren , juristen , utvecklingsledaren , utredaren , utredaren och enhets- chefen . Enhetschefen förordnades som expert . Som representanter i utredningens referensgrupp för de nationella minoriteterna förordnades ordföranden i , sekreteraren i föreningen – resande, ung, ny och gammal , ordföranden i , ordföranden i Svenska tornedalingars riksförbund- Tornionlaaksolaiset , vice ordföranden i , generalsekreteraren i Judiska centralrådet , sakkunnige företrädande och ordföranden i Sverigefinska riksförbun- det . I referensgruppen förordnades också förbundssekreteraren i Sáminuorra . Som representanter i utredningens referensgrupp för riksdags- partierna förordnades kommunalrådet , kommunstyrelseledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , riksdags- ledamoten , f.d. kommunalrådet och riksdagsledamoten . I referensgruppen förordnades också riksdagsledamoten . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen . Departements- sekreteraren anställdes som sekreterare i utredningen . avslutade sitt arbete i utredningen . Översättning av betänkandets sammanfattning till de nationella minoritetsspråken kommer att publiceras i ett särtryck. Härmed överlämnar utredningen sitt delbetänkande Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60). Till betänkandet har fogats två särskilda yttranden. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ............................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800).................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)...... Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821)............. 1.5Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30).................................................................................. Uppdraget och dess genomförande............................... Utredningens avgränsningar och prioriteringar...... 2.2.1Organisationer och myndigheter som utredningen varit i kontakt med .............................. 2.2.2De nationella minoriteternas delaktighet och 2.3 Betänkandets disposition ........................................................ Överblick och övergripande bedömningar....................... Vad utgör en nationell minoritet och ett nationellt minoritetsspråk?...................................... 3.1.2De nationella minoriteternas historia är 3.2 Minoritetsspråkslagarna och reformen 2010.......................... 3.3Minoritetslagstiftningens struktur och relation till språkstadgan och ramkonventionen....................................... Granskning och kritik från ................................ Nulägesbeskrivning avseende de nationella minoriteterna.... Romer och resande .................................................. Tornedalingar och andra meänkielitalande ............. 3.6Nulägesbeskrivning avseende de nationella 3.7Behov av mer kunskap om eventuella skillnader mellan 3.8 Minoritetspolitikens fortsatta inriktning ............................... 3.8.1Överföringen av språk och kultur mellan generationerna behöver prioriteras ......................... Minoritetspolitiken behöver integreras bättre inom andra områden................................................ Utvärdering av minoritetslagstiftningen ......................... 4.1Utvärdering av ordningen med ett grundläggande skydd Ordningen bör tills vidare behållas.......................... 4.1.2Reglering av in- och utträde i Rätten att använda finska, samiska och meänkieli i kontakter med myndigheter ................ 4.1.4De som använder chib och jiddisch 4.2 Det grundläggande skyddet .................................................... 4.2.1Det grundläggande skyddet har fått dåligt En stärkt medvetenhet om minoritetspolitiken...... En tydligare informationsskyldighet....................... 4.3 Samråd och annat inflytande ................................................... 4.3.1Möjligheter och hinder för inflytande och delaktighet i minoritetspolitiken ............................. 4.3.2Ett förtydligande av vad det innebär att 4.3.4Förutsättningarna för barn och ungdomar bör 4.4 Statsbidrag till kommuner i förvaltningsområde.................. Hur statsbidraget får användas .............................. 4.4.2Om överföring av medel till nästföljande år Tilläggsbelopp när en kommun ingår i förvaltningsområde för alla tre språk..................... Uppföljning av minoritetslagen m.m. ......................... 5.2En nystart för uppföljning och samordning av 5.3Överklagande av beslut och enskildas möjligheter att få Hur ser situationen ut ?................................. 5.3.2Det är inte möjligt att införa en rätt att överklaga beslut ........................................ 5.3.3Myndigheter med tillsynsansvar behöver integrera minoritetsfrågorna bättre i sitt Förskola på minoritetsspråk m.m............................... 6.1.2Nuvarande reglering av förskolan, skolan och 6.1.3Förskolans betydelse för revitalisering av 6.2 Förslag som berör samtliga nationella minoritetsspråk ....... Stöd till förskolans huvudmän ............................. 6.2.2Benämningen kulturarvsspråk bör övervägas i 6.3 Förslag som berör förskola i förvaltningsområde................ Bakgrund och överblick........................................ 6.3.2En tydligare reglering av kommunernas Synliggörande av efterfrågan ................................ 6.3.4Förskola på minoritetsspråk ska erbjudas En tydligare anknytning till skollagstiftningen... Samordning av beredning av förslag...................... Äldreomsorg på minoritetsspråk ................................. Regleringen av äldreomsorgen .............................. En tydligare reglering av kommuners skyldigheter ............. Regleringen beträffande förvaltningsområde...... 7.3.2Regleringen som inte är knuten till 7.3.3Regleringen av kommuners skyldigheter att verka för tillgång till personal ............................... 7.3.4De äldres behov av att upprätthålla sin Synliggörande av efterfrågan................................. 7.4.2Nya mål i examensbeskrivningen för En tydligare anknytning till sociallagstiftningen.................. Tillgång till personal med språk- och Brist på personal inom äldreomsorg och förskola................ Problem som är särskilda för minoritetsspråk ...... 8.2Insatser för att utbilda och rekrytera personal med språk- och kulturkompetens ................................................. En obruten språkkedja är avgörande ..................... Utbildningsmöjligheterna bör ses över ................. 8.2.3Kommuners rekrytering och fortbildning av De nationella minoriteternas behov inom hälso- och Kunskapsläget kring de nationella minoriteternas hälsa ...... Skillnader i hälsa jämfört med 9.1.2Brist på kunskap riskerar att leda till felbehandling och otrygghet.................................. 9.1.3Vissa skillnader mellan kvinnors och mäns 9.1.4Behovet av kunskap om hälsosituationen är 9.1.5Det saknas stöd för vårdgivare när det gäller bemötande och kunskap........................................ 9.2 Förhöjd risk för psykisk ohälsa ............................................ 9.3Språk- och kulturkompetens är nödvändigt inom hälso- 9.3.1Nationella minoriteters rättigheter behöver stärkas inom hälso- och sjukvård .......................... 9.3.2Ett centrum för samisk hälsa kan bidra med forskning och metodutveckling ............................ Tydligare uppdrag till myndigheter att följa Utvärdering av de samiska språkcentrumen ................. Inledning och bakgrund........................................................ De samiska språkcentrumen bör fortsätta sitt Språkcentrum eller liknande insatser bör övervägas även för de andra minoritetsspråken .... Kunskapshöjande och synliggörande åtgärder .............. Kunskapen om de nationella minoriteterna är låg................ Public service och annan media ............................................ Utbildning av journalister för att motverka 11.2.2Det kommande sändningstillståndet för public 11.3 Utbildningsväsende och läromedel....................................... 11.3.1Förbättrad uppfyllelse av läroplanernas Förbättrade kunskaper bland lärarna .................... Ökad medvetenhet inom folkbildningen.............. 11.4 Myndigheter och andra aktörer ............................................ 11.4.2 Andra aktörer som arbetat med 11.4.3 Det civila samhället har tagit stort ansvar för 11.4.4 Vikten av förebilder och synlighet inom 11.4.5 Skyltning och flaggning ......................................... Övriga frågor som regeringen bör uppmärksamma ....... Språk som diskrimineringsgrund .......................................... Frågan om vilka nationella minoriteter och minoritetsspråk som bör erkännas av ....................... Bevarandeprogram för minoritetsspråken ............................ Särbehandlingen av jiddisch................................................... Språkvårdande arbete och revitalisering................................ Behovet av institutioner ........................................................ Kommuner och Landsting ...................................... Konsekvenser för kommuner och landsting......................... 13.2.1 Den kommunala självstyrelsen och 13.2.2 Förslag som berör samtliga kommuner eller 13.2.3 Förslag som berör kommuner i Konsekvenser för statens finanser ........................................ 13.3.1 Kostnader för att stärka grundskyddet ................. 13.3.2 Särskilda uppdrag och utökade uppdrag till 13.3.3 Kostnader för höjda bidrag till de nationella 13.3.4 Ändring av 10 § minoritetslagen ........................... Förslaget till ändringar i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk........................................... Förslaget till ändringar i skollagen (2010:800)..................... Förslaget till ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) ......... Förslaget till ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ............................................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2016:73........................................... Bilaga 2 Utvärdering av Samiskt språkcentrums arbete i ett Bilaga 3 Ramkonventionen om skydd för nationella Bilaga 4 Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk .. 405 europeiska stadgan om landsdels- eller Inspektionen för vård och omsorg (2009:1299) om Lag (2009:724) om nationella minoriteter Lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar samt lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos Myndigheten för ungdoms- och civilsam- Ramkonventionen om skydd för natio- ramkonventionen om skydd för nationella Europeisk stadga om landsdels- eller Minoritetspolitiken har tagit två viktiga steg framåt med den minori- tetspolitiska reform som genomfördes , då bl.a. lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, fortsättningsvis minoritetslagen, trädde i kraft. För det första ökade antalet kommuner i förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska från 38 till 75. Antalet landsting i förvaltningsområden utökades från 8 till 14. Ytterligare ett tiotal kommuner har beslutat ansöka om att få ingå i förvaltningsområde. Att så många nya kommuner valt att engagera sig för de ytterligare minoritetsrättigheter detta innebär, har sin grund i den omfattande mobilisering som genom- förts lokalt av de nationella minoriteterna. För det andra har de två samiska språkcentrum, som inrättades 2010 inom med placering i och , framgångsrikt utvecklat metoder för en nödvändig revitali- sering av det samiska språket och dess varieteter. Detta har betydande bäring också på det fortsatt viktiga arbetet för revitalisering av övriga fyra minoritetsspråk. Det måste i detta sammanhang däremot tyvärr konstateras att minoritetspolitiken misslyckats nästan helt, vad gäller förverkligandet av de grundläggande rättigheter som alla de fem nationella minori- teterna ska tillförsäkras i landets samtliga kommuner. efter minoritetslagens tillkomst uppfattar sig en bred majoritet av landets kommuner föga eller inte alls berörda av lagens krav på stöd till och rättigheter för de fem nationella minoriteterna. Majoritetssamhällets kunskaper om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken liksom deras plats i och historiskt är fortfarande högst bristfälliga. Utredningen har haft i uppdrag att genomföra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken, att se över minoritetslagen samt att utreda ett antal särskilda frågor. Utredningen har när det gäller minoritetspolitikens övergripande inriktning gjort två bedömningar (avsnitt 3.8). Den första bedöm- ningen är att minoritetspolitiken behöver inriktas i större utsträck- ning på överföringen av språk och kultur mellan generationerna. Av minoritetspolitikens tre delmål bör därför målet språk och kulturell identitet ges en särskild tyngd. I synnerhet bör frågor som rör språk- revitalisering och ungdomars delaktighet prioriteras. Den andra övergripande bedömningen är att minoritetspolitiken behöver integreras bättre inom andra politikområden. Utredningen konstaterar att minoritetspolitiken är sektorsöverskridande, men att den på alla samhällsnivåer riskerar att hamna i ett ”stuprör” vid sidan av andra politikområden. Utredningen gör bedömningen att reger- ingen och övrig offentlig verksamhet bör sträva efter att i ökad grad integrera de minoritetspolitiska frågorna inom övriga sektors- områden. Två förslag tar särskilt sikte på detta, nämligen att regler- ingen av de nationella minoriteternas rättigheter inom förskolan (avsnitt 6.3.5) och äldreomsorgen (avsnitt 7.5) ska överföras från minoritetslagen till skollagen respektive socialtjänstlagen. Tyngdpunkten i utredningens uppdrag har varit utvärderingen av minoritetslagen och frågor som ansluter till det. Utredningen gör i denna del en rad bedömningar och lämnar ett antal förslag i kapitel 4. Utredningen kommer fram till att tills vidare bör behålla och utveckla ordningen med ett utökat skydd inom förvaltningsområden och ett grundläggande skydd som gäller över hela landet (avsnitt 4.1.1). Utredningen konstaterar att det varit oklart om kommuner har möjlighet att utträda ur förvaltningsområde och lämnar ett förslag till hur en utträdesmöjlighet kan regleras i minoritetslagen (avsnitt 4.1.2). Utredningen föreslår att möjligheten enligt 10 § minoritetslagen att skriftligen kontakta vissa särskilt angivna myndigheter på finska och samiska ska utökas till meänkieli, samt att även Arbetsförmedlingen ska omfattas av bestämmelsen (avsnitt 4.1.3). En central fråga för utredningen har varit minoritetslagens s.k. grundläggande skydd – vissa bestämmelser som gäller samtliga fem nationella minoriteter eller nationella minoritetsspråk. Utredningen konstaterar att skyddet har fått dåligt genomslag generellt och sär- skilt utanför förvaltningsområdena (avsnitt 4.2.1). föreslår en rad förtydliganden i lagen. För det första föreslås att det ska anges i en särskild bestämmelse att kommuner och landsting ska anta dokumenterade minoritetspolitiska mål och riktlinjer, som ska följas upp. För det andra föreslås även att de ska vara skyldiga att lämna uppgift om sådana mål och riktlinjer på begäran från den myndighet som ansvarar för uppföljningen av minoritetspolitiken (avsnitt 4.2.2). För det tredje föreslås en förtydligad reglering av skyldigheten att informera enligt 3 § minoritetslagen (avsnitt 4.2.3). Utredningen behandlar frågor om de nationella minoriteternas rättigheter i fråga om samråd med förvaltningsmyndigheter och annat inflytande i avsnitt 4.3. Utredningen konstaterar att samråd sker på det allmännas villkor och i för liten utsträckning, samt att de natio- nella minoriteterna inte har tillräckliga förutsättningar för att vara jämbördiga parter. Innebörden av förvaltningsmyndigheters skyldig- het att samråda med nationella minoriteter föreslås därför formuleras tydligare i lagen (avsnitt 4.3.2). Utredningen föreslår att vissa myndig- heter får i uppdrag att stärka minoritetsorganisationernas förutsätt- ningar att utöva inflytande genom utbildning och andra kunskaps- höjande åtgärder (avsnitt 4.3.3). Utredningen konstaterar därtill att barn och unga kommer till tals i för liten utsträckning. Utredningen föreslår därför att det anges i lagen att myndigheter särskilt ska beakta förutsättningarna för barn och unga som tillhör nationella minoriteter i frågor om inflytande och samråd (avsnitt 4.3.4). Utredningen konstaterar även att arbetsbördan för de nationella minoriteternas organisationer på riksnivå har ökat , framför allt på grund av samråd, och att arbetsbördan kan förutses öka. Utred- ningen föreslår att bidraget enligt förordningen (2005:765) om stats- bidrag till nationella minoriteter minst ska fördubblas och att det särskilda stöd som lämnas till Sverigefinländarnas delegation och – Tornionlaaksolaiset ska höjas. Vidare föreslås att staten lämnar ett sådant stöd även till lämpliga riksorganisationer som företräder den judiska och den romska minoriteten (avsnitt 4.3.5). Utredningen behandlar även frågor som rör statsbidraget till kom- muner och landsting i förvaltningsområde men kommer fram till att det inte finns skäl att förändra den nuvarande ordningen (avsnitt 4.4). Utredningen gör i kapitel 5 en översyn av ordningen för uppfölj- ning och samordning av minoritetspolitiken. fram till att den nuvarande ordningen har brister och föreslår att regeringen inrättar en särskild myndighet för uppföljning, samord- ning och främjande av minoritetspolitiken(avsnitt 5.1 och 5.2). I kapitel 5 gör utredningen även bedömningen att det inte är möjligt att stärka de nationella minoriteternas rättigheter genom att införa en överklagandemöjlighet (avsnitt 5.3). Som en del av översynen av minoritetslagen har utredningen haft ett särskilt uppdrag att analysera regleringen av rätten till förskola respektive äldreomsorg på nationella minoritetsspråk. Dessa behandlas i kapitel 6 respektive 7. Utredningen lämnar en rad förslag som tydliggör rätten till för- skola m.m. inom förvaltningsområde. Utredningen föreslår att kom- muner ska vara skyldiga att erbjuda hela eller en väsentlig del av för- skoleundervisningen på dessa språk, att de ska vara skyldiga att fråga vårdnadshavare om deras önskemål om förskola på språken och att det tydliggörs att den generella tidsfristen för erbjudande om för- skola även gäller erbjudande om förskola på minoritetsspråk (avsnitt 6.3.2–6.3.4). Utredningen lämnar även vissa förslag som helt eller delvis tar sikte på samtliga nationella minoritetsspråk. föreslås få i uppdrag att ta fram stöd till huvudmän i förskolan. Detta stöd ska avse både de särskilda rättigheterna i förvaltningsområden och de metoder som kan användas generellt i förskolan för att denna ska kunna fylla en funktion i revitaliseringen av de nationella minoritets- språken (avsnitt 6.2.1). Utredningen föreslår även att regeringen överväger att komplettera begreppet modersmål med begreppet kulturarvsspråk för de nationella minoritetsspråken i lagstiftning som rör skola och förskola (avsnitt 6.2.2). Utredningen lämnar förslag som stärker de nationella minorite- ternas rättigheter inom äldreomsorgen. Utredningen föreslår en för- tydligad reglering av äldreomsorg på minoritetsspråk såväl inom som utanför förvaltningsområde (avsnitt 7.3). Utredningen föreslår att även jiddisch och chib ska ges ett visst skydd, samt att kom- muner ska vara skyldiga att informera den som ansöker om äldre- omsorg om minoritetsrättigheterna. Den föreslagna regleringen lyfter även fram äldres behov av att upprätthålla och kunna känna sig trygga i sin kulturella identitet. Det har under utredningens gång blivit tydligt att möjligheterna för det allmänna, främst kommuner och landsting, att leva upp till skyldigheterna i lagen begränsas av brist på språkkunnig personal. Utredningen behandlar detta i kapitel 8 och föreslår uppdrag till myndigheter att utveckla uppdragsutbildningar och att pröva att komplettera relevanta yrkesexamina (avsnitt 8.2.2). Utredningen går igenom de nationella minoriteternas behov när det gäller hälso- och sjukvård i kapitel 9 och konstaterar bl.a. att behovet av kunskaper om dessa gruppers hälsosituation är stort, samt att det saknas stöd för vårdgivare vad gäller bemötande och kunskap om de nationella minoriteterna. Utredningen bedömer att de nationella minoriteternas rättigheter behöver stärkas inom vården. Utredningen föreslår att det införs ett krav på kunskap om de natio- nella minoriteterna, deras hälsosituation och deras olika behov i vårdutbildningar på högskolenivå samt att nationella minoriteter lyfts fram särskilt i patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen (avsnitt 9.3.1). Utredningen gör även bedömningen att regeringen bör överväga att etablera ett centrum för samisk hälsa (avsnitt 9.3.2). Därtill föreslås ett tydligare uppdrag till myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet (avsnitt 9.3.3). Utredningen har haft i uppdrag att utvärdera de samiska språk- centrumen, vilket behandlas i kapitel 10. För detta ändamål har utred- ningen anlitat professor vars utvärdering finns som bilaga 2 till betänkandet. Utredningen bedömer att språkcentru- mens arbete är ett nödvändigt och värdefullt bidrag till revitali- seringen av det samiska språket samt att dessa bör fortsätta sitt arbete. Utredningen föreslår att och folkminnen får i uppdrag att utreda formerna för att inrätta språkcentrum även för meänkieli och finska, samt utreda förutsättningarna för att skapa motsvarande funktion för jiddisch och chib. I kapitel 11 går utredningen igenom behovet av, och lämnar för- slag till, kunskapshöjande åtgärder och synliggörande av nationella minoriteter och minoritetsspråk. Utredningen konstaterar att kun- skapsnivån är låg. Utbildningsradion (UR) är den enskilda aktör som mer omfattande tagit fram kunskapshöjande program såväl för skolan som riktade till allmänheten genom sändningar i public service. Utredningen bedömer bl.a. att det i det kommande sändnings- tillståndet för public service-media bör tas hänsyn inte enbart till kvantitet utan även kvalitet i fråga om sändningar på de nationella minoritetsspråken. Utredningen bedömer vidare att jiddisch bör ges samma ställning i sändningstillståndet som övriga minoritetsspråk (avsnitt 11.2.2). När det gäller utbildningsväsendet konstaterar utredningen att målet i skolans läroplaner om kunskap om de nationella minorite- terna uppfylls i allt för låg utsträckning.