sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Det kan minska viljan att betala för något som hen inte kan eller vill utnyttja utan ändå innebär att hen måste köpa privata tjänster. Ett sådant scenario skulle drabba de med små inkomster och stora omfattande behov som allra mest. När media skriver om vården och omsorgen om äldre personer är det vanligtvis negativa artiklar. beskrivs som tids- pressad, med minutanpassning som personalen måste arbeta efter, och äldre personer får ständigt möta nya personer. Att de flesta äldre personer uppger att de är nöjda med personalen framkommer vanligen inte i medias rapportering, åtminstone inte under 2015.303 Det är viktigt att ärligt kunna visa fram en vård och omsorg om äldre personer som faktiskt bidrar till värdighet och välbefinnande. Endast så kan ett förtroende skapas för välfärdsstaten. Det är det förslaget till Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer handlar om. Två miljoner tysta röster – analys av hur äldre människor och vård och omsorg om äldre beskrivs i media . content/uploads/sites/6/2016/09/Tva%CC%8A-miljoner-tysta-ro%CC%88ster.pdf (hämtad ). I de inledande avsnitten i detta kapitel redovisar jag fakta och analyser om kompetensförsörjning nu och . Det gäller vilken personal som finns och hur många som kan behövas i framöver. Jag redovisar även underlag om vilken yrkeskompetens personalen bör ha för att ge god vård och omsorg. I dessa avsnitt redovisar jag mina bedömningar. I avsnitten 8.6 och framåt finns mina förslag. Ett undantag är dock avsnitt 8.3, som innehåller två förslag. De kvalifikationer som personal inom vård och omsorg bör ha måste övervägas utifrån de behov av stöd som äldre personer inom vård och omsorg har. Jag har i kapitel 7 beskrivit vilka äldre perso- ner som får offentlig vård och omsorg. Personalens förmåga att tillgodose de äldres behov är avgörande för vilken kvalitet tjänsterna får. God kvalitet i vård och omsorg bidrar till att upp- rätthålla hälsa och livskvalitet bland äldre personer som behöver vård och omsorg. Personalens kvalifikationer måste därför ses i förhållande till äldre personers hälsa, funktionstillstånd och sociala förhållanden. Flertalet äldre med vård och omsorg har omfattande hjälpbehov Jag vill redovisa några fakta om den kommunala vården och om- sorgen som har betydelse för mina överväganden om kompetens- försörjning. Se vidare kapitel 7. Över av äldre personer i särskilt boende har en demenssjukdom och även i hemtjänst/hemsjukvård har en ökande andel sådana sjukdomar.1 För att bli beviljad insatser från kommunerna har kommit att krävas ett allt större hjälpbehov.2 Bland de som första gången får vård och omsorg från kommu- nen på i är ensamboende. Genomsnittligt är de beroende av hjälp med fyra serviceinsatser, mer än hälften är beroende av minst en omvårdnadsinsats3 och en av sex är svårt eller mycket svårt kognitivt nedsatt. En tredje- del är svårt eller mycket svårt rörelsehindrade och en av tio är mycket oroliga eller otrygga samt lika många mycket svårt ned- stämda.4 En ökad andel av äldre personer som har hemtjänst får hjälp med personlig omvårdnad.5 En allt större andel av de mest sjuka äldre bor i ordinärt boende.6 Ett år efter inflyttning till särskilt boende hade av- lidit, medan bor där mer än 1,5 år.7 1Socialstyrelsen: Demenssjukdomarnas samhällskostnader i . 2Thorslund, M. & Silverstein, M.. Care for older adults in the welfare state: theories, policies, and realities. In V. L. , D. , N. M. Putney & M. Silverstein (Eds. ), Handbook of theories of aging. : , 2009. 3Med serviceinsats avses t.ex. praktisk hjälp med hemmets skötsel, såsom städning och tvätt, hjälp med inköp, ärenden på , hjälp med tillredning av måltider, enligt definition i den officiella statistiken. Omvårdnad eller personlig omvårdnad är insatser som avser den enskilda personen, fysiskt och psykosocialt såsom: stöd, tillsyn, hjälp med dagliga aktiviteter (hygien, äta, röra sig). 4Lagergren, M., , R-M., , I. Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006-2013. SNAC-K rapport nr 23- Vårdsystemdelen. Rapporter/Stiftelsen 2014:1, , 2014. 5Socialstyrelsen: Officiell statistik för . Andelen av samtliga personer som får hemtjänst i landet som fick omvårdnadsinsatser ökade från år . Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. 7Socialstyrelsen: Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Uppgifterna avser de äldre personer i 180 kommuner som flyttade till permanent särskilt boende, vilka följts till utgången av 2013. En allt större andel bland äldre personer som avlider gör det med vård och omsorg utanför sjukhus.8 Äldre personer i särskilt boende får i genomsnitt tio läkemedel.9 Av äldre personer i heldygnsomsorg på i , , hade mycket svår urininkonti- nens och avföringsinkontinens.10 Personer använder drygt en tredjedel av den landstingsfinansierade hälso- och sjukvården. Denna andel är högre för specialiserad hälso- och sjukvård och lägre för primär- vård och specialiserad psykiatrisk vård.11 Dessa uppgifter visar att de äldre personer som får vård och om- sorg från kommunerna har omfattande nedsättningar i sitt funktionstillstånd och oftast flera långvariga sjukdomar. En bety- dande andel har kognitiva nedsättningar och nedsatt psykisk hälsa. Många äldre personer är också stora användare av den speciali- serade somatiska hälso- och sjukvården. Vad gör personalen när de jobbar? genomförde en studie av vård- och omsorgsperso- nalens tidsanvändning i 49 kommuner mellan åren 1997 och 2004.12 Undersköterskors arbetstid bestod i hög grad av direkt arbete med äldre personer, jämfört med andra yrkesgrupper. I särskilt boende var andelen och i hemtjänst . Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede – vägledning, rekommendationer och indikatorer. Stöd för styrning och ledning. : , 2013. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport , : 2008. 10Lagergren, M., , R-M. och , I. Vårdbehov och insatser för de äldre i stadsdelen . Uppföljning av 2006-2013. SNAC-K rapport nr 23-Vårdsystemdelen. Rapporter/Stiftelsen 2014:1, , 2014. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. : , 2014. Uppgifterna är skattade för riket med stöd av uppgifter från . Tid för vård och omsorg. Hur använder personal inom vården och omsorgen om äldre och funktionshindrade personer sin tid? : , 2005. Materialet i denna studie är relativt gammalt, men såvitt känt saknas senare uppgifter som beskriver dessa förhållanden. cent av personals tid i hemtjänst var restid.13 Personlig omvårdnad svarade för av tiden i särskilt boende och i . Sjukvårdsuppgifter, inklusive rehabilitering, svarade för en begränsad del av arbetsuppgifterna. Nio av tio under- sköterskor utförde dock sjukvårdsuppgifter på delegation från legitimerad yrkesutövare, det gällde nästan uteslutande läkemedels- delning. De administrativa uppgifterna stod för av tiden inom och vid särskilt boende. Det finns skäl att förmoda att andelen av undersköterskornas tid som går till hälso- och sjukvårdsuppgifter har ökat sedan denna studie genomfördes. En indikation på detta är att av kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre 2012 utgjorde hälso- och sjukvårdens kostnader 24 procent.14 av sjuksköterskornas tid gick till arbete direkt med äldre personer, varav huvuddelen var specifik omvårdnad. De administrativa uppgifterna svarade för av tiden. Bland fysioterapeuter användes cirka hälften av arbetstiden till direkt ar- bete bland äldre personer och motsvarande andel för arbets- terapeuter var . För båda dessa yrkesgrupper svarade handledning av personal för mellan av tiden. De biståndshandläggare som ingick i studien använde av sin tid till direkt arbete med äldre personer och drygt hälften till administrativt arbete.15 Läkare inom landstingens hälso- och sjukvård använder ungefär en tredjedel av sin arbetstid till direkt patientkontakt och ytter- ligare en tredjedel åt indirekt patientarbete (journalföring, remisser, intyg m.m.). Produktiviteten, mätt som antal besök per läkare, är låg jämfört med andra . Det finns även indikationer på att även andra yrkesgrupper inom landstingens hälso- och sjuk- vård har låg produktivitet.16 13Resterande tid gick till administrativa uppgifter (dokumentation, planering, intern service, personalmöte etc.), egen utbildning eller handledning, telefonsamtal, nyckelhantering, samverkan, social samvaro mellan personal, rökpaus, kafferast etc. Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport . : , 2015. Tid för vård och omsorg. Hur använder personal inom vården och omsorgen om äldre och funktionshindrade personer sin tid? : , 2005. Materialet i denna studie är relativt gammalt, men såvitt känt saknas senare uppgifter som beskriver dessa förhållanden. En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. I en studie som Myndigheten för vård- och omsorgsanalys17 ge- nomfört tillfrågades sjuksköterskor, undersköterskor och fysio- terapeuter inom landstingens hälso- och sjukvård om det finns arbetsuppgifter som utförs av läkare men som de tillfrågade grup- perna skulle kunna utföra i stället. Nästan hälften av sjuk- sköterskorna uppgav att det finns sådana uppgifter, var tredje undersköterska och nästan fyra av fem sjukgymnaster uppgav det. Motsvarande studier har inte gjorts inom kommunernas vård och omsorg om äldre personer. Här bör dock noteras att den yrkesmässiga sammansättningen skiljer sig kraftigt åt mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg om äldre. Nio av tio anställda hos kommunerna är undersköterskor, medan dessa utgör en begränsad andel hos landstingen. Hur vill äldre personer att vården och omsorgen ska ges? Äldre personer som får hemtjänst värderar kvalitetsegenskaper som är relaterade till personalen högst. Det är viktigt att personalen är ärlig, pålitlig och bemöter de äldre med respekt. Personalens kun- skap och kompetens bedöms också som viktig, personalens tid för att utföra uppgifter, hjälp med mat och måltider samt tillgänglighet till personalen. God personkontinuitet är en central kvalitetsegen- skap, där stora förbättringsbehov finns. Äldre personer i särskilt boende har liknande värderingar om vad som är god kvalitet. Även bland dessa har förhållanden som har med personalens förhållningssätt störst betydelse. Viktigt är även att vid behov få kontakt med läkare, kvaliteten i sjukvårdande in- satser, personalens tillgänglighet, personalens kunskap och kompe- tens samt maten.18 Av undersökning om äldres uppfattningar om vården och omsorgen framgår att personalens bemötande får ett 17Myndigheten för vårdsanalys. Ur led är tiden. Fyra utvecklingsområden för en mer effektiv användning av läkares tid och kompetens. : Myndigheten för vårdanalys 2013. 18Engström, B. Kvalitetsbarometern 2011. Brukarnas upplevelser av kvalitet i vård och omsorg i , , , och kommun. Under- sökningen omfattade 9 300 personer och resultaten överensstämmer med tidigare studier med samma metod. Personer som får hemtjänst och bor i särskilt boende tillfrågas bl.a. om hur de värdesätter olika kvaliteter i det stöd som de får. Majoriteten av de äldre har förtroende för åt- minstone de flesta i personalen. Över tid har dock förtroendet minskat. I ett tjugotal kommuner uppger var femte svarande att de bara har förtroende för några eller ingen i personalen. Undersök- ningen visar att det finns ett tydligt samband mellan den äldre personens förtroende för personalen och den sammantagna bedömningen av det stöd de får. Hemtjänstbrukarnas förtroende främjas av att: personalen bemöter de äldre på ett bra sätt personalen utför sina arbetsuppgifter på ett bra sätt personalen tar hänsyn till den äldres åsikter och önskemål om hur hjälpen ska utföras de kan påverka vid vilka tider personalen ska komma det är lätt att komma i kontakt med vid behov och att meddelar förändringar i hjälpen Ett högt förtroende för är förknippat med god trygghet. Av öppna svar framgår bl.a. att personalen inte alltid verkar kunna bedöma om de äldres hälsa försämras och hur de i så fall ska agera. Det finns också kritik mot utförandet av hemtjänstinsatserna. I särskilt boende har de äldres förtroende för personalen främst samband med deras upplevelse av bemötandet, men även inflytande och insatsernas utförande har stor betydelse. Både äldre själva och anhöriga lyfter i de öppna svaren bl.a. fram brister i personalens bemötande.19 Vad är god kompetensförsörjning? Kompetensförsörjning är en process i en organisation för att fort- löpande säkerställa rätt kompetens hos personalen för att nå verk- samhetens mål och tillgodose dess behov. Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2015. : , 2015. En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och äldreboenden. tensförsörjningen ligger i första hand på huvudmännen för social- tjänst och hälso- och sjukvård, samt på privata utförare. Staten har ett övergripande ansvar för kompetensförsörjning genom en rad åtgärder inom flera politikområden såsom: arbetsmarknad, arbets- miljö, utbildning, näringspolitik, regionalpolitik, migration, jäm- ställdhet och äldrepolitik m.fl. Kompetensförsörjning innefattar dels att det finns personal, dels att dessa har rätt kompetens. God kompetensförsörjning inne- bär att det finns tillräcklig tillgång till yrkeskompetent personal för att motsvara den efterfrågan som huvudmän och utförare har. Kompetensförsörjning har både rumsliga och tids- mässiga aspekter. Det ska finnas tillräcklig tillgång till kompetent personal i hela landet, vid alla tider och för arbete vid alla tider . Arbetsmarknadens sätt att fungera har stor bety- delse för kompetensförsörjningen. Kompetens är en individs förmåga och vilja att utföra en uppgift genom att tillämpa kunskaper och färdigheter. Genom det formella utbildningssystemet, informellt och livslångt lärande skapas och upprätthålls tillgång till yrkeskompetent personal. En kvalifikation uppnår en individ när ett behörigt organ fast- ställer att en person har vissa kunskaper, färdigheter och viss personlig kompetens. Det kan vara en arbetsgivare, ett statligt organ eller en organisation som fastställer att en person är kvalifi- cerad för ett visst arbete. En person kan därför ha viss kompetens utan att vara kvalificerad för ett specifikt arbete. I kompetensförsörjning inryms även överväganden om vilken sammansättning av yrkeskompetenser personalen inom en viss verksamhet bör ha. Personalens kompetens har avgörande bety- delse för resultatet i tjänsteproducerande verksamheter. För att uppnå god kvalitet i verksamheten har därför en väl fungerande kompetensförsörjning stor betydelse. Personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst som arbetar med äldre personer kan delas in i två grupper utifrån hur stor del av personalens arbete som avser äldre personer. 1.Den första gruppen är personal som arbetar inom verksamhet som riktar sig till personer i alla åldrar, men där äldre personer, i synnerhet i vissa delar, utgör en relativt stor del av patienterna. Hit räknar vi akutsjukvård, primärvård och psykiatri. 2.Den andra gruppen är personal som helt eller till övervägande del arbetar med äldre personer. Till denna grupp räknar vi geria- trik samt vård och omsorg om äldre. Jag har valt att lägga mitt fokus på grupp två ovan, särskilt den kommunalt finansierade vården och omsorgen, och mer översikt- ligt behandla grupp ett. Tillgången till statistik över personal är begränsad då det saknas en officiell personalstatistik. För legitimerad hälso- och sjukvårds- personal finns HoSp-register20. Statistiska Central- byrån har ett yrkesregister21 där uppgifter kan knytas till bransch. Detsamma gäller lönestatistiken. Kommuner och Lands- ting (SKL) har uppgifter om personal anställda i kommuner och landsting. Kraftig ökning av sjuksköterskor och läkare har antalet läkare sysselsatta inom hälso- och sjukvård ökat från 25 425 till 39 2013. Det är en kraftig ökning, även i förhållande till befolkningsförändringarna. Från 2,9 läkare per 1 000 invånare till 4,1 mellan de båda åren. är bland de länder som har flest läkare per invånare. Antalet specialister i all- mänmedicin har dock ökat långsamt och uppgick till 6 195. Antalet sjuksköterskor inom hälso- och sjukvården, hos kom- muner, landsting och regioner, har ökat från 85 263 till 107 253, motsvarande . Det innebär en ökning från 9,6 per 1 000 invånare till drygt 11 per 1 000 invånare. Ökningen har planat ut . ligger i mellanskiktet av ifråga om sjukskötersketäthet. 20HOSP-registret är registret över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. 21Vi har beställt en bearbetning av detta register där det samkörts med SCB:s utbild- ningsregister för att beskriva förekomst av yrkesutbildning bland undersköterskor inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Antalet undersköterskor har minskat inom landstingens hälso- och sjukvård, från 4,6 per 1 000 invånare till 3,9 . har antalet undersköterskor ökat kraftigt i kommunerna, från 4,5 till 12,5 per 1 000 invånare samti- digt som antalet vårdbiträden minskat.22 Utvecklingen kan delvis förklaras av att många kommuner övertagit ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende från landstingen. I nästa avsnitt beskriver jag närmare personalen i kommunernas vård och omsorg. Kvarts miljon anställda i kommunernas vård och omsorg om äldre Den vård och omsorg om äldre som finansieras av kommunerna hade 2015 drygt en kvarts miljon anställda personer. Av dessa var cirka 229 undersköterskor, vårdbiträden, skö- tare, vårdare och liknande. ökade antalet anställda med cirka 28 600 personer, vilket är en ökning med . Jag använder begreppet undersköterska som en sam- lingsbeteckning för dem som i statistiken har yrkesbeteckningarna undersköterska, vårdbiträde och de anställda som tillhör kategorin övrig vård- och omsorgspersonal. redovisar jag dock dessa yrkeskategorier för sig. har antalet anställda i befattnings- kategorin undersköterska ökat mycket kraftigt, . har antalet vårdbiträden minskat, men inte lika mycket. Den ändring av sättet att klassificera anställd personal i yrkesgrup- per som genomfördes har medfört att antalet anställda i kategorin övrig vård- och omsorgspersonal har ökat mycket kraftigt. Hit hör vårdare och skötare, men sannolikt har även personal med andra benämningar förts hit. En jämförelse av antalet undersköterskor, vårdbiträden och övrig vård- och om- sorgspersonal sammantaget visar en ökning med cirka 23 700 anställda eller . 22 SOU 2016:2. En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. Antalet sjuksköterskor, arbetsterapeuter, fysioterapeuter och biståndshandläggare ökade mycket kraftigt . Antalet enhetschefer ökade däremot endast blygsamt . De tidigare kraftiga förändringarna har avstannat , 2014 och 2015. Antalet medarbetare per enhetschef har ökat påtagligt . var antalet medarbetare i utförar- ledet per enhetschef 54 anställda och motsvarande uppgift var 60 anställda.23 Trots den kraftiga ökningen av personal i yrken som vanligtvis förutsätter högskoleutbildning24 så ökade andelen i personalen med sådan utbildning endast blygsamt. var denna andel 8,9 pro- cent och ökade andelen med en procentenhet till . var denna andel – – i stort sett oför- ändrad mot . Dessa uppgifter har hämtats från lönestatistiken från kommu- nerna och avser personer som varit anställda och arbetat av heltid under månaden. Det innebär att all personal, oberoende av anställningsform och sysselsättningsgrad finns med. För privata utförare saknas tyvärr tillförlitliga uppgifter från om personal inom vård och omsorg om äldre. Därför har denna personal skattats utifrån den andel av och det särskilda boendet som utfördes respektive år av privata utförare. Personalbemanningen hos privata utförare har antagits vara densamma som hos kommunerna.25 23Till medarbetare har vi här räknat undersköterskor, vårdbiträden, övrig vård- och omsorgspersonal, sjuksköterskor, arbetsterapeuter och fysioterapeuter. 24Hit har vi räknat sjuksköterska, arbetsterapeut, fysioterapeut, enhetschef och bistånds- handläggare. 25I bilaga 5 finns en detaljerad beskrivning av datakällor, bearbetningar och kvalitetssäkring av arbete. Källor: , särskild bearbetning, samt för uppgifter om biståndshandläggare, och Landstings personalstatistik. Uppgifterna avser antalet anställda respektive år, oberoende av sysselsättningsgrad eller anställningstid. Yrkeskoderna ändrades , varför det inte är möjligt att jämföra uppgifter före och efter denna omläggning. Eftersom tillförlitliga uppgifter om privata utförares personal saknas, har uppgifterna för dessa skattats. I denna skattning har den andel av utförda hemtjänsttimmar som utfördes av privata utförare respek tive andelen äldre som bodde i särskilt boende som drevs av privata utförare för de aktuella åren använts. Bemanningen i privat verksamhet för respektive yrkesgrupp har förutsatts vara densamma som i kommunerna. Mycket talar för att den faktiska bemanningen inte är densamma som i kommu nerna, men i avsaknad av tillförlitlig statistik har vi nödgats tillämpa detta förfaringssätt. 1 Totaluppgifterna är exklusive biståndshandläggare, då uppgift om antalet biståndshandläggare för saknas. Kvinnorna dominerar helt bland personalen inom kommunernas vård och omsorg om äldre. Det finns inte någon påtaglig för- ändring i detta avseende. För undersköterskor, vårdbiträ- den och övrig vård- och omsorgspersonal är det drygt var tionde anställd som är man. Bland sjuksköterskor, arbetsterapeuter och enhetschefer är andelen män ännu lägre. Allra lägst, cirka fem pro- cent, är andelen män bland biståndshandläggare. Högst andel finns bland fysioterapeuter, bland vilka knappt var femte anställd är man. Utvecklingen framgår av tabell 8.2. Källa: , särskild bearbetning och för biståndshandläggare och Landstings personalstatistik. För yrkesgrupperna undersköterskor, vårdbiträden och övrig vård - och omsorgspersonal kan uppgifterna inte jämföras med uppgifterna . Däremot är deltotalen för dessa yrkesgrupper jämförbara . Som framgår av tabellen finns för vissa yrkesgruppen en blygsam ökning av andelen män . Det är dock för tidigt att avgöra om den är ett uttryck för en trend. Eftersom sysselsättningsgraden varierar mycket bland anställda inom vård och omsorg om äldre i kommunerna är antalet års- arbeten ett bättre mått på personalens omfattning än antalet an- ställda. Detta mått innebär att sysselsättningsgraden för varje an- ställd person har använts för att räkna om antalet personer till antal årsarbetare. Två personer som båda arbetar av heltid blir alltså en årsarbetare. Av tabell 8.3 framgår utvecklingen av antalet årsarbeten per yrkesgrupp. Källor: , särskild bearbetning, samt för uppgifter om biståndshandläggare, och Landstings personalstatistik. Uppgifterna avser antalet årsarbeten för anställda respektive år, oberoende av sysselsättningsgrad eller anställningstid. Yrkeskoderna ändrades , varför det inte är möjligt att jämföra uppgifter före och efter denna omläggning. Eftersom tillförlitliga uppgifter om privata utförares personal saknas, har uppgifterna för dessa skattats. I denna skattning har den andel av utförda hemtjänsttimmar som utfördes av privata utförare respektive andelen äldre som bodde i särskilt boende som drevs av privata utförare för de aktuella åren använts. Bemanningen i privat verksamhet för respektive yrkesgrupp har förutsatts vara densamma som i kommu - nerna. Mycket talar för att den faktiska bemanningen inte är densamma som i kommu nerna, men i avsaknad av tillförlitlig statistik har vi nödgats tillämpa detta förfaringssätt. 1 Totaluppgifterna är exklusive biståndshandläggare, då uppgift om antalet bistånds- handläggare för saknas. Sammantaget för alla yrkesgrupper är det en betydande ökning av arbetsvolymen , en utökning med cirka 12 100 årsarbeten eller . Denna utveckling har fortsatt även 2014, men har det skett en viss stagnation.