sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — Även vid avgränsning till flyttningar inom EU är rörligheten till större än från . Däremot vet vi inte hur många som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU, varken till eller från eller kortare/än . Det är en naturlig följd av den fria rörligheten inom EU. Statistik och rörlighetsmönster till och från Vi vet också att många svenskar pendlar över våra gränser för arbete i och , men hur många svenska medborgare som pendlar till övriga medlemsstater saknas uppgift om. Det är oavsett sannolikt fler som pendlar från än till . Studenter är slutligen en grupp vi också har relativt god känne- dom om, då både utländska studenter i och svenska studen- ter utomlands registreras. Något fler studenter rör sig från än till , men innan /12 då studieavgifter infördes i för många utländska studenter gällde det motsatta förhål- landet. Oavsett hur väl det skulle gå att kartlägga respektive grupp i tabellen ovan är det inte möjligt att ge en heltäckande bild över rör- lighetsmönstren till och från . Dels väljer många som flyttar utomlands att kvarstå som folkbokförda i , dels kan vi inte ha full kännedom om personer som använder sin rätt till fri rörlighet inom EU. Det gäller i synnerhet efter borttagandet av Migrations- verkets registrering av EU-medborgare med uppehållsrätt i . Men även med en sådan registrering skulle det vara svårt att kart- lägga alla som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU. 6Översikt – tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen De delar av det svenska sociala trygghetssystemet som ingår i utred- ningens uppdrag består av socialförsäkring, arbetslöshetsförsäkring samt hälso- och sjukvård. Detta kapitel innehåller en kortfattad be- skrivning av de svenska bestämmelserna med avseende på vad som krävs för att omfattas av försäkringsskydd eller för att få tillgång till dessa försäkringar samt hälso- och sjukvård, inklusive tandvård och läkemedel. Socialförsäkringen är obligatorisk, vilket innebär att den täcker alla i befolkningen. Den omfattar ett drygt trettiotal förmåner och är uppdelad i tre försäkringsgrenar, nämligen bosättningsbaserade förmåner, arbetsbaserade förmåner samt övriga förmåner. För att vara försäkrad krävs att den enskilde uppfyller försäkringsvillkoren i form av bosättning, arbete eller andra omständigheter som anges i lagstiftningen samt gällande krav på försäkringstider. För att om- fattas av socialförsäkringsskyddet ska den försäkrade även uppfylla de andra villkor som gäller för respektive förmån, t.ex. de villkor som gäller för att en förmån ska betalas ut vid en utlandsvistelse1. Unionsrätten inom Europeiska unionen (EU), avtal om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och avtal om social trygghet eller andra avtal som har ingåtts med andra stater kan med- föra begränsningar av de svenska bestämmelserna.2 Begränsningarna kan exempelvis gälla vem som omfattas av socialförsäkringsskyddet samt beräkning av förmåner och utbetalningar vid utlandsvistelser. De EU-rättsliga reglerna och internationella avtal (konventioner) m.m. redovisas utförligt i kapitel 11–13. 1Dessa villkor anges i 5–7 kap. SFB. 22 kap. 5 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Arbetslöshetsförsäkringen är tudelad på så sätt att den består av en allmän grundförsäkring och en frivillig inkomstbortfallsförsäk- ring. För att omfattas av försäkringen vid inkomstbortfall krävs att den enskilde är medlem i en arbetslöshetskassa. Vid arbetslöshet kan en person under vissa förutsättningar i stället för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen få ersättning vid deltagande i arbets- marknadspolitiska program, bland annat aktivitetsstöd. När det gäller hälso- och sjukvård ska varje landsting ska erbjuda sådan åt dem som är bosatta inom . Den allmänna socialförsäkringen regleras i socialförsäkringsbalken (SFB). SFB innehåller bestämmelser om social trygghet genom sociala försäkringar samt andra ersättnings- och bidragssystem.3 Den är indelad i avdelningarna familjeförmåner, förmåner vid sjuk- dom eller arbetsskada, särskilda förmåner vid funktionshinder, för- måner vid ålderdom, förmåner till efterlevande och bostadsstöd. Förmånerna är indelade i bosättningsbaserade, arbetsbaserade och övriga förmåner. och administrerar social- försäkringen, vilken finansieras genom bland annat socialavgifter och skatt. Det är dock som ansvarar för beskattning och frågor om debitering av socialavgifter på arbete som utförts i och för personer som omfattas av svensk social trygghet. Inom ramen för ansvar finns även frågor om pen- sionsgrundande inkomst (PGI). Med förmåner avses i SFB dagersättningar, livräntor, kostnads- ersättningar, bidrag samt andra utbetalningar eller åtgärder som den enskilde är försäkrad för enligt 4–7 kap.4 I SFB finns även vissa gemensamma bestämmelser för när ersätt- ning inte lämnas, begränsas till sitt belopp eller betalas ut till någon annan, sammanträffande av förmåner, återkrav, handläggning, be- handling av personuppgifter m.m.5 Av dessa bestämmelser framgår bland annat att för utbetalning av en förmån utomlands får det 31 kap. 1 § SFB. 42 kap. 11 § SFB. 5104–117 kap. SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen krävas bevis om rätten till förmånen består.6 Därutöver finns även administrativa bestämmelser om att personer i vissa situationer ska anmäla sig till . Det kan gälla en person som bosät- ter sig i och som inte är folkbokförd eller en person som arbetar här utan att vara bosatt i landet. Om en person ansöker om eller uppbär en förmån ska han eller hon också anmäla ändrade för- hållanden, som påverkar rätten till eller storleken av förmån.7 Unions- rätten inom EU eller avtal inom EES eller avtal om social trygghet eller andra avtal som har ingåtts med andra stater kan medföra begränsningar av tillämpligheten av bestämmelserna i Försäkrad är den som uppfyller kraven på bosättning, arbete eller andra omständigheter än dessa, samt gällande krav på försäkrings- tider. För att omfattas av det som i SFB benämns socialförsäkrings- skyddet ska den försäkrade dessutom uppfylla de andra villkor som gäller för respektive förmån vilka anges i 5–7 kap SFB.9 Detta är ett generellt skydd, som inte ses som ett villkor för att omfattas av det svenska sociala trygghetssystemet. Det blir aktuellt vid migration och internationella förhållanden. Det finns inte mycket som pekar på att det skulle vara ett självständigt villkor för att omfattas och har inte heller med rätten till förmåner att göra. Att socialförsäkringsskyddet inte kopplar ihop rätten att omfattas10och rätten till förmåner11 talar också för att det i den svenska SFB görs en skillnad på att omfattas av försäkringen och frågorna om rätten till en förmån. Det ska även noteras att alla de förmåner som behandlas i avdel- ningarna B–H inte faller inom sakområdet för förordning 883/2004. Den som enligt förordning 883/2004 omfattas av lagstiftningen i en annan stat är inte försäkrad för sådana förmåner enligt SFB som motsvarar förmåner som avses i förordningen. En person som är lokalt anställd vid en svensk utlandsmyndighet är inte försäkrad 6110 kap. 15 § SFB. 7110 kap. 43–45 §§ SFB. 82 kap. 5 § SFB. 94 kap. 2 och 3 §§ SFB. 104 kap. 3 § SFB. 114 kap. 4 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen enligt SFB när det gäller den anställningen och ska inte anses som offentligt anställd vid tillämpningen av förordningen.12 Försäkrad i genom bosättning En person som är bosatt i är försäkrad för bosättningsbase- rade förmåner. De bosättningsbaserade förmånerna regleras i av- delningarna B–G i SFB och utgörs bland annat av familjeförmåner, t.ex. barnbidrag och underhållsstöd, förmåner vid sjukdom eller arbetsskada t.ex. sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantier- sättning samt förmåner vid funktionsnedsättningar, t.ex. assistans- ersättning och bilstöd.13 Vid tillämpningen av bestämmelserna i ska, om inget annat särskilt anges, en person anses bosatt i om han eller hon har sin egentliga hemvist här i landet.14 Dessutom finns avvikande regler för vissa personkategorier som statsanställda, biståndsarbetare, stu- denter och familjemedlemmar.15 En person som kommer till och kan antas komma att vistas här ska anses vara bosatt här i landet. Det gäller dock inte om det finns synnerliga skäl som talar emot det.16 En utlänning som måste ha uppehållsrätt eller uppehållstillstånd för att få vistas i får folkbokföras endast om detta villkor är uppfyllt eller om det finns synnerliga skäl att han eller hon ändå folkbokförs.17 En utlänning som enligt folkbokföringslagen inte ska folkbokföras ska inte heller anses vara bosatt här.18 En person som är bosatt i och lämnar landet ska fortfa- rande anses bosatt här i landet om utlandsvistelsen kan antas vara längst ett år.19 Bosättningsbaserade förmåner får inte lämnas till den som bo- sätter sig i men inte är folkbokförd här, till- 124 kap. 5 och 5 a §§ SFB. 135 kap. 9 § SFB. 145 kap. 2 § SFB. 155 kap. 4–8 §§ SFB. 16Gällande synnerliga skäl för att inte anses som bosatt i även om man antas vistas här längre än avses verkställighet av fängelsstraff och vistelser av medicinsk karaktär. Dessa personer exkluderas från svensk socialförsäkring. 1998/99:119, s. 89. 174 § folkbokföringslagen (1991:481), FOL. 185 kap. 3 § andra stycket SFB, 4 § andra stycket FOL. 195 kap. 3 § tredje stycket SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen baka än före den månad när anmälan om bosättning gjordes till , eller när på annat sätt fick kännedom om bosättningen.20 Om en enskild behöver ha uppehållstillstånd i enligt ut- länningslagen (2005:716), UtlL, får bosättningsbaserade förmåner lämnas tidigast från och med den dag då tillståndet började gälla, men inte tillbaka än före det att till- ståndet beviljades.21 Om det finns synnerliga skäl, får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Förmåner får dock inte lämnas för tid då bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande22 m.fl. har lämnats, om förmånerna är av motsvarande karaktär.23 Enligt UtlL krävs att en utlänning som vistas i har uppehållstillstånd om han eller hon inte är medborgare i ett nordiskt land eller är EES-medborgare med uppe- hållsrätt.24 Om en försäkrad vistas i ett land som inte ingår i EU/EES eller för får förmåner som grundas på bosättning endast lämnas om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Äldre- försörjningsstöd kan dock lämnas endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Sjukpenning respektive rehabilierings- penning i särskilda fall får för tid då en försäkrad vistas utomlands lämnas endast om medger att den försäkrade reser till utlandet. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning, garantipension, särskilt pensionstillägg, efterlevande- pension och garantipension till omställningspension kan lämnas så länge som bosättningen i består.25 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om dels i vilken utsträckning barn som är politiska flyktingar är försäkrade för underhållsstöd, även om de inte är bosatta i , dels när rätten till bosättningsbaserade förmåner har upphört med tillämpningen av bestämmelserna om bosättning eller utlandsvistelse och det skulle framstå som uppenbart oskäligt att dra in förmånen.26 205 kap. 11 § SFB. 21Se även HFD målnr 3297-15 och 3298-15. 235 kap. 12 § SFB. 242 kap. 4–10 §§ UtlL. 255 kap. 13 och 14 §§ SFB. 265 kap. 17 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Försäkrad i genom arbete En person som arbetar i är försäkrad för arbetsbaserade för- måner. De arbetsbaserade förmånerna regleras i avdelningarna B–F i SFB och utgörs bland annat av familjeförmåner, t.ex. föräldrapenning, förmåner vid sjukdom eller arbetsskada i form av t.ex. sjukpenning och arbetsskadeersättning samt förmåner vid ålderdom, t.ex. inkomst- grundad ålderspension.27 Vid tillämpning av bestämmelserna i avses med arbete i , om inget särskilt anges, förvärvsarbete i verksamhet här i landet. Om en fysisk person som bedriver näringsverksamhet har sådant fast driftsställe i som avses i skattelagstiftningen28 ska verksamhet som hänför sig till driftstället anses bedriven här i landet.29 Det finns dock ingen definition av begreppet förvärvs- arbete i SFB.30 För arbetstagare gäller försäkringen för de arbetsbaserade för- månerna från och med av anställningstiden. För andra gäller försäkringen från och med den dag då arbetet påbörjas.31 Den sistnämnda regeln avser egenföretagare. Försäkringen upphör att gälla efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledighet för semester, ferier eller motsvarande uppehåll (efterskyddstid).32 Vad gäller inkomst- relaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning upphör försäkringen . Om den enskilde börjar arbeta i ett annat land och omfattas av motsvarande försäkring i det landet eller om det finns andra särskilda skäl upphör försäkringen tidigare än tre respektive tolv månader.33 Om en arbetsbaserad förmån lämnas när försäkringen ska upphöra fortsätter försäkringen dock att gälla som förmånen lämnas.34 Försäkringen fortsätter vidare att gälla efter efterskyddstiden så länge som reglerna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid förvärvsavbrott (SGI-skyddad tid) är tillämpliga på personen.35 276 kap. 6 § SFB. 282 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229). 296 kap. 2 § SFB. 30Se 6 kap. 2 § samt 2 kap. 11–16 §§ SFB. 316 kap. 8 § SFB. 326 kap. 8 § andra stycket SFB. 336 kap. 8 § andra stycket SFB. 346 kap. 9 § SFB. 356 kap. 10 § SFB och 26 kap. 11–16a §§ SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Försäkringen för pensioner eller skadeersättning gäller när rät- ten till en förmån kan härledas från ett arbete i . Detsamma gäller försäkringen för föräldrapenning på grund- eller sjukpen- ningnivå. Försäkringen för pensioner gäller också när rätten till för- månen kan härledas från sådan ersättning som anges i 6 kap. 19 och För samtliga arbetsbaserade förmåner utom arbetsskadeersätt- ning och förmåner till efterlevande gäller att de inte får lämnas tillbaka än före den månad då Försäkrings- kassan fick kännedom om arbetet.37 För personer som behöver ha arbetstillstånd i eller ett uppehållstillstånd med motsvarande verkan gäller att de inte har rätt till förmåner förrän sådant tillstånd har beviljats.38 Ersättning får lämnas tidigast från och med den dag då tillståndet började gälla, men inte tillbaka än före det att tillståndet be- viljades. Denna begränsning gäller dock inte arbetsskadeersättning eller efterlevandeförmåner för arbetsskadeförsäkringen.39 När en försäkrad vistas utomlands kan vissa förmåner lämnas endast om ersättningsfallet inträffar utomlands medan den försäkrade där utför sådant arbete som ska anses som arbete i , eller om medger att den försäkrade reser till utlandet. Det gäller t.ex. graviditetspenning, föräldrapenning och sjukpenning.40 Inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning, arbets- skadeersättning samt förmåner vid ålderdom och till efterlevande lämnas för tid som en försäkrad vistas utomlands så länge som rät- ten till förmånen består.41 Detta gäller även föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå om barnet är bosatt i eller om medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption.42 Beträffande förmåner till efterlevande ska det som anges om för- säkrad gälla den försäkrades efterlevande.43 366 kap. 11 § SFB, 6 kap. 6 § 6 och 8–11 §§ SFB och 6 kap. 6 § 2 SFB. 376 kap. 13 § SFB. 386 kap. 14 § SFB och UtlL. 396 kap. 14 § SFB. 406 kap. 15 § SFB. 416 kap. 16 § SFB. 426 kap. 15 och 16 §§ SFB. 436 kap. 17 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Personer som får förmåner enligt 6 kap. 19–20 §§ SFB är försäk- rade för inkomstgrundad ålderspension respektive inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning, inkomstgrundad ålderspen- sion och inkomstrelaterad efterlevandeförmån. Utöver detta finns särskilda bestämmelser om beräkning av pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring, studier och vård av småbarn.44 Den som genom- går utbildning som är förenad med särskild risk för arbetsskada är vidare försäkrad för arbetsskadeersättning samt efterlevandeförmåner för arbetsskadeförsäkringen.45 Det finns undantag i SFB beträffande vissa särskilda personkate- gorier där socialförsäkringen bör ha en utstäckt giltighet. Det gäller bl.a. statsanställda, biståndsarbetare och utlandsstuderande samt deras familjemedlemmar. De anses under vissa förutsättningar som bosatta i trots att de vistas utomlands under längre tid än ett år.46 Vissa av dessa personkategoriers arbete ses som arbete i även om det inte fysiskt utförs här (sjömän och utsända). När det gäller biståndsarbetare är det en specialregel, som enbart gäller tillhörig- heten till försäkringen.47 Det finns inga bestämmelser om flyg- personal i SFB. När en annan stat som arbetsgivare sänder en person till för arbete för arbetsgivarens räkning ska den personen inte anses vara bosatt eller arbeta i landet.48 När det gäller statliga arbetsgivare som sänder ut arbetstagare anses de statligt anställda arbeta i den utsän- dande staten även om tiden kan antas bli längre än ett år.49 När det gäller personer som sänds ut av statliga arbetsgivare tillhör de den bosättningsbaserade och arbetsbaserade socialförsäkringen under 446 kap. 21 § SFB. 456 kap. 22 § SFB. 465 kap. 4–8 §§ SFB. 476 kap. 3–5 §§ SFB. 485 kap. 4 § och 6 kap. 4 § SFB. 49I SFB används inte begreppet offentligt anställd, och av lagtexten framgår att det gäller enbart statligt anställda. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen hela utlandsvistelsen oavsett utsändningslängd.50 Avseende förmå- ner vid utlandsvistelse gäller inte tidsbegränsningen som följer av 5 kap. 14 § första stycket SFB eller kravet på medgivande för stats- anställda och deras familjemedlemmar.51 Enligt SFB kan arbete som en arbetstagare utför utomlands ses som arbete i under förutsättning att arbetsgivaren som sän- der ut arbetstagaren har verksamhet i och att arbetet antas vara längst ett år.52 Det kan nämnas att det inte spelar någon roll om arbetsgivaren är svensk eller utländsk, utan det handlar om att verksamheten ska ha fast driftställe i . Att utsändningstiden ”kan antas” vara längst innebär dock inte att uppgifter som lämnats till om arbetets varaktighet inte utan vidare behöver tas för goda. har möjlighet att begära att personen på lämpligt sätt visar omständigheter som stöd- jer uppgifterna om arbetets varaktighet, exempelvis ett anställ- ningsavtal.53 Om den utsände uppfyller kriterierna bedöms det som arbete i och han eller hon omfattas av socialförsäkrings- skyddet. Om arbetet av någon anledning inte längre räknas som arbete i är personen inte längre försäkrad (för den arbets- baserade delen av försäkringen). Det är till exempel i situationer då man i stället omfattas av motsvarande försäkring i det andra landet eller att utsändningstiden blir förlängd.54 En medföljande familjemedlem till den som är utsänd från , utanför EU/EES, anses som bosatt i och omfattas den bosättningsbaserade försäkringen . Familje- medlemmarna tillhör i princip inte den arbetsbaserade försäkringen såvida de inte är yrkesaktiva. Det är endast när det gäller pensions- rätt för vård av småbarn som medföljande familjemedlem kan räk- nas inom den arbetsbaserade försäkringen.55 506 kap. 4 § tredje stycket SFB. Se även kapitel 18, 19 och 21. 515 kap. 15 § SFB. 526 kap. 4 § första stycket SFB. 536 kap. 4 § andra stycket SFB. 1998/99:119 s. 104. 546 kap. 8–11§§ samt 4 kap. 5 § SFB. 5560 kap. 30 § SFB och 61 kap. 24 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Om det i stället är fråga om en arbetsgivare med verksamhet i utlandet, utan fast driftställe i , som sänder någon till för arbete som kan antas vara under som längst ska det inte räknas som arbete i Sverige.56 Familjemedlemmar till utsända arbets- tagare i kommer troligen inte att folkbokföras57 och troligen inte att ses som bosatta enligt SFB och därmed varken omfattas av bosättningsbaserad eller arbetsbaserad socialförsäkring. En person som tillhör en annan stats beskickning eller karriärkonsulat eller dess betjäning ska anses bosatt i samt att arbete som utförs av en sådan person ska anses som arbete i endast om det är förenligt med bestämmelserna om immunitet och privilegier i de konventioner som anges i 2 och 3 §§ lagen om immunitet och privilegier i vissa fall.58 Detta gäller även en sådan persons privat- tjänare. En person som på grund av anknytning till en internationell organisation omfattas av bestämmelserna i 4 § samma lag ska anses vara bosatt i endast i den mån det är förenligt med vad som följer av tillämplig stadga eller avtal som anges i bilagan till den lagen.59 En i bosatt person som lämnar landet för arbete för arbets- givarens räkning ska fortfarande anses bosatt i om vistelsen kan antas vara längst och personen är anställd av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet eller ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund.60 I fråga om förmåner vid utlandsvistelse gäller inte den tidsbegräns- ning och kravet på medgivande för familjeförmåner enligt 5 kap. 9 § 1–4 SFB för biståndsarbetare och deras familjemedlemmar.61 För en biståndsarbetare m.fl., som till följd av utlandsarbete inte omfattas av 1998/99:119 s. 103–105. 57Om de avser att stanna än . 595 kap. 5 § och 6 kap. 5 § SFB. 605 kap. 6 § SFB. 615 kap. 15 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen den arbetsbaserade försäkringen och som efter utlandstjänstgöringens slut återvänder till , ska efterskyddstiden därutöver börja löpa först efter återkomsten, om tjänstgöringen varat längst fem år.62 För biståndsarbetare och deras familjemedlemmar finns vidare bestäm- melser om vilande SGI. Enligt dessa gäller att deras SGI ska vid åter- komsten till motsvara lägst det belopp som utgjorde deras SGI före utresan.63 Det finns även särskilda bestämmelser för beräkning av 240-dagarsvillkoret inom föräldraförsäkringen. Enligt bestämmelserna ska tiden för utlandsvistelse bortses vid bedömningen av om detta villkor är uppfyllt.64 Arbete som på ett svenskt handelsfartyg ska anses som arbete i oavsett var i världen som arbetet utförs. Det är i linje med flaggstatsprincipen. Detsamma gäller om arbetet utförs i anställ- ning på utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat (så kallad bareboat charter), om anställningen sker hos redaren eller hos någon arbetsgivare som redaren har anlitat. Det- samma gäller också anställning hos ägaren till ett svensk handels- fartyg eller hos någon arbetsgivare som har anlitats av ägaren, om fartyget hyrs ut till en utländsk redare i huvudsak. Med avses den som enligt 3 § sjömanslagen ska anses som sjöman.65 Sjömän som är bosatta i men som inte arbetar på ett ”svenskflaggat” fartyg anses inte arbeta i och har följakt- ligen bara rätt till förmåner som grundas på bosättning. sjöarbetskonvention anges att varje medlemsstat ska vidta åtgärder för att ge sjömännen ett kompletterande socialförsäkringsskydd, inom områdena för hälso- och sjukvård, familjeförmåner, förmåner vid sjukdom, arbetslöshet, ålderdom, arbetsskada och moderskap, samt förmåner vid invaliditet och till efterlevande. För att uppfylla sjöarbetskonventionen ska alla sjömän som är bosatta på en med- lemsstats territorium ha ett socialförsäkringsskydd som inte är mindre förmånligt än det som landbaserad personal i det landet har. 626 kap. 12 § SFB. 6326 kap. 24 § SFB. 6412 kap. 38 § SFB. 656 kap. 3 § SFB. Översikt - tillgång till de svenska sociala trygghetssystemen Utifrån denna konvention ska sjömän ha rätt till svenska förmåner som grundas på arbete. Med anledning av sjöarbetskonventionen så finns det i förarbetena ett förslag till ett nytt andra stycke i 6 kap. 3 § SFB om att även arbete på handelsfartyg från tredje land anses som arbete i Sverige.66