sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — Arbetslöshetskassorna jämställer försäkringsperioder i en annan medlemsstat med med- lemskap i en arbetslöshetskassa och sammanlägger dessa perioder enligt artikel 61.1 första stycket. Anställningsperioder och perioder av verksamhet som egenföretagare sammanläggs dock inte med med- 13RÅ 2009 ref. 99. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer lemsperioder i för att bedöma om medlemsvillkoret uppfylls. För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning genom samman- läggning av perioder måste arbetet enligt nuvarande tillämpning klas- sificeras som en försäkringsperiod enligt lagstiftningen i det land där de utfört arbetet.15 Därutöver krävs att den sökande trätt in i en svensk arbetslöshetskassa i anslutning till påbörjat arbete i , så att det inte uppstått ett glapp i försäkringsperioden. Denna hantering är dock inte självklar, då perioder av medlem- skap i sig inte ger rätt till ersättning utan ett uppfyllt arbetsvillkor (se vidare avsnitt 24.3.2). IAF konstaterar i till utredningen in- skickade underlag att medlemskapet är unikt och svårt att jämställa med andra typer av perioder, men att medlemsperioder av förenk- lingsskäl hanteras som försäkringsperioder.16 Arbetsförmedlingen menar till och med att det inom inte finns något utrymme för medlemsperioder.17 Och både IAF och Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) menar att det finns risk för att det förekommer olika tillämpningar på arbets- löshetskassorna i och med att det så länge varit oklart vilka perio- der det är som vi i sammanlägger, och att arbetslöshets- kassorna saknar och efterfrågar vägledning i den frågan.18 Intygande av perioder utåt En person som börjar arbeta i en annan medlemsstat och blir arbets- lös där, kan på samma sätt som vid sammanläggning i vid behov använda utfört arbete i för att uppfylla villkoren för omfattas av arbetslöshetsförsäkringen i det landet. Perioder som ska sammanläggas intygas av arbetslöshetskassorna på ett intyg19. På in- tyget uppges om en period enligt den nationella lagstiftningen är en försäkringsperiod, anställningsperiod eller en period av verksamhet som egenföretagare. För försäkringsperioder gäller att även perioder som likställs med försäkringsperioder kan intygas. 15Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2014). Arbetslöshetskassornas sammanläggning av perioder enligt EU-förordning nr 883/2004, IAF rapport 2014:26, s. 14. 16Underlag inskickad till utredningen, IAF dnr. 2015/720, s. 6. 17Underlag inskickad till utredningen från Arbetsförmedlingen, s. 8. 18Underlag inskickad till utredningen, IAF dnr. 2015/720, s. 6. 19PDU1, SED U002 och U017, tidigare även E301. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Rådande praxis hos arbetslöshetskassorna är den att perioder av förvärvsarbete som ligger till grund för arbetsvillkoret intygas utåt som försäkringsperioder. Det innebär att även med föräldrapenningsförmån eller värnplikt, som kan jämställas med för- värvsarbete, intygas som försäkringsperioder. Uppgift om överhopp- ningsbar tid intygas inte utåt . Önskar den andra medlemsstaten information om dessa perioder, kan den utländska myndigheten i stället begära att den sökande styrker uppgift om överhoppningsbar tid på annat sätt. Uppgift om medlemskap i en arbetslöshetskassa redovisas i en bilaga till PD U1. Denna bilaga har tagits fram av arbetslöshetskassor- nas samorganisation (SO). SO anser att uppgift om medlemstid inte bör utelämnas eftersom det i något annat medlemsland kan finnas regler inom socialförsäkringar där man tar hänsyn till . In- tyget bör enligt SO bifogas samtliga utfärdade U1-intyg oavsett till vilket land sammanläggningsintyget ska skickas.20 24.1.2Medlemskap i svensk arbetslöshetskassa under arbete i annan medlemsstat Efter att den europeiska arbetsmarknaden blev mer tillgänglig, genom EU-medlemskap, uppstod frågan hur den enskilde bör göra med sitt medlemskap i en arbetslöshetskassa vid arbete utomlands. Enligt artikel 11.1 i förordning 883/2004 ska en person endast omfattas av en medlemsstats lagstiftning åt gången. Det inne- bär att försäkringstillhörigheten med en medlemsstat bryts så fort personen omfattas av den sociala tryggheten i ett annat land, till exempel genom att börja arbeta där. En person som är medlem i en svensk arbetslöshetskassa och flyttar utomlands för arbete i en annan medlemsstat omfattas därmed inte av den svenska arbetslöshetsför- säkringen under arbetet utomlands. Det finns däremot inget i svensk lagstiftning som hindrar denne från att kvarstå som medlem under sitt arbete utomlands, vilket (), (dåvarande Regeringsrätten) fastslagit i en dom.21 Målet RÅ 2008 ref 90 gällde en så kallad sällanhemvändare som hon arbetat i hade fortsatt att betala medlems- 20SO:s lathund för ifyllande av intyg PD U1, inskickad till utredningen . 21RÅ 2008 ref. 90, mål nr 494-08. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer avgift till arbetslöshetskassan i och därmed kvarstått som medlem. Hon hade arbetat i och hade enligt sitt intyg E301 från också varit försäkrad mot arbetslöshet enligt den spanska lagstiftningen . När arbetet i upphörde återvände hon till och anmälde sig på Arbetsförmedlingen här . begärde hon ersättning . Arbetslöshetskassan bedömde att hon uppfyllde de allmänna vill- koren samt arbetsvillkoret, men menade att hon inte uppfyllde med- lemsvillkoret. De menade att hon inte uppfyllde det krav på samman- hängande medlemstid som krävs för att uppfylla medlemsvillkoret, eftersom personen vid tillbakakomst till inte ansökt om återinträde i arbetslöshetskassan. Arbetslöshetskassan resonerade att under arbete i var hon försäkrad där och skulle därför inte omfattas av försäkringen i . HFD konstaterade att frågan om medlemskap är självständigt reglerad i förhållande till frågan om försäkringsskydd. Domstolen menade vidare att det inte finns några regler i lag (1997:239) om arbetslöshetskassor (LAK) som innebär att medlemskapet skulle upphöra utan att ett särskilt beslut om detta fattas av arbetslöshets- kassan. Något sådant beslut hade inte fattats i det aktuella målet. Domstolen konstaterade att det inte heller finns någon regel om att ett medlemskap ska upphöra automatiskt när en medlem arbetar i en annan medlemsstat eller har anslutits till en annan stats social- försäkringssystem. Utfallet blev att medlemmen skulle anses ha upprätthållit sitt medlemskap hon arbetade utomlands och arbetslöshets- kassan skulle därmed pröva hennes rätt till inkomstrelaterad ersätt- ning igen. Domstolen ansåg att ”enligt förordningen upphörde såle- des hennes svenska försäkringsskydd när hon började arbeta i . Om detta också innebar att hennes medlemskap i kassan upphörde är en associationsrättslig fråga som inte omfattas av regle- ringen i förordningen”22. Kammarrätten i fann i mål nr 5115-07, att en person som under oförsäkrat arbete i bibehållit sitt medlemskap i svensk arbetslöshetskassa hade rätt till inkomstrelaterad ersätt- ning. I domskälen hänvisades till ovannämnda avgörande i HFD 22 RÅ 2008 ref 90, s. 5. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer (RÅ 2008 ref. 90). IAF överklagade kammarrättens dom med moti- veringen att en person som bibehållit sitt medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa under arbete i annat EU/EES-stat inte kunde till- godoräkna sig den svenska medlemstiden för att uppfylla medlems- villkoret enligt 7 § vid en ansökan om ersättning i . HFD beslutade dock att inte bevilja prövningstillstånd, varpå kamma- rrättens dom stod fast. Utöver kammarrättsdomen ovan finns ytterligare tre kammar- rättsdomar23 där rätten dömt att personer som kvarstått i arbetslös- hetskassa under arbete utomlands uppfyllde kravet om minst 12 må- naders oavbrutet medlemskap. finns ingen kammar- rättsdom som enbart ger rätt till grundbeloppet efter fullgjorda an- ställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare i ett annat EU/EES-stat när personen har bibehållit sitt medlem- skap i en svensk arbetslöshetskassa. Arbetslöshetskassorna har efter dessa mål justerat sin tillämp- ning gällande återinträde i arbetslöshetskassan efter arbete utom- lands. behöver man inte ansöka om återinträde om man inte först begärt utträde ur arbetslöshetskassan vid utlandsarbete. SO anser att det med tanke på rättsläget går att dra slutsatsen att det är möjligt att bevilja en sökande inkomstrelaterad ersättning efter oförsäkrat arbete i ett annat EU/EES-stat om personen har bibehållit sitt medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa och upp- fyller arbetsvillkoret. Detta meddelade SO till arbetslöshetskassor- na , strax efter att prövningstillstånd inte bevil- jats för IAF:s överklagande av Kammarrätten i dom i mål nr 5115-07.24 Enligt en kartläggning som IAF utförde informerar arbetslöshetskassorna de sökande om att de kan stå kvar som med- lemmar i ett annat land.25 Arbetslös- hetskassorna uppgav också att de rutinmässigt informerar de sökande om vikten av ett sammanhängande medlemskap. 23Kammarrätten i mål nr 6612-07 och mål nr 450-07 samt Kammarrätten i mål nr 5671-08. 24”Meddelande: Försäkringen”, Nr: 05/2010, . 25Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016). Vilse i gränslandet, IAF rapport 2016:5, s. 23. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer kassor utom en uppgav att de informerade de sökande om att de bör kontrollera att de tillhör arbetslandets försäkringssystem.26 24.1.3Inträde i svensk arbetslöshetskassa efter arbete utomlands Inträde i respektive utträde ur arbetslöshetskassor är reglerat i LAK (se 34, 36–40 §§ LAK). För att kunna få ersättning på inkomstrela- terad nivå för en person som arbetat i en annan medlemsstat, och som ansöker om arbetslöshetsförsäkring i krävs, vid samman- läggning, dels en fullgjord period i att sammanlägga med en- ligt artikel 61.2, dels inträde i en arbetslöshetskassa i . Kravet på en fullgjord period innebär i princip att personen ska ha arbetat i . IAF har utfärdat en föreskrift (IAFFS 2016:2) om övergång mellan stater, med bestämmelser om att en gränsarbetare eller sällan- hemvändare som är helt arbetslös har rätt till inträde i en arbetslös- hetskassa.27 Enligt artikel 61.2 är dessa grupper undantagna kravet om en senast fullgjord period i bosättningslandet när de ansöker om sammanläggning för rätt till förmån i bosättningslandet. För dessa grupper kan således inte kravet om en fullgjord period att samman- lägga med i upprätthållas. Föreskriften ger dels dessa grupper rätt till inträde i arbetslöshetskassa, dels pekar den ut vilken eller vilka arbetslöshetskassor rätten till inträde gäller. Tidpunkt för inträde och uppehåll mellan försäkringsperioder Den sökande måste uppfylla medlemsvillkoret för att ha rätt till in- komstrelaterad ersättning, det vill säga ha varit medlem i en arbets- löshetskassa samt efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan uppfylla arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ . Medlemskapet kan avse flera olika svenska arbetslöshetskassor, men kravet är att medlemsperioderna är sammanhängande. Kravet om en sammanhängande period kommer sig av praxis baserat på att 8 § , som reglerar att personer som före inträdet i en 26Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016). Vilse i gränslandet, IAF rapport 2016:5, s. 24. 272 § IAFFS 2016:2. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer arbetslöshetskassa har varit medlemmar i en annan arbetslöshets- kassa, får för uppfyllandet av medlemsvillkoret tillgodoräkna sig tiden i den kassan. Kravet på obruten medlemsperiod för att upp- fylla medlemsvillkoret gäller även för personer som återvänder från ett arbete i en annan EU/EES-stat eller . Det får då inte finnas något uppehåll i tiden mellan utträde ur en annan medlemsstats arbetslöshetsförsäkring och inträde i en svensk arbetslöshetskassa. Det finns dock undantag. Kammarrätten i har i ett avgör- ande28 uttalat att tre dagars oförsäkrad tid mellan två försäkrings- perioder kunde godtas då den enskilde ansågs ha gjort vad som var möjligt för att undvika ”glapp” mellan försäkringsperioderna. Det har vidare utvecklats en praxis hos arbetslöshetskassorna att bortse ifrån kortare perioder av oförsäkrad tid. De allra flesta arbets- löshetskassor tillåter kortare uppehåll mellan två försäkrings- perioder. Vissa arbetslöshetskassor tillåter upp till 30 dagars oförsäk- rad tid när de prövar medlemsvillkoret vid sammanläggning med försäkringsperioder från andra medlemsstater.29 Inträde i en svensk arbetslöshetskassa sker i den kalendermånad30 när ansökan lämnas in. Det innebär att en period utan medlemskap i en arbetslöshets- kassa kan bli ovidkommande om ansökan inkommer vid en gynn- sam tidpunkt, liksom att ett kortare uppehåll om endast , men över ett månadsskifte, inte kan anses ovidkommande. Uppe- håll i försäkringsperioden har således att göra med att medlem- skapet, och därmed tillträde till inkomstbortfallsförsäkringen, är en fråga om frivilligt medlemskap i en förening i , och beror på vilken kalendermånad ansökan kommit in till arbetslöshetskassan. Kammarrätten i prövade ett ärende31 med en person vars försäkringsperiod i ett annat land upphörde . Per- sonen trädde in i sin tidigare arbetslöshetskassa igen . Då han inte kunde uppvisa intyg om försäkringsperiod från annat land till , dömde kammarrätten att han inte uppfyllde medlemsvillkoret. Domen är överklagad av IAF då de menar att personens korta uppehåll mellan försäkrings- 28Kammarrätten i mål nr 859-09. 29Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (2016). Vilse i gränslandet, IAF rapport 2016:5. 3034 § LAK. 31Kammarrätten i mål nr 1338-15. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer perioderna, mot bakgrund av rådande praxis hos arbetslöshetskassorna samt förordningens principer om likabehandling och icke-diskrimi- nering, inte ska medföra att han går miste om sin rätt till inkomst- relaterad ersättning.32 Den svenska arbetslöshetsförsäkringen ställer i 34 § LAK kravet på den som vill bli medlem i en arbetslöshetskassa, att personen ska arbeta eller senast ha arbetat inom arbetslöshetskassans verksam- hetsområde. Arbetslöshetskassans verksamhetsområde ska enligt 5 § LAK anges i arbetslöshetskassans stadgar. Enligt 1 § LAK ska en arbetslöshetskassas verksamhet omfatta ett visst verksamhets- område. Enligt samma paragraf omfattar ett verksamhetsområde en viss yrkeskategori eller bransch eller vissa närbesläktade sådana. En person som arbetar inom ett annat yrke eller en annan bransch än vad som enligt stadgarna utgör en arbetslöshetskassas verksam- hetsområde, har därför inte rätt till inträde i den arbetslöshetskassan. En medlem får också uteslutas enligt 37 a § LAK, om medlemmen inte uppfyller och inte heller har uppfyllt det stadgade kravet om arbete inom kassans verksamhets- område. Den som inte har en stark anknytning till svensk arbetsmarknad och inte heller känner till systemet med arbetslöshetskassor, kanske för att den kommer till för att arbeta, kan antas ha svårare att identifiera vilken arbetslöshetskassas verksam- hetsområde som överensstämmer med sitt arbete. överlapper också flera arbetslöshetskassors verksamhetsområden, och några arbetslöshetskassor har också namn33 som ger liten vägledning kring vilket verksamhetsområde de omfattar. Andra arbetslöshetskassor har i stället namn som antyder ett mer restriktivt verksamhetsom- råde än vad arbetslöshetskassan faktiskt omfattar34. Information om arbetslöshetskassornas verksamhetsområden ska naturligtvis lämnas 32IAF, Utvecklande av talan i mål nr 3085-16, . 33Här kan nämnas till exempel Unionens a-kassa och A-kassan Vision. 34Här kan nämnas till exempel Handelsanställdas a-kassa vars verksamhetsområde omfattar fiskare, och ST:s a-kassa vars verksamhetsområde omfattar anställda både inom stat, kom- mun, landsting och företag. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer av respektive arbetslöshetskassa, men i kombination med det ovan diskuterade kravet om en sammanhängande medlemsperiod för rätt till inkomstrelaterad ersättning, kan ett fördröjt inträde i rätt arbets- löshetskassa få till följd att en person går miste om rätten till inkomst- relaterad ersättning, och att rätten till inkomstrelaterad ersättning måste upparbetas på nytt. Återvändande utlandsarbetare som fyllt Medlemskap i en svensk arbetslöshetskassa är otillgängligt för en person som fyllt på grund av åldersgränsen för medlem- skap i 34 § LAK. Åldersgränsen innebär att en person som arbetat utomlands och varit försäkrad i arbetslandet, och som sedan åter- vänder till efter 64-årsdagen och ansöker om medlemskap i rätt tid, på grund av sin ålder ändå inte har rätt till inträde i arbets- löshetskassan och därmed inte kan få rätt till inkomstrelaterad ersättning vid eventuell arbetslöshet. Regeln är förståelig ur det nationella perspektivet, då det inte finns anledning för en person att gå med i en arbetslöshetskassa om personen inte har några perio- der att sammanlägga med för uppfyllande av medlemsvillkoret vid eventuell arbetslöshet. Det kommer då att ta 12 månader att arbeta in sig i inkomstförsäkringen, och och 11 månaders ålder betalas inte arbetslöshetsersättning ut. Regeln innebär emellertid problem även i rent nationella situationer, då den innebär att det inte går att byta till en annan arbetslöshetskassa efter fyllda . För en person som arbetat utomlands innebär regeln dock bety- dande hinder, vilket Kammarrätten i funnit i en dom35. Målet gällde en gränsarbetare som efter att hon blivit arbetslös från sitt arbete i begärde utträde ur sin danska arbetslös- hetskassa och ansökte om medlemskap i en svensk arbetslöshets- kassa. Hon var då . Arbetslöshetskassan nekade kvin- nan inträde med hänvisning till åldersgränsen. Kvinnan överklagade och fick rätt i Förvaltningsrätten. I sitt överklagande till Kammar- rätten framförde arbetslöshetskassan bland annat att det inte är visat att åldersgränsen i 34 § LAK utgör en otillåten inskränkning 35 Kammarrätten i , mål nr 4799-14. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer av rätten till fri rörlighet då det inte anges att ålder skulle vara en grund för diskriminering inom ramen för artikel 45 i EUF-för- draget. Kammarrätten fann dock att ”bestämmelsen utgör ett hin- der för den fria rörligheten inom EU och därigenom står i strid med gemenskapsrätten. Det går därmed inte att neka medlemskap i svensk arbetslöshetskassa på den grunden att hon för ansökan hade fyllt ”. Arbetslöshetskassans överklagande avslogs därmed, och IAF valde att inte överklaga domen. Därmed finns ett vägledande avgörande om att 34 § LAK inte bör vara tillämplig vad gäller gränsarbetare. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (PSFU) ut- tryckte redan i SOU 2011:74 att 64-årsgränsen helt bör tas bort. Man avvaktade då slutförandet av en annan statlig utredning, , som hade i uppgift att se över bland annat pensionsrelaterade åldersgränser i socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. I sitt slutbetänkande angav Pensionsålders- utredningen36 att frågorna rörande arbetslöshetsförsäkringen inte be- handlades närmare med anledning av PSFU:s fortsatta arbete. Pen- sionsåldersutredningen gjorde dock bedömningen att åldersreglerna i arbetslöshetsförsäkringen borde anpassas till den föreslagna rikt- åldern för pension. I ett delbetänkande37 noterade att frågan om 64-årsgränsen återigen låg på deras bord. Utredningen konsta- terade då att de redan lyft frågan i sitt tidigare delbetänkande38, och menade vidare att det kunde finnas anledning att återkomma till frågan i slutbetänkandet. I sitt slutbetänkande39 lyfte PSFU dock aldrig frågan om 64-årsgränsen för inträde arbetslöshetskassan. 24.1.4Beräkning av arbetslöshetsersättning efter arbete i annan medlemsstat I de fall ersättning baseras på tidigare inkomstuppgifter från arbete i annan medlemsstat kan endast lönen från det senaste arbetet som anställd eller egenföretagare som omfattades av landets lagstiftning beaktas.40 Denna regel skiljer sig med andra ord från den nationella 40Artikel 62 i förordning 883/2004. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer regleringen att dagsförtjänsten ska utgöra den genomsnittliga in- komst som den ersättningssökande har haft , vilket vanligtvis är de 12 månader närmast före den månad som inskrivning hos Arbetsförmedlingen ägde rum. Bestämmelserna om beräkning av förmåner, och deras tidigare motsvarighet i förordning 1408/7141, har prövats i svensk domstol. I ett mål där en kvinna först arbetat i som anställd och därefter arbetet i som egenföretagare, ville kvinnan åberopa svensk lagstiftning42 som medgav att arbetslöshetsersättningen skulle baseras på hennes tidigare inkomst från den tidigare anställningen i stället för hennes inkomst från det egna företaget. Detta eftersom ersättningen då skulle bli mer fördelaktig för kvinnan. Kammarrätten angav i sin bedömning att artikel 62.1 och 62.2 i förordningen 883/2004 inte kan förstås på annat sätt än att arbets- löshetskassan i den aktuella situationen endast fick beakta den inkomst som personen hade vid sitt senaste arbete i , det vill säga arbetet i det egna företaget.43 Unionsrätten medförde enligt domen att kvinnan missgynnades jämfört med den som enbart hade arbetat i och som därför kunde utnyttja bestämmelserna i 37 a § . Kammarrätten menade dock att utgången följde direkt av förordningen 883/2004 och att det inte kunde komma i fråga att åsidosätta förordningens bestämmelser. Något förhandsavgörande från begärdes dock inte. Även har i liknande fråga om en annan löntagare tolkat artikel 68.1 i förordningen 1408/71, som i stort sett överensstämmer med artikel 62.1 i förordningen 883/2004, på samma sätt.44 I den svenska arbetslöshetsförsäkringen finns även andra skydds- regler – 27 a och 30 §§ – som med anledning av ovannämnda dom inte heller kan tillämpas i sammanläggningsärenden. 41Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemen- skapen (EGT L 149, , s. 2). 42I 37 a § anges emellertid att för en företagare som upphör att bedriva näringsverk- samhet från det att verksamheten startade får dagsförtjänsten grundas på företagarens tidigare anställning. Bestämmelsen ·innebär en alternativ möjlighet att beräkna dagsförtjänsten för den som före tiden som företagare har haft en varaktig anknytning till arbetsmarknaden som anställd. 43Kammarrätten i mål nr 7015-10. 44RÅ 2009 ref. 97. Tillgång till svensk arbetslöshetsförsäkring i gränsöverskridande situationer Ett problem enligt IAF är att det ändå är otydligt hur den in- komst som ligger till grund för arbetslöshetsersättningen ska kom- bineras med tid, för att kunna få fram ett genomsnitt till grund för dagbeloppet. I enbart nationella ärenden används normalarbets- tiden för detta, men vid EU-ärenden uppstår frågan om vilken tid som ska användas. De menar att det saknas en sådan reglering, vil- ket gör att det finns ett stort tolkningsutrymme gällande vilken tid som ska användas.45 Detta gör också att risken är stor att arbets- löshetskassorna gör olika, vilket en granskning från IAF har visat.46 Vidare anser SO att det inte är rimligt att en gemenskapsbestäm- melse får företräde framför en mer gynnande nationell bestämmelse, då konsekvensen kan bli att medborgare avstår från att utnyttja sin rätt till fri rörlighet vilket står i strid med ett av EU:s huvudmål, att avskaffa de hinder som finns för personer att utnyttja sin rätt till de grundläggande friheterna. Våra nordiska grannländer och är de enda med- lemsstater i EU som har en arbetslöshetsförsäkring som liknar vår. Det är därför av intresse att se hur sammanläggning av perioder görs i dessa länder. Nedan redovisas en kort sådan redogörelse.