sou · H5B323 · 2017-03-15 00:00:00 — 63Regeringsbeslut , N2015/5725/ITP, Uppdrag att ansvara för vägledningen för webbutveckling. 64Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgäng- lighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag Direktivet innebär att det kommer att införas obligatoriska krav på tillgänglighet till offentliga webbplatser och mobila applikationer på nationell nivå som måste följas. Dessutom ska en aktör ansvara för t.ex. övervakning, rapportering till KOM och övriga stödjande aktiviteter, vilket mera konkret innebär följande: –Övervakning – att webbplatser och mobila applikationer uppfyller tillgänglighetskraven. arbetar med att genom så kallade delegerade akter ta fram metoden för hur övervakningen ska utformas. –Rapportering av resultatet av övervakningen till EU-kommis- sionen. Detta ska göras från och med (senast) . arbetar med att genom så kallade delegerade akter ta fram metoder för hur rapporteringen ska utformas. Rapporteringen ska även innehålla en beskrivning av de åtgärder som genomförts utifrån de stödjande åtgärder som vidtas. –Övriga stödjande aktiviteter – dessa aktiviteter torde delvis vara sådant som ryms inom PTS regeringsuppdrag att ansvara för vägledningen för webbutveckling. Det skulle bl.a. kunna handla om att tillhandahålla utbildning till personal inom verk- samheter som omfattas av direktivet men också sådana som inte omfattas och att utbyta bästa praxis mellan olika aktörer och medlemsländer, men även att underhålla och utveckla webbrikt- linjerna. –Ett tillfredsställande och effektivt uppföljningsförfarande, t.ex. en ”ombudsman” dit allmänheten ska kunna vända sig om man är missnöjd med tillgängligheten på en webbplats eller i en mobil applikation. Den närmare tillämpningen av EU-direktivet om tillgänglighet av- seende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applika- tioner bereds i , genom att en s.k. bokstavsutredning tillsatts. Enligt utredningen är det lämpligt att ansvaret för vägledning och webbutveckling ingår i det samlade ansvaret för att stödja den digitala utvecklingen i den offentliga sektorn. Utredningen föreslår därför att myndigheten får i uppgift att ansvara för vägledning för Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag webbutveckling när PTS nuvarande uppdrag upphör samt även ansvar som kan följa genom implementeringen av EU-direktivet. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att främja arbetet med att tillgängligöra information och öppna data från statliga myndigheter under regeringen. Uppdraget omfattar driften av webbplatserna och som fungerar som en katalog över data som myndigheter och kommuner gör tillgängliga för vidareutnyttjandet respektive handledning om hur myndigheterna kan förbereda data för vidareutnyttjandet. Riks- arkivet ska i uppdraget särskilt samarbeta med Lantmäteriet. Upp- draget sträcker sig fram till . En delrapport med förslag till fortsatt hantering efter det att uppdraget upphört ska lämnas till regeringen . Uppdraget ska slutredovisas den 31 januari 2019.65 Enligt regleringsbrevet ska arbeta med utveckling av förvaltningsgemensamma specifika- tioner (FGS) för den digitala förvaltningens behov, i första hand för statlig förvaltning. De förvaltningsgemensamma specifikationerna definiera hur informationen ska beskrivas och struktureras i sam- band med överföring till e-arkiv eller annat informationssystem, för att generellt underlätta och standardisera informationsöverföring mellan informationssystem. Arbetet ska bedrivas i samråd med Sta- tens servicecenter i syfte att förbättra förutsättningarna för statliga myndigheter att ansluta till en förvaltningsgemensam e-arkivtjänst. ska lämna en delredovisning avse- ende hur de förvaltningsgemensamma specifikationerna utvecklats och används samt deras framtida roll i den digitala förvaltningen. Slutredovisning ska lämnas . uppdrag har starka beröringspunkter med det samordningsuppdrag utredningen förslår. Utredningen tar i detta sammanhang inte ställ- ning till hur ansvaret för dessa uppgifter ska fördelas . Mycket talar dock för att uppdraget att främja tillgängliggörandet av offentliga data hör samman med uppdraget att utveckla och förvalta nationella digitala tjänster. 65 Regleringsbrev för avseende Ku2016/02761/LS (delvis). Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag 4.5.2Ansvaret för Mina meddelanden –att ansvaret för tjänsten Mina meddelanden ska stanna kvar hos till och med . I betänkande lämnar utredningen förslag som innebär en annan ut- formning av bemyndigande och reglering av tjänsten Mina medde- landen. Vidare föreslår utredningen skärpta krav på myndigheternas anslutning och användande av tjänsten. I samordningsuppdraget bör ingå ansvaret för Mina meddelanden. Med hänsyn till att uppbyggnaden av denna tjänst pågår är det dock olämplig att flytta över ansvaret från före . 4.5.3Analys, uppföljning och stabsstöd –att det i uppdraget ska ingå att ge stöd till regeringen i princi- och strategiska frågor om den offentliga sektorns digi- talisering, –att det i uppdraget ska ingå att stödja regeringens arbete när det gäller frågor om den offentliga sektorns digitalisering som Euro- peiska Unionen och internationella samarbetsorgan behandlar, –att det i uppdraget ska ingå att följa upp och analysera utveck- lingen av den offentliga sektorns digitalisering och använd- ningen av nationella digitala tjänster, –att det i uppdraget ska ingå att samla in och sammanställa in- formation om planerade och pågående e-förvaltningsinitiativ av strategisk natur, –att det i uppdraget ska ingå att redovisa och analysera den offentliga sektorns digitalisering. Den årliga rapporten ska även spegla utvecklingen inom kommuner och landsting och digitaliseringen i relevanta länder, –att det i uppdraget ska ingå att bistå myndigheterna i uppfölj- ning av nyttorealisering av verksamhetsutveckling med it-stöd och verka för samordning. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag Utredningen föreslår att det i uppdraget ska ingå att analysera om de insatser som genomförs leder till regeringens mål och om insat- serna är i linje med regeringens prioriteringar och vid behov föreslå åtgärder eller förändrade regelverk. Utredningen föreslår att det i uppdraget ska ingå att följa upp och analysera den offentliga sektorns digitalisering. Myndigheten ska inhämta status och ge en samlad bild av gemensamma digitali- seringsinitiativ utifrån regeringens mål för en digitalt samverkande förvaltning. I uppdraget ingår även att löpande samla in information om andra planerade och pågående e-förvaltningsinitiativ som är av stra- tegisk natur, till exempel projekt som kan påverka förvaltningens samlade utvecklingsinriktning. En modell för detta arbete har tagits fram av eSam. I uppdraget ingår även att följa de statliga myndigheternas an- vändning av it och följa upp och analysera hur myndigheterna tar till vara digitaliseringens möjligheter. Ett underlag för detta är den rap- port som myndigheten ges i uppdrag att ge in till regeringen. Upp- draget, som ska redovisas , ska därutöver innehålla, nyckeltal- redovisning, lägesbedömningar och information om strategisk verk- samhetsutveckling med it-stöd. Redovisningen ska även innehålla förslag till åtgärder. Utöver detta bör arbetet med digitalisering i kommuner och landsting redovisas samt, i den omfattning som är lämplig, spegla utvecklingen i relevanta länder. Myndigheten ska stödja myndigheterna i deras utveckling av in- tern styrning och kontroll av it. Digitaliseringsmyndigheterna i och bistår med stöd för utvärdering av it-projekt. Utredningen behandlar inte denna fråga i detta betänkande. Överväganden kan bli aktuella i slutbetänk- andet. Regeringen har gett i uppgift att, , ge stöd till regeringen och i ge- nomförandet av regeringens satsning på e-förvaltning. Därutöver har uppdrag att följa de statliga myndig- heternas användning av it och hur myndigheterna tar tillvara digita- liseringens möjligheter samt ett uppdrag om it-kostnader. Utred- ningen bedömer att flera av dessa uppgifter bör permanentas och tillföras den myndighet som får det samlade ansvaret. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag Att en myndighet får i uppgift att fortsätta lösa dessa uppgifter är, enligt utredningen, ett av flera viktiga bidrag för att regeringens satsning på att utveckla e-förvaltningen inte ska mattas av. Eftersom myndigheterna inom ramen för de nationella digitala tjänsterna inte är avgränsade till de statliga myndigheterna finns det anledning att vidga uppgifterna till att även omfatta kommunerna. Inom ramen för för den digitala marknaden finns flera initiativ som berör e-förvaltningen, bland annat handlings- planen för e-förvaltning för åren 2016–2020.66 Handlingsplanen omfattar ett paket av olika insatser som syftar till underlätta för en- skilda och småföretag, till exempel principen om att en uppgift bara ska lämnas en gång. Det finns behov av stöd till arbetet i olika arbets- och expertgrupper. Här finns, enligt utredningen, en viktig uppgift för den myndighet som får det samlade ansvaret. –att det i uppdraget ska ingå att genom metodutveckling, rikt- linjer, utredningar, utbildning, erfarenhetsutbyte och rådgiv- ning stödja och samordna de offentliga myndigheterna i deras arbete att utveckla den digitala förvaltningen, –att det i uppdraget ska ingå att stödja myndigheterna i deras utveckling av den interna styrningen och kontrollen av it- stöd. Enligt den enkät gjort under arbetet med gransk- ningen av den offentliga förvaltningens digitalisering är det stora skillnader mellan i vilken grad statliga myndigheter och kommuner är digitaliserade. Majoriteten av kommunerna och myndigheterna saknar en funktion för att kunna kommunicera med medborgare och företag som av myndigheterna och kommunerna säger sig ha åtminstone en e-tjänst. 66 COM(2016) 179 Meddelande från kommissionen till , Rådet, Europeiska Ekonomiska och samt för e-förvalt- ning –2020 Snabbare digital omvandling av förvaltningar. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag myndigheter är det särskilt mindre myndigheter som saknar e- tjänster. Nästan hälften av myndigheterna och kommunerna säger sig sakna en digital strategi.67 Detta understryker Statskontorets konstaterande att de sam- verkansformer som använts har lämnat många myndigheter utanför. Behovet av att stödja och stimulera mindre myndigheter och kommuner är stort. När det gäller kommunerna kan den skift- ande graden av digitalisering leda till stora skillnader i samhälls- service.68 Det är viktigt att ta tillvara de inkluderande arbetsformer som trots allt varit ledande under E-delegationens arbete och vid eSam. Statens och kommunernas samlade it-kompetens är en natio- nell resurs som måste tas tillvara på ett bättre sätt. I det samlade ansvaret måste ligga att verka för ett brett erfaren- hetsutbyte genom nätverk och arbetsgrupper. Ett sådant erfaren- hetsutbyte är inte bara till nytta för deltagande verksamheter. Det ger också ett värdefullt bidrag till myndighetens arbete. I det samlade ansvaret bör också ingå att ta initiativ till och med- verka i utvecklingsprojekt av strategisk betydelse eller på annat sätt av allmän nytta. Vidare kan det vara aktuellt att ekonomiskt stödja sådana projekt. När det gäller det senare avser utredningen att redovisa överväganden i slutbetänkandet. Utredningen föreslår att det i uppdraget till den myndighet som tilldelas det samlade ansvaret ska ingå att genom metoder, riktlinjer, utredningar, utbildning och rådgivning stödja och samordna myn- digheterna i deras arbete att utveckla den digitala förvaltningen. I uppdraget ingår även att stödja myndigheterna i deras utveckling av den interna styrningen och kontrollen av it. I uppdraget ska det ingå att säkerställa att det finns kompetens- stöd och handledningar om nyttorealisering för myndigheterna, samt att bedöma vilka relevanta delar av E-delegationens vägled- ningar m.m. som bör tas vidare och vidareutvecklas. 68Statskontoret Delegerad digitalisering En utvärdering av E-delegationen, 2014:12. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag 4.5.5Digitalisering, personlig integritet och informationssäkerhet –att det i uppdraget ska ingå att uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder enligt dataskyddsförordningen inom e-för- valtningen, –att det i uppdraget ska ingå att samverka med Datainspek- tionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och för att underlätta myndigheternas arbete med informationssäkerhet och säkerställa en enhetlig hantering av frågor om dataskydd och personlig integritet. Digitaliseringens möjligheter medför risker för skyddet av den per- sonliga integriteten. Det kan vara lockande att se potentiella effek- tivitetsvinster när tekniken inte står i vägen för den digitala utveck- lingen utan innovation i stället får spela en huvudroll. riskerar då integritetsskyddsfrågorna att prioriteras ned. Justitiekanslern betonade detta i sitt remissvar på Integritets- kommitténs delbetänkande: Det är lätt hänt att myndigheter i entusiasm över de tekniska möjlig- heterna utformar nya system och arbetssätt utan att beakta integritets- risker på ett tillfredsställande sätt. Integritetsaspekten, och en analys av gällande rätt, måste alltid finnas med och prioriteras när nya system och arbetsformer utvecklas. Detta är en lednings- och styrningsfråga och här finns utrymme för förbättringar.69 Regeringen ska, enligt dataskyddsförordningens artikel 40, upp- muntra utarbetandet av uppförandekoder avsedda att bidra till att förordningen genomförs korrekt, med hänsyn till särdragen hos de olika sektorer där behandling av personuppgifter utförs. Myndigheter och kommuner behöver stöd för att säkerställa att man uppfyller samtliga relevanta krav. Möjligheten till uppförande- koder kan användas inom både statlig och verksamhet, liksom för alla sammanslutningar som företräder kategorier av per- sonuppgiftsansvariga eller personuppgiftsbiträden. 69 Justitiekanslerns remissvar på delbetänkande Hur står det till med den personliga integriteten? 4260-16-80, s. 4. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag förandekoderna ska hålla hög kvalitet och ge det stöd som behövs krävs ett samordnande organ. I uppdraget ska därför ingå att utses som ansvarig samordnare för uppförandekoderna inom området e- förvaltning. Eftersom frågorna om personlig integritet och informations- säkerhet är av avgörande betydelse för att digitaliseringen ska lyckas anser utredningen att de ska utgöra ett särskilt prioriterat område i uppdraget. Det behöver beaktas redan från början i förberedelserna inför att axla det samlade ansvaret för den offentliga sektorns digita- lisering. Det ska då knytas sådan kompetens till den myndighet som får uppdraget, som behövs för att beakta integritets- och informa- tionssäkerhetsskydd i ett tidigt skede av olika projekt och uppdrag. I uppdraget ska även ingå att ansvara för samverkan med Data- inspektionen, MSB och PTS för att säkerställa att frågorna om skydd av personlig integritet och informationssäkerhet ständigt är närva- rande när digitaliseringen genomförs. För att samverkan i frågorna om integritets- och informationssäkerhetsskydd ska prioriteras anser utredningen att de behöver lyftas upp och föras in i respektive myn- dighets instruktion. 4.5.6E-legitimationsnämnden – en del av det samlade ansvaret –att verksamhet ska inordnas i det nya uppdraget och att nämndens uppgifter, enligt förordning- en70 med instruktion för , förs över till den myndighet som får detta uppdrag. E-legitimation är en nationell digital tjänst. Enligt regeringen är e- legitimationer en viktig förutsättning för att medborgare på ett säkert sätt ska kunna identifiera sig elektroniskt i den offentliga förvalt- ningens e-tjänster. E-legitimationer skapar förutsättningar för den offentliga sektorn att ta fram mer avancerade e-tjänster som under- lättar och stödjer medborgaren i sin dialog med myndigheterna. 70 SFS 2010:1497. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag uppgifter är av den karaktären att de bör kunna ingå som en naturlig del i det samlade ansvaret för att stödja regeringen och myndigheterna i regeringens satsning på digi- taliseringen av den offentliga sektorn. Nämnden bildades och ingår i Finans- departementets verksamhetsområde.71 är nämndens värdmyndighet. Enligt nämndens instruktion ska upp- låta lokaler samt sköta administrativa och handläggande uppgifter åt nämnden. Nämnden består av sex ledamöter, varav tre är generaldirektö- rer, två it-direktörer från statliga myndigheter och en ledamot från SKL. Till sitt förfogande för den löpande verksamheten har nämn- den ett kansli med sex personer, inklusive kanslichefen, som alla är anställda i värdmyndigheten . Om E-legitimationsnämndens organisering argumenterade reger- ingen på följande sätt: Elektronisk identifiering och signering är centrala funktioner för eför- valtningen och för samhället i övrigt. Det är viktigt att myndigheten har ett högt förtroende och en hög legitimitet i hela den offentliga förvalt- ningen och hos näringslivet. Det är vidare angeläget att verksamheten bedrivs med en stor grad av självständighet gentemot de myndigheter som använder nämndens tjänster eller vars verksamhet i övrigt påverkas av dess beslut. Förslaget att placera nämnden vid har tillstyrkts av en majoritet av de remissinstanser som uttalat sig i frågan. Några remiss- instanser framhåller dock att det är viktigt att inte värdmyndighetens egna behov tillåts styra utvecklingen. Regeringen anser att den samordning som myndigheten ska ansvara för bör bedrivas med en hög grad av självständighet. Verksamheten ska där- för organiseras i form av en nämndmyndighet. Nämndens ordförande och övriga ledamöter ska utses av regeringen. ska tillhand- hålla kansliresurser och administrativt stöd till nämnden. Personalen ska vara anställd i . Nämnden ska ansvara för arbetsledning av- seende personalens arbete med nämndens uppgifter.72 71SFS 2016:847, Förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för . Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag Enligt utredningens bedömning torde dock inte graden av självstän- dighet minska för att uppgifterna flyttas till den myndighet som får det nya uppdraget. Enligt regeringen bör ledningsformen nämndmyndighet användas sparsamt. En förutsättning för att inrätta en nämndmyndighet bör vara att det för den aktuella verksamheten är viktigt med ett kollek- tivt beslutsfattande.73 Utredningen har dock inte uppfattat att det för verksamhet är viktigt med ett kollektivt beslutsfattande och att det skulle kunna vara ett krav för verksam- heten och relationerna till användarna av tjänsterna. Nämndens uppgifter74 är att stödja och samordna elektronisk identifiering och underskrift i den offentliga förvaltningens tjänster. Nämnden ska, efter överenskommelse med upphandlande myndig- heter, tillhandahålla system för säker elektronisk identifiering enligt lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elek- tronisk identifiering och administrera valfrihetssystemet. Lagen om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering ger förutsättningar för den offentliga sektorn att upphandla flera leve- rantörer så att den enskilde kan välja e-legitimation. Myndigheterna ges möjlighet att använda tjänster för elektronisk identifiering från alla leverantörer som har godkänts av . Nämnden granskar och godkänner svenska e-legitimationer och förser marknaden med kvalitetsstöd för säkra e-underskrifttjänster. E-legitimationer som godkänts får använda kvalitetsmärket e-legitimation. har tagit fram flera dokument som stöd- jer och reglerar utvecklingen av e-tjänster, e-legitimering och under- skriftstjänster. Nämnden hjälper också myndigheter, kommuner och landsting att säkra försörjningen av e-legitimationstjänster. Enligt sin instruktion ska , förutom att stödja och samordna elektronisk identifiering och underskrift i den offentliga förvaltningens e-tjänster 2009/10:175, s. 110. 74Förordningen (2010:1497) med instruktion för . Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag 1.efter överenskommelse med upphandlande myndigheter tillhanda- hålla system för säker elektronisk identifiering enligt 1 § andra stycket 2 lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering, 2.administrera valfrihetssystem enligt 1 § andra stycket 3 samma lag, och 3.upprätta och driva en sådan nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem som avses i 4 § samma lag. ska uppfylla de samarbetsskyldigheter som gäller för som medlemsstat enligt artikel 12 i Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektro- niska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, samt enligt rättsakter som har antagits med stöd av den artikeln. Myndigheten ska vara gemensam kontakt- punkt för samarbetet. Nämnden ska även i övrigt företräda i frågor som rör gränsöverskridande elektronisk identifiering enligt förordning (EU) nr 910/2014 och ska lämna stöd och information till myndigheter i sådana frågor. Nämnden ska upprätta och driva en svensk förbindelspunkt (nod) för gränsöverskridande elektronisk identifiering i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1501 av om interoperabilitetsramverket enligt artikel 12.8 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden. ska även delta i internationellt standar- diseringsarbete, internationellt samarbete och informationsutbyte inom sitt ansvarsområde. Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag 4.5.7Lämplig ledningsform för den myndigheten som får det samlade ansvaret –att den myndighet som får det samlade ansvaret ska vara en enrådighetsmyndighet. Enligt direktiven ska utredningen överväga om det med anledning av det utökade uppdraget, finns anledning att ändra myndighetens ledningsform. Av myndighetsförordningen framgår att en förvaltningsmyndig- het under regeringen leds av en myndighetschef (enrådighetsmyndig- het), en styrelse (styrelsemyndighet) eller av en nämnd (nämnd- myndighet). Enligt myndighetsförordningen har myndighetens ledning, inför regeringen, ansvar för all verksamhet som myndigheten bedriver ett verksamhetsansvar. Med verksamhetsansvar menas inom statlig ekonomisk styrning myndighetsledningens ansvar inför regeringen att verksamheten fullgörs inom vissa förutsättningar. Myndighetens ledning ska se till att verksamheten genomförs effektivt samt enligt gällande rätt och de förpliktelser som följer av medlemskap i unionen. Ledningen har också ett ansvar för att verk- samheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt för att myndigheten hushållar väl med statens medel. Ledningsformen enrådighetmyndighet lämpar sig, enligt reger- ingen, väl för verksamheter som i hög grad styrs av lag, som i huvudsak är av rutinärende- och servicekaraktär, verksamhet som är av främjande karaktär eller för en myndighet med ett litet finansiellt ansvar. Enrådighetsmyndigheter leds av en myndighetschef, en ge- neraldirektör. Regeringen kan besluta att en enrådighetsmyndighet ska ha ett insynsråd. har inte några beslutsbefogenheter. uppgift är att utöva insyn och att ge generaldirektören råd när insyn i verksamheten av medborgare och politiker bedöms som särskilt angelägen eller när verksamheten har breda kontaktytor med många olika grupper. I styrelsemyndigheter är det styrelsen som, inför regeringen, har det fulla ansvaret för verksamheten. Även styrelsemyndigheter har en myndighetschef, en generaldirektör, men i styrelsemyndigheter Ett samlat ansvar – bedömningar och förslag ansvarar generaldirektören inför styrelsen för den löpande verk- samheten, enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen utfärdar.