sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Paragrafen upphävs av flera skäl, dels reglerar 8 och 9 §§ vilka målgrupper det ska finnas skolenheter för inom specialskolan, dels upphör begreppet regionskolor. Därmed finns inte heller något behov av regionala upptagningsområden och föreskrivningsrätt om detta. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.3 och 22.5. Paragrafen är ny och reglerar att staten genom Specialpedagogiska skolmyndigheten så långt det är möjligt ska tillhandahålla fjärr- undervisning i teckenspråk i enlighet med vad som föreskrivs i skolförfattningarna om fjärrundervisning. Specialpedagogiska skol- myndigheten får enligt 23 kap. skollagen sluta avtal om att utföra uppgifter som avser fjärrundervisning med kommuner, landsting och enskilda huvudmän inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Även 5 a kap. 5 § skolförord- ningen och 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen reglerar avtal med staten om uppgifter som avser fjärrundervisning. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Paragrafen är ny och är föranledd av utredningens förslag om så kallade regionala nav. Paragrafen anger att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska bemanna varje regionalt nav med en regional samordnare för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Inom varje region ska ett kansli inrättas som leds av den regionala samordnaren. När det gäller kansliets personal med specifik kompetens avgörs omfattningen och inriktningen på kompetensen av regionala behov och förutsättningar. Varje kansli ska ha tillgång till nödvändig kompetens för att kunna ge ett adekvat stöd. Förslaget har behandlats i avsnitt 18.2. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om den regionala samordnarens huvudsakliga arbetsuppgifter. Första punkten anger att den regionala samordnaren ska kart- lägga behoven i sin region. Det kan handla om hur många elever det finns inom respektive målgrupp, var dessa befinner sig i skol- systemet, vilka olika utbildningsalternativ som finns för eleverna och vilken kompetens och utbildning skolpersonalen har. Andra punkten anger att den regionala samordnaren ska sam- verka med berörda myndigheter och skolhuvudmän för att samordna insatser och resurser i syfte att stödja eleverna i deras utbildning. Alla ingående parter ska ha möjlighet att påkalla insatser inom ramen för samverkan. Tredje punkten anger att den regionala samordnaren ska verka för att särskilt anpassade kommunikativa miljöer inrättas. Detta kan ske dels genom att påtala behovet för kommunen, dels genom att informera om möjligheten att ansöka om statsbidrag för regional verksamhet eller utvecklingsprojekt i enlighet med förord- ningen om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning (SKÅ-bidrag). Fjärde punkten anger att den regionala samordnaren ska informera och sprida kunskap om aktuella funktionsnedsättningar till myndigheter, skolhuvudmän samt allmänhet. Samordnaren ska även informera föräldrar och elever om vilka olika utbildnings- alternativ som finns att söka. Femte punkten anger att den regionala samordnaren som representant för navet ska yttra sig över ansökningar om så kallat SKÅ-bidrag. Skälet är att den regionala samordnaren kommer att ha god kunskap om vilka behov av utbildningsalternativ och utvecklingsprojekt som finns i regionen. Förslaget har behandlats i avsnitt 18.2. 29.7Förslaget till ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning I paragrafens första stycke har sameskolan utgått. Det är inte aktuellt med regional verksamhet för sameskolan då det bara finns en huvudman. I paragrafens andra stycke görs ett tillägg vilket är föranlett av att statsbidrag även kan avse merkostnader för kunskapsspridning och kollegialt lärande. Förslaget har behandlats i avsnitt 21.2. I paragrafens första stycke görs ett tillägg om att i de fall ett avtal om samverkansområde har upprättats mellan huvudmän i enlighet med 3 kap. 5 d § skollagen ska avtalet bifogas ansökan om bidrag för regional verksamhet. I första punkten har tiden för när förordningen ska träda i kraft och tillämpas första gången ändrats. Ett tillägg har även gjorts om när ändringen i 8 § ska träda i kraft. Tillägget beror på att bestämmelser om särskilt anpassade kommunikativa miljöer föreslås träda i kraft . I andra punkten har tiden ändrats för hur länge den upphävda förordningen ska gälla. Förslaget har behandlats i avsnitt 21.2. (2013). Disorders, 5th Edition. m.fl. (2011). Social outcomes of students who are deaf and hard of hearing in general education classrooms. Exceptional Children, 77(4), s. 489–504. (1998). Hörselskadade i högskolestudier. Möjlig- heter och hinder. Ax, A. & , E. (2013). Kommunlogopedi 2013 – Kartläggning av arbetsuppgifter, arbetsmarknad och framtidsutsikter. (2016). Barn med funktionsnedsätt- ning om samhällets stöd. , E. m.fl. (2005). Hörselskadade barns språkutveckling(HSS). , J. m.fl. (2007). A randomised controlled trial and economic evaluation of direct versus indirect and individual versus group modes of speech and language therapy for children with primary language impairment. Assessment, 11(25), s. 1–139. Brinton, B. m.fl. (2005). Life on a tricycle: A case study of language impairment from 4 to 19. Topics in Language Disorders, 25(4), s. 338–352. (2007). Problems of language and communication in children. Identification and intervention. (2010). Bokstavsbarnen och bokstäverna. I: Bjar, L. & Liberg, C. (red.) Barn utvecklar sitt språk (s. 255–278). , J. m.fl. (2005). Developmental language disorders – a follow- up in later adult life. Cognitive, language and psychosocial outcomes. , and Allied Disciplines, 46(2), s. 128–149. Conti-Ramsden, G. m.fl. (2002). Different school placements following language unit attendance: which factors affect language outcome? , 37(2), s. 185–195. Conti-Ramsden, G. & Botting, N. (2004). Social difficulties and victimization in children with SLI at 11 years of age. , , 47(1), s. 145–161. Conti-Ramsden, G. m.fl. (2012). Postschool educational and employment experiences of young people with Specific Language Impairment. Language, in Schools, 43(4), s. 507–520. Coppens, K.M. m.fl. (2011). Depth of reading vocabulary in hearing and hearing-impaired children. Reading and Writing: , 24(4), s. 463–477. , M. m.fl. (2010). Working with Children with Disorders: A Professional Development Programme for Teachers. Kairaranga, 11(1), s. 15–21. Dammeyer, J. (2010). Psychosocial development in a Danish population of children with cochlear implants and deaf and hard-of-hearing children. Education, 15(1), s. 50–58. Dockrell, J.E. & , G. (2001). Children with specific speech and language difficulties – the teachers' perspective. , 27(3), s. 369–394. Dockrell, J.E. & , G. (2008). Inclusion versus specialist provision for children with developmental language disorders. I: Norbury, C. m.fl. (red.) Understanding developmental language disorders: from theory to practice. , East : Psychology Press. Dockrell, J.E. m.fl. (2010). Dockrell, J.E. m.fl. (2011). Explaining the academic achievement at school leaving for pupils with a history of language impairment: Previous academic achievement and literacy skills. Child Language Teaching and Therapy, 27(2), s. 223–237. Durkin, K. m.fl. (2009). Specific language impairment and school outcomes. II: Educational context, student satisfaction, and post-compulsory progress. , 44(1), s. 36–55. Ebbels, S. (2007). Teaching grammar to school-aged children with specific language impairment using Shape Coding. Child Language Teaching and Therapy, 23(1), s. 67–93. Ebbels, S. (2014). Effectiveness of intervention for grammar in school-aged children with primary language impairments: A review of the evidence. Child Language Teaching and Therapy, 30(1), s. 7–40. Europeiska kommissionen (2016). Description of national educational systems. & Gunterberg-Klase, L. (2015). Lärares kunskap, bemöt- ande och omhändertagande av elever med språkstörning före och efter tre timmars fortbildning – En interventionsstudie. FoU i (2014). (2006). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktions- nedsättning. Förvaltningsrätten i (2015). Dom i mål nr 27700-14. Fungmark, M. (2010). Att arbeta språkutvecklande i en hörselklass. En studie om hur språkanvändningen, hörseltekniken och det pedagogiska arbetssättet kan främja språkutvecklingen för eleverna i en hörselklass. Gibbons, P. (2009). Lyft språket, lyft lärandet. Gibbons, P. (2013). Stärk språket, stärk lärandet. Hayes, H. (2010). A distinctive program in deaf education studies at the program in audiology and communication sciences (PACS). (2009). Från tal- och kommunikationsklass till ordinarie klass i – En kvalitativ studie med utgångspunkt i vilka förutsättningar elever med grav språkstörning har att inkluderas i en ordinarie klass i . (2008). Vems är ansvaret för hjälpmedel i skolan? & Punch, R. (2011). The modes of communication used by children with cochlear implants and the role of sign in their lives. American , 155(5), s. 535–549. Hörsel- dövforum (2010). Kartläggning av kommunernas hörsel- pedagogiska stöd till barn och elever med hörselnedsättning i . Hörsel- dövforum (2012). Samverkan kring stödet till barn och ungdomar med hörselnedsättning. (2007). ”äh, det var inget viktigt …” (2014). Hörsel- skadade och hörselvård i siffror. Järvelin, M.R. m.fl. (1997). Effect of hearing impairment on educational outcomes and employment up to the age of 25 years in northern . , 31, s. 165–175. Kammarrätten i (2016). Dom I mål nr 3481-15. Karltorp, E. (2014). Knox, E. (2002). Educational attainments of children with specific language impairment at year 6. Child Language Teaching and Therapy, 18(2), s. 103–124. Knox, E. & Conti-Ramsden, G. (2003). Bullying risks of 11-year- old children with Specific Language Impairment (SLI): Does school placement matter? , 38(1), s. 1–12. Kohnert, K. (2013). Language disorders in bilingual children and adults. , J. m.fl. (2009). : Literacy, Mental Health, and Employment Outcomes. , , 52(6), s. 1401–1416. , J. m.fl. (2012). The relationship between gender, receptive vocabulary, and literacy from school entry through to adulthood. , 15(4), s. 407–415. Lederberg, A.R. m.fl. (2013). Language and literacy development of deaf and hard-of-hearing children: Successes and challenges. Developmental Psychology, 49(1), s. 15–30. Marschark, M. m.fl. (2011). practice in educating deaf and hard-of-hearing children: teaching to their cognitive strengths and needs. , 26(1) s. 3–16. (2016a). Asylsökande till 2000–2015. , B-O. m.fl. (2001). Deaf pupils' reasoning about scientific phenomena: school science as a framework for understanding or as fragments of factual knowledge. Education, 6(3), s. 200–211. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (2015). Modell för stöd till unga med psykisk ohälsa som varken arbetar eller studerar. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk (2003). & Salameh, E-K. (red.) (2007). Språkutveckling och språkstörning hos barn. , U. m.fl. (2008). Språkstörningar hos barn och ungdomar – allmän del. I: , L. m.fl. (red.) Logopedi, s. 125–137. Paradis, J. (2010). The interface between bilingual development and Specific Language Impairment. Applied Psycholinguistics, 31(2), s. 227–252. . m.fl. (2008a). Self-esteem and social well-being of children with cochlear implant compared to normal-hearing children. , 72(7), s. 1113–1120. , L. m.fl. (2008b). Factors that affect the social well- being of children with cochlear implants. , 9(4), s. 199–214. kommun (2014). E-post angående förslag till framtida utformning av SIS-stöd. Regeringens proposition 1980/81:100 med förslag till statsbudget för /82. Regeringens proposition 1998/99:105 Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd. Regeringens proposition 1999/2000:79. Från patient till med- borgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Regeringens proposition 2007/08:112 Två nya specialskolor – utvidgning av specialskolans målgrupp. Regeringens proposition 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. Regeringens proposition 2008/09:153 Språk för alla – förslag till språklag. Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Regeringens proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2015/16:173 Fjärrundervisning och entre- prenad - nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. Regeringsbeslut Dir. 1995:134. Utredning om funktionshindrade elever i skolan. Regeringsbeslut Dir. 2013:29. Kommittédirektiv Kvalitet i utbild- ningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Regeringsbeslut Dir. 2013:106. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringsbeslut Dir. 2014:126. Kommittédirektiv Redovisning av kostnader för skolväsendet på huvudmanna- och skolenhetsnivå. Regeringsbeslut Dir. 2015:37. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till (U 2014:14). Regeringsbeslut Dir. 2015:117. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till (U 2014:14). Regeringsbeslut Dir. 2016:6. Kommittédirektiv Tilläggsdirektiv till Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringsbeslut S2010/4319/FST. En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Regeringsbeslut U2001/277/G. Godkännande av avtal mellan staten och kommun om den gymnasiala utbildningen i för döva och hörselskadade samt dövblinda ungdomar. (2008). Vägar till läsförståelse: texten, läsaren och samtalet. : Natur & Kultur. Rekkedal, A. (2012). Assistive hearing technologies among students with hearing impairment: factors that promote satisfaction. Education, 17(4), s. 499–517. (2014). Språkstörning – en okänd och missförstådd funktionsnedsättning. (2011). Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem. Salameh, E-K. (2003). Language impairment in Swedish bilingual Children – epidemiological and linguistic studies. Sarant, J.Z. m.fl.(2009). Spoken language development in oral preschool children with permanent childhood deafness. Education, 14(3), s. 205–217. (2010). Tvåspråkighet hos döva skolelever. Process- barhet i svenska och narrativ struktur i svenska och svenskt teckenspråk. SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag. SFS 1992:394 Gymnasieförordning. SFS 1993:100 Högskoleförordning. SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1994:1194 Grundskoleförordning. SFS 1995:401 Specialskoleförordning. SFS 2008:567 Diskrimineringslag. SFS 2010:800 Skollag. SFS 2010:2039 Gymnasieförordning. SFS 2011:130 Förordning med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. SFS 2011:185 Skolförordning. SFS 2011:326 Förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Sharma, A. & , J. (2011). A sensitive period for cochlear implantation in deaf children. , 24(1), s. 151–153. Shaver, D. m.fl. (2011). Facts from NLTS2: Performance of Students with Hearing Impairments. SKOLFS 1992:44 Förordning om extra ersättning för vissa handi- kappade elever vid studier i gymnasieskola. SKOLFS 1997:1 Förordning om ersättning för elever i special- skolan. SKOLFS 2010:250 Förordning om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. SKOLFS 2011:159 föreskrifter om vad som krävs för att en lärares kompetens ska vara relevant för vissa ämnen i gymnasieskolan. Skolinspektionen (2009). Skolsituationen för elever med funktions- nedsättning i . Skolinspektionen (2011). Huvudmannabeslut efter riktad tillsyn av Specialskolan. Skolinspektionen (2016). Beslut för specialskola och fritidshem. (2011). Dnr 2011:175, . (2013). Dnr 2013:260, . (2015a). Dnr 2014:540, . (2015b). Dnr 2015:266, . Snowling, M. J. m.fl. (2001). Educational attainments of school leavers with a preschool history of speech-language impairments. , 36(2), s. 173–183. (2007). Gemensam planering – på den enskildes villkor. (2009). Behandling av barn med cochleaimplantat som rikssjukvård. (2012). Samordning för barn och unga med funktionsnedsättning – kartläggning av anslag för råd och stöd och föräldrars behov av information. & (2014). Vägledning för elevhälsan. SOSFS 2011:11 föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. SOU 1982:19 Handikappade elever i det allmänna skolväsendet. SOU 1996:167 Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funktionshinder. SOU 1998:66 FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan. SOU 2000:114 Samverkan – om gemensamma nämnder på vård och omsorgsområdet. SOU 2006:29 Teckenspråk och teckenspråkiga – Kunskaps- och forskningsöversikt. SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. SOU 2007:30 Två nya statliga specialskolor. SOU 2007:87 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. SOU 2008:26 språken – förslag till språklag. SOU 2011:30 Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. SOU 2012:24 Likvärdig utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. SOU 2012:76 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. SOU 2012:81 Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform. SOU 2015:45 SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. SOU 2015:81 Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skol- plikt och lovskola. SOU 2016:12 Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2001). nedsättning – vad innebär det. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008a). Måluppfyllelse för döva och hörselskadade i skolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008b). Om elever med hörselskada i skolan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009a). Att höra i skolan – om hörteknik i undervisningen: Förutsättningar och möjlig- heter. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009b). Regionalt resurs- center döv/hörsel i Södra regionen (RRC). STÅ 2008/635. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2011). Kartläggning av kompetensområdet tal och språk. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2012). Plan för Special- pedagogiska skolmyndighetens arbete med tvåspråkighet. ALL 2012/777. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013a). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013b). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2008/1, 2013-03-07-08. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013c). På samma våglängd. En faktatext som kompletterar filmen ”På samma våglängd”. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013d). Utveckling av specialskolans verksamhet. ALL 2013/781. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). Hörteknik och dess användning i skolan – . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014b). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2008/1, 2014-03-06-07. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014c). Uppgifter om råd- och stöduppdrag 2013 från Specialpedagogiska skolmyndig- hetens råd- och stödchefer. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015a) Svarsskrivelse. ALL 2015/614. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015b). ”Vad var det du inte hörde?” Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015c). Arbetsordning för i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning ALL 2015/188. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015d). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2014/37, . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015e). tagande i specialskolan och för Rh-anpassad utbildning. STÅ 2014/37, . Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015f). Specialpedagogiska skolmyndigheten (). Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015-2016). Leverans av statistik. ALL 2015/627. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). Utveckling av pedagogiskt regionalt kompetensforum grav språkstörning Södra regionen 2016. ALL 2014/1386. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2016). (2014). Barns tillgång till svenskt tecken- språk. Rapporter från 3. (2014a). Fristående skolor för elever i behov av särskilt stöd. (2014b). (2014c). (2015a). Kostnader 2014. . (2015b). Hämtat 2015-08- 31. (2015c). Slutbetyg i , . (2015d). (2016). Utbildning för nyanlända. allmänna råd med kommentarer. (2013). Statistisk årsbok för 2013. (2014). Trender och prognoser 2014. Statped Skådalen kompetansesenter (2010). Elever med horsels- i skolen – En kartleggningsundersokelse om laerings- utbytte, Del en: Kortrapport. Statskontoret (2010a). Kommunernas ersättning för elever i special- skolan. Statskontoret (2010b). Kostnadsfördelning för elever vid riksgymn- asierna och principer för statens ersättning till de anordnande kommunerna. 2009/113-5. & Mills, M. (2011). Vocabulary intervention for school-age children with language impairment: A review of evidence and good practice. Child Language Teaching and Therapy, 27(3), s. 354–370. (2008). (2010). Bilingual education for deaf children in . and Bilingualism, 13(2), s. 159–174. Svensk teknisk audiologisk förening (2010). Tekniskt stöd till barn med hörselnedsättning. En enkätundersökning av hörselvårdens resurser till barn i förskola och skola. Svenska (2006). Salamancadeklarationen och Salamanca +10. Kommuner och Landsting (2015a). Informationsmaterial om den kommunala finansieringsprincipen 2007. . Kommuner och Landsting (2015b). Nuläge och utmaningar i elevhälsan. (2007). Byggakustik - Ljudklassning av utrymmen i byggnader - Vårdlokaler, undervisningslokaler, dag- och fritidshem, kontor och hotell. Svensk standard SS 025268:2007. Tollerfield, I. (2003). The process of collaboration within a special school setting: An exploration of the ways in which skills and knowledge are shared and barriers are overcome when a teacher and speech and language therapist collaborate. Child Language Teaching and Therapy, 19(1), s. 67–84. Vermeulen, A. m.fl. (2012). Changing realities in the classroom for hearing-impaired children with cochlear implant. , 14(1), s. 36–47. (1978). Mind in Society: The Development of Higher Psychological Processes. & , P.V. (2011). Integrating technology and reading instruction with children who are deaf or hard of hearing: The effectiveness of the Cornerstones project. American , 156(1), s. 56–68. m.fl.(2013). Deaf and hard of hearing students' perspectives on bullying and school climate. American , 158(3), s. 334–343. (2007). Dialogue competence in school: An action research study in learning environments for hard-of- hearing pupils. (1994). Barn med tal- och språkavvikelser: En prospektiv longitudinell epidemiologisk studie av en årskull Uppsalabarn vid 4, 7 och ålder. (2015). Många barn lider av språkstörning. (1992). Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems. (2007). International Classification of Functioning, Disability and Health for Children and Youth. kommun (2014) Reflexiva intervjuer med sex elever med språkstörning som gått på Riksgymnasiet för döva och hörsel- skadade. 51/2014. kommun (2015a). E-post med statistiska uppgifter om RGD/RGH. kommun (2015b). E-post med statistiska uppgifter om RGD/RGH. Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar En särskild utredare ska – i egenskap av nationell samordnare – stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk. Syftet med uppdraget är att öka elevernas mål- uppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnads- havare att i större utsträckning välja skola. Den nationella samordnaren ska bl.a. •fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser som stärker måluppfyllelsen för elever som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk,