sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — Den som inte är eller har varit folkbokförd i landet kan efter begäran från en myndighet eller ett annat organ tilldelas ett samordnings- nummer av Skatteverket.14 Det huvudsakliga syftet med samord- ningsnumret är att tillgodose myndigheternas behov av ett enhetligt nummer för att undvika personförväxling och för att utbyta infor- mation med andra myndigheter och organisationer om personer som vistas tillfällig här i landet eller som har rätt till olika förmåner utan att vistas här. Exempel på myndigheter som begär samordnings- nummer till personer i är , , , och . Det finns ingen officiell statistik över hur många samordnings- nummer som tilldelar . Men i ett svar på ett regeringsuppdrag sammanställde sådan statistik för åren 2000 till och med 2013.15 Av denna framgår att tilldelar cirka 50 000 samordningsnummer (se figur 5.6). Sam- manlagt har drygt 480 000 samordningsnummer utfärdats . Omkring tre fjärdedelar av dessa har utfärdats till män. 1418 a § folkbokföringslagen (1991:481), FOL. 15Skatteverket (2014). Samordningsnummer och utländska fastighetsägare – en översyn. Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.6 Antal av utfärdade samordningsnummer Källa: (2014), bilaga 1. Det kan förekomma att en person till följd av svårigheter att iden- tifieras tilldelas fler än ett samordningsnummer, så uppgifterna redo- visade ovan kan inte helt översättas till antalet personer. Hur omfattande dubbelregistreringen är saknas det uppgifter om, men troligtvis utgör de endast en liten del av alla registreringar. Inte heller finns några klara uppgifter om hur många som är kvar i landet vid årets utgång. För den som blir folkbokförd övergår samordnings- numret till ett personnummer. Annars finns det ingen tids- begränsning för hur länge ett samordningsnummer är giltigt. Hur stor andel av alla samordningsnummer som ersätts med ett personnummer saknas det uppgift om. Det i kombination med avs- aknaden av tidsbegränsning gör att statistiken redovisad ovan inte kan användas för att uppskatta storleken på korttidsmigrationen. av alla som tilldelas ett samordningsnummer är enligt ekonomiskt aktiva under . Ytterligare anmälde adressändring i , vilket också är ett tecken på att de kan vara kvar i landet vid årets utgång. finns en markering i folkbokförings- databasen att samordningsnumret är aktivt om personen Statistik och rörlighetsmönster till och från i fråga fyller eller har avlidit och om fått känne- dom om dödsfallet. 5.2.3 Arbete i som utlandsbosatt En växande grupp i är personer som förvärvsarbetar i landet men är bosatta utomlands.16 Enligt uppgifter från SCB rörde det sig om cirka 17 000 personer, att jämföra med omkring 7 000 per- soner (se figur 5.7). Det är alltså personer som har en beskattningsbar inkomst i , men som inte är folkbokförda i landet . Omkring 30–av dessa har ett samordningsnummer, och skulle därmed kunna vistas i landet dag- ligen utan att vara folkbokförd. Övriga har ett personnummer . Cirka två tredjedelar av denna population utgjordes av anställda vid internationella organisationer (såsom FN, , , med flera) och utländska ambassader. 16 Merparten av dessa ses som gränsarbetare enligt artikel 1 f) i förordning 883/2004 (se vidare kapitel 11). Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.7 Antal personer som är bosatta utomlands med inkomst av lön eller näringsverksamhet i , fördelat efter medborgarskap Källa: SCB (STATIV, IoT). Av figuren ovan framgår att det framför allt bland personer från de nya medlemsstaterna (EU10) och tredje land som ök- ningen är som störst. Förutom arbete i internationella organisationer och ambassader är arbete inom jordbruk och specialiserad bygg- verksamhet vanligast bland medborgare från EU10, och arbete inom restaurangverksamhet samt fastighetsservice och skötsel av grönytor vanligast bland tredjelandsmedborgare. Vidare är det jämförelsevis vanligt med gränsarbete i bland svenska medborgare bosatta utomlands . I vilka länder dessa per- soner bor saknas uppgift om. En klar majoritet av alla som endast arbetar och inte bor i är män. har andelen män i populationen ökat från . Det är framför allt bland personer från EU10, EU3 och övriga världen där män är överrepresenterade, och det ökade antalet personer som kommer till för att arbeta från dessa länder har bidragit till en ökande andel män. Uppgifter om antalet medresande familjemedlemmar saknas. Statistik och rörlighetsmönster till och från De allra flesta förvärvsaktiva i som är bosatta utomlands har inkomst av anställning. Egenföretagare med inkomst av närings- verksamhet utgör i genomsnitt endast av denna population. Den andelen är högst bland svenska medborgare i denna population. Egenföretagare och arbetstagare verksamma i som skattar sin inkomst i det land där han eller hon är bosatt ingår dock inte i redovisningen. Från ska utländska företag som sänder ut arbetstagare till i anmäla detta till . Anmälan om utsändning ska göras genast när en utstationerad arbetstagare börjar arbeta i . Med en utstationerad arbets- tagare avses en arbetstagare som vanligen arbetar i ett annat land men som utför arbete i för ett utländskt företags räkning. Arbetstagaren ses inte som bosatt i och ska därmed heller inte folkbokföra sig i landet. kortare än är arbetstagaren inte heller skattskyldig i (se vidare avsnitt 18.6). Statistik över hur många arbetstagare som är utstationerade i redovisar i halvårsvisa rapporter. Av årsrapporten framgår att sammanlagt drygt 38 000 arbets- tagare var utstationerade i . Den vanligaste utstatio- neringsperioden är enligt rapporten relativt kort, endast mellan . En fjärdedel av alla registreringar gäller en sådan . Endast av antalet registrerade arbetstagare avser en period . Drygt hälften av alla utstationerade arbetstagare arbetade i storstadsområdena , eller . De flesta utstationerade arbetar inom näringsgrenarna byggverksamhet och tillverkning. I registret ska även hemvisten för det företag som utstationerar arbetstagare uppges. Det är alltså inte arbetstagarens nationalitet som ska uppges. Flest arbetstagare utstationerades från företag i , därefter från företag i , , och Thailand.17 17 (2015). Helårsrapport – Register för företag som utsationerar arbets- tagare i . Statistik och rörlighetsmönster till och från Utstationerade arbetstagare inom EU kan även identifieras genom registreringen av de så kallade A1-intygen. En unionsmed- borgare som blir utsänd till en annan medlemsstat behöver ett beslut om vilket lands sociala trygghetssystem som den ska omfattas av, vilket framgår av A1-intyget. Intyget ges även till personer som är verksamma i två eller flera länder. I är den myndighet som ansvarar för att utfärda och ta emot dessa intyg (se vidare kapitel 15).18 Enligt uppgifter från Europeiska kommis- sionen utfärdades sammanlagt drygt 29 000 intyg runt- om till arbetstagare utsända till Sverige.19 Dessa är alltså en delmängd av de utstationerade arbetstagare som rapporterar. Antalet utländska studenter som kommer till för att studera, liksom antalet svenskar som studerar utomlands, har ökat betydligt under de senaste decennierna.20 Gruppen inresande studenter be- står av dels utbytesstudenter som deltar i ett utbytesprogram vid svenska universitet och högskolor, dels studenter som anordnar sina studier i på egen hand, så kallade freemover-studenter. I den senare gruppen ingår både personer med uppehållstillstånd för studier, invandrade än före studie- starten och övriga personer som saknar svenskt personnummer. I figur 5.8 redovisas utvecklingen över antalet utländska studen- ter som kommer till för att studera . Inför /12 minskade antalet freemover-stu- denter påtagligt. Det beror sannolikt uteslutande på införandet av studieavgifter för studenterna som kommer från länder utanför EU/EES och som inte studerar inom ramen för ett utbytesavtal. 18Försäkringskassan registrerar enbart de intyg som myndigheten utfärdar, inte de som myn- digheten tar emot. 19Europeiska kommissionen (2014). Posting of workers – Report on A1 portable documents issued in 2012 and 2013. 20Universitetskanslerämbetet och SCB (2014). Universitet och högskolor – internationell student- mobilitet i högskolan 2013/14. Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.8 Inresande studenter i svensk högskoleutbildning läsåren 2004/05–2013/14 Källa: och (2014). De uppgifter som redovisats ovan avviker något från statistiken över uppehållsrätter och uppehållstillstånd för studier redovisade i avsnitt 5.2.1. Antalet inresande studenter från tredje land är något färre än antalet som beviljats uppehållstillstånd. beviljades cirka 7 600 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd för studier, att jämföra med 6 500 inresande studenter /14 från de länderna. En viss avvikelse skulle dock kunna uppstå om inte alla som beviljas uppehållstillstånd fullföljer sina studieplaner i , vilket säkert förekommer. För EU/EES-medborgare däremot överstiger antalet inresande betydligt antalet registrerade uppehållsrätter för studier. registrerades cirka 5 000 beslut om beviljade uppehållsrätter till stu- denter (exklusive medborgare från ), vilket är hälften så många som antalet inresande studenter från dessa länder. Detta tyder också på att det tidigare fanns en påtaglig underregistrering av uppe- hållsrätter hos . Statistik och rörlighetsmönster till och från 5.2.5Utbetalning av förmåner till immigrerande personer De som invandrar till använder i relativt liten utsträckning de svenska sociala trygghetssystemen. Utredningen har beställt statistik från om förekomst av utbetalning av några för- måner från socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen för de grupper som redovisats ovan. I figur 5.9 redovisas andelen av alla som invandrade –2012 (se figur 5.4) som mot- tog barnbidrag, bostadsbidrag respektive föräldrapenning året efter invandring.21 Vanligast är som förväntat utbetalning av barnbidrag, då allmänt barnbidrag lämnas för varje barn till och med det kvartal då barnet fyller 16 år.22 Figur 5.9 Utbetalning av socialförsäkringsförmåner till invandrade 16–året efter invandring, fördelad efter förmån Källa: SCB (STATIV). Dessa uppgifter kan jämföras med motsvarande för hela befolkning. mottog drygt 1 046 000 föräldrar barnbidrag, 21Andelen med utbetalning av dessa förmåner under invandringsåret är betydligt lägre, och varierar sannolikt beroende på när invandringen skedde. Därför redovisas i stället året efter invandring. 2215 kap. 4 § socialförsäkringsbalken. Statistik och rörlighetsmönster till och från vilket motsvarar av de registrerade försäkrade 19– 64 år.23 Motsvarande uppgifter 2013 är cirka 760 000 mottagare, vilket motsvarar av de registre- rade försäkrade 19–64 år.24 Motsvarande jämförelse för bostadsbidrag är inte möjligt att ta fram, då statistik för bostads- bidrag endast redovisas per hushåll. Uppgift om utbetalning av förmåner till gränsarbetare i saknas i STATIV, då det registret baseras på folkbokförda i . I det här avsnittet redovisas motsvarande uppgifter för personer som av olika skäl väljer att lämna . Rörligheten från består av flera olika grupper. I avsnittet studeras personer som flyttar från och avförs från folkbokföringen (utvandrar) respektive kvarstår som folkbokförda samt personer som bor i men arbetar eller studerar i andra länder. Avsnittet avslutas med statistik över utbetalning av vissa förmåner från och Pen- sionsmyndigheten till personer som bor eller arbetar i en annan EU/EES-stat. Antalet personer som utvandrar från , det vill säga avförs från folkbokföringen, har ökat från omkring 35 000 till drygt 50 000 personer (se figur 5.10). De länder som flest personer flyttar till är i fallande ordning , , , , och . Ungefär hälften av all utvandring från skedde till dessa sex länder. Några av de länder dit utvandringen i relativa termer ökat mest är , , och . 23År 2013 utbetalades barnbidraget endast till en förälder, i normalfallet modern. När föräld- rar har gemensam vårdnad om ett barn lämnas barnbidrag med hälften till vardera föräldern (16 kap. 5 § socialförsäkringsbalken), lag (2013:1018). 24Försäkringskassan (2014). Socialförsäkringen i siffror 2014. Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.10 Utvandring från , fördelad efter utflyttningsland Källa: SCB (RTB). Omkring hälften av alla som utvandrar från har svenskt med- borgarskap. Vidare är det något fler män än kvinnor som utvandrar. Åldersfördelningen skiljer sig dock något åt mellan kvinnor och män. Liksom bland personer som invandrar till är kvinnor överrepresenterade bland , medan män är överrepre- senterade bland . Kvinnor som flyttar från är med andra ord i genomsnitt yngre än män som gör detsamma. Sammanlagt bodde omkring 240 000 svenska medborgare utom- lands enligt uppgifter från register. Den genomsnittlige utlandssvensken har bott på sin senaste utlandsadress i 8,5 år.25 Antalet svenska medborgare i arbetsför ålder bosatta i en annan EU/EFTA-stat var cirka 112 000, enligt statistik från . De stater med flest bosatta svenska medborgare i arbetsför ålder är (32 000), (19 000), (11 000) samt och (10 000 vardera).26 25SOM-institutet (2014). Registerstudie över svenska medborgare boende utomlands. 26Europeiska kommissionen (2015). 2015 Annual report on labour mobility, s. 80–81. Statistik och rörlighetsmönster till och från Många bosatta utomlands kvarstår som folkbokförda i Den statistik som presenterats över utvandrade från täcker långt ifrån alla som lämnar . Personer som har för avsikt att bo utomlands än kvarstår i den svenska folk- bokföringen och klassificeras därmed aldrig som utvandrade. Exem- pel på flyttformer som inte registreras är tillfällig arbetskraftsmigra- tion, säsongsboende och studenter. Hur många dessa rör sig om finns det inga exakta uppgifter om. har baserat på register från SCB, , och uppskattat att omkring 450 000 personer födda i bodde utomlands år 2006.27 Över 200 000 Sverigefödda skulle därmed vara bosatta utomlands men folkbokförda i . Andra uppskattningar som gjorts visar att det kan röra sig om fler än så. Enligt lobbygruppen i Världen, SVIV, bor samman- lagt omkring 660 000 svenskar utomlands, inklusive utvandrade.28 Denna uppskattning baseras bland annat på uppgifter från Skatte- verket, , CSN och Svenska ambassader runt- om i världen. Dokumentationen av deras tillvägagångssätt är inte tillräcklig för att kunna bedöma rimligheten i deras uppskattning. Men om uppskattningen vore riktig skulle det alltså innebära att över 400 000 svenskar skulle vara bosatta utomlands men folkbok- förda i . Gränsarbete i och allt vanligare En annan grupp som är av intresse för utredningen är de så kallade gränsarbetarna, som bor i men arbetar i någon annan med- lemsstat. Detta är dock en grupp som är svår att identifiera. SCB har tillgång till uppgifter för gränsarbete till våra grannländer och , som redovisas i figur 5.11. Populationen är liksom tidigare personer som är folkbokförda i i slutet av respektive år. 27SOM-institutet (2012). Svenskar bosatta utomlands. 28Svenskar i Världen (2015). Kartläggning av utlandssvenskar . Statistik och rörlighetsmönster till och från Figur 5.11 Antal personer bosatta i som arbetar i och , fördelat efter arbetsland Källa: SCB (STATIV, Gränsregional statistik). Arbetspendlingen till och har ökat betydligt . Omkring 30 000 respektive 16 000 per- soner pendlade till respektive , vilket är mer än dubbelt så många som . Pendlingen till har dock en fallande trend. Köns- och åldersfördelningen skiljer sig en del åt mellan dem som pendlar till respektive . Män är över lag över- representerade i gruppen, och stod för av pendlingen till och av pendlingen till . Nästan hälften av alla som pendlar till är , och antalet personer i den åldersgruppen som pendlar till är nästan fyra gånger så många som till . Även andelen är högre bland pendlarna till . Här återfinns bland andra en del läkare. Omkring 7 av 10 som pendlar till är . Statistik och rörlighetsmönster till och från Utsändning till annat land I föregående avsnitt redovisades statistik över utstationerade arbets- tagare i utsända från annat land (se avsnitt 5.2.3). Någon sådan fullständig statistik för den omvända situationen att en arbetstagare bosatt i blir utsänd till ett annat land finns inte tillgänglig. Däremot finns uppgift om utsända arbetstagare från till en annan medlemsstat i EU genom registrering av A1-intygen, som kort beskrivs i föregående avsnitt. utfärdade A1-intyg till 4 144 arbets- tagare och 188 egenföretagare utsända till en annan medlemsstat, vilket är ungefär lika många som under de två närmast före- gående åren.29 Det är alltså långt färre arbetstagare som utsänds inom EU från än till . Några av de vanligaste län- derna att utsändas till från är med viss variation mellan åren , , , och Italien.30 En annan grupp av intresse i det här sammanhanget är personer som utsänds av staten, framför allt från (), och biståndsorganisationer som Sida, samt deras medföl- jande familjemedlemmar. Dessa ingår inte i statistiken över utsända arbetstagare presenterad ovan, då särskilda utsändningsregler gäller för dessa (se vidare kapitel 21). Det finns ingen kontinuerlig sam- manställning över hur många dessa är, men vissa uppgifter finns tillgängliga hos UD. var sammanlagt 573 personer utsända från , främst anställda vid svenska ambas- sader i utlandet, med 487 medföljande familjemedlemmar inklusive barn.31 Därutöver var ytterligare 89 personer utsända från svenska myndigheter, främst Försvarsmakten. Bland dessa ingår dock endast personal som är utsänd till någon av våra utlandsmyndigheter. hade Sida 171 biståndsarbetare utsända med 110 med- följande makar. 29Beslut med hänvisning till artikel 12.1 och 12.2 i förordning 883/2004 enligt statistik från . 30Europeiska kommissionen (2014). Posting of workers – Report on A1 portable documents issued in 2012 and 2013. 31Utsända biståndsarbetare ingår inte i dessa uppgifter. Statistik och rörlighetsmönster till och från Arbete i två eller flera medlemsstater utfärdar inte bara A1-intyg vid utsändning, utan även när arbetstagare och egenföretagare behöver beslut om tillämplig lagstiftning vid arbete i två eller flera medlemsstater enligt artikel 13 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (för- ordning 883/2004)32 (se vidare avsnitt 11.3.2). utfärdade För- säkringskassan 7 402 sådana beslut till personer i verksamma i flera länder, varav 424 egenföretagare enligt artikel 13.2 och 13.3 i förordningen. Det är nästan lika vanligt att svenska medborgare studerar utomlands som att utländska studenter kommer till för att studera. Under /14 studerade cirka 29 000 svenska studenter utomlands (se figur 5.12), att jämföra med cirka 33 000 utländska studenter i Sverige.33 Till utresande studenter räknas de som deltar i ett utbytes- program som anordnas av svenska och utländska universitet och hög- skolor samt studenter som haft studiemedel från Centrala studie- stödsnämnden (CSN) för studier utomlands och som anordnat sina studier utomlands på egen hand. 32EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. 33Tidigare redovisade siffror över inresande studenter avsåg inresande . Statistik och rörlighetsmönster till och från Utresande studenter i högskoleutbildning läsåren 2004/05–2013/14 Källa: och (2014). Statistiken redovisad ovan avser, till skillnad från statistiken över inresande studenter, alla svenskar som befinner sig utomlands (bestånd) och inte antalet som reser utomlands (utflöde). Någon sådan statistik över rörligheten från finns tyvärr inte tillgänglig. 5.3.4Utbetalning av förmåner till andra medlemsstater Både och gör en del ut- betalningar till personer bosatta i utlandet. Det finns dock inte så mycket statistik över dessa utbetalningar. Framför allt Försäkrings- kassan har haft svårt att få fram uppgifter om utlandsbetalningar, till följd av att det är information som inte lagras på ett sätt som gör det möjligt att ta fram statistik. Från Försäk- ringskassan kan därför endast registerbaserad statistik om utbetal- ning av sjuk- och aktivitetsersättning presenteras. Viss statistik över utbetalning av familjeförmåner till andra medlemsstater kan också Statistik och rörlighetsmönster till och från presenteras, baserat på en aktgranskning som genomfört. De siffror om sjuk- och aktivitetsersättning som redovisas i figur 5.13 rör utbetalningar från till ett konto registrerat i ett annat land än . Aktivitetsersättning, som är en förmån som ges till personer med nedsatt arbets- förmåga som kan antas bestå eller som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin skolgång, kan antas stå för endast en liten del av dessa utbetalningar. Observera att det kan finnas mottagare som är bosatta utomlands men som har ett svenskt konto och därför inte finns med i den här statistiken. Inkomstgrundand ålderspension betalas enligt nationell lagstift- ning ut till personer oavsett var de är bosatta. Det enda kravet är att den fortsatta rätten till förmånen finns. Garantipensionen, som är en bosättningsbaserad förmån, betalas endast ut till boende i men också till bosatta inom EU/EES och enligt export- reglerna i förordning 883/2004 (se vidare kapitel 11). I figur 5.13 redovisas även statistik från om dessa utlands- betalningar, som endast finns tillgänglig . Figur 5.13 Antal personer i utlandet som får utbetalning av sjuk- och aktivitetsersättning respektive ålderspension Källa: och . Statistik och rörlighetsmönster till och från I figuren syns en stadig ökning av utlandsbetalningar av ålders- pension, med nästan en fördubbling . De flesta utbetalningarna av ålderspension, , går till utländska medborgare med intjänade pensionsrätter från det svenska allmänna pensionssystemet. De vanligaste länderna som utbetalningar av ålderspension går till är (), (), (8 pro- cent), () samt och (vardera). Utbetalningarna av sjuk- och aktivitetsersättning till utlandet har minskat , vilket också går i linje med den allmänna utvecklingen av de förmånerna. Utbetalning av sjuk- och aktivitets- ersättning går främst till (), (), (), () och (). När det gäller utbetalningar av familjeförmåner till andra EU/EES- stater har uppskattat att drygt 17 000 personer fått någon familjeförmån utbetald till en annan medlemsstat , till ett sammanlagt värde på cirka 350 miljoner kronor.34 De vanligaste länderna att utbetalning sker till är , , , och . Dessa uppgifter kan jämföras med den senaste registerbaserade undersökningen från en rapport från från år 2007.35 Då ingick även utbetalning av föräldrapenning i statistiken, som då klassificerades som en familjeförmån (se vidare kapitel 23), och barnbidrag. Sammanlagt handlades 7 581 sådana exportärenden , med samman- lagt drygt 30 miljoner utbetalt. Hälften av det utbetalade beloppet avsåg föräldrapenning. Export av familjeförmåner verkar därmed också ha ökat , vilket sannolikt främst beror på en ökad rörlighet av arbetstagare inom EU. 34Uppgifterna baseras på en aktgranskning av de ärenden där ett beslut om rätt till EU-familje- förmån har fattats . Helårsvärden har skattat med hjälp av statistik om pågående ärenden som har hämtats från handläggningssystemet Mälker. 35Försäkringskassan (2007). Utbetalning av familjeförmåner 2006 med stöd av EG-lagstiftningen. Statistik och rörlighetsmönster till och från Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att ge en total bild över rör- ligheten till och från . Baserat på de uppgifter som här pre- senterats kan det ändå konstateras att rörligheten till och från har ökat som studerats. Det mesta tyder även på att fler av olika skäl kommer till än som lämnar . I tabell 5.1 redovisas en sammanfattning av de uppgifter om rörlighetsmönster som presenterats i detta kapitel. Sammanfattning rörlighetsmönster till och från Anm. * Kännedom om undertäckning. Vi vet att fler flyttar till och bosätter sig här än som flyttar från och avförs från folkbokföringen. Det gäller även om man skulle bortse från det stora antalet flyktinginvandrare och an- höriginvandrare till flyktingar som kommit till .