sou · H5B398 · 2017-12-05 00:00:00 — I stora brottmål med många personer och om- fattande bevisning är det med nuvarande reglering nästan undan- tagslöst nödvändigt med restriktioner. En ytterligare önskvärd effekt är förbättrade möjligheter att styrka brott. detta avseende måste tillgodose högt ställda krav på förut- sebarhet och rättssäkerhet för den enskilde. Andra närliggande länder har regler som möjliggör att förhör som dokumenterats inför en huvudförhandling kan användas som ut- gångpunkt för domstolsprocessen. Exempelvis finns det i regler om upptagning av förhör vid domstol inför huvudförhand- lingen i syfte att förhöret sedan ska kunna användas vid förhand- lingen. analysera om det är lämpligt att införa utökade möjligheter att an- vända dokumenterade förhör som bevisning i domstol, och om så är fallet lämna de fullständiga förslag till författningsändringar och andra förändringar som bedöms nödvändiga. Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för det allmänna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om för- slagen förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska ut- redaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska också redo- visa i vilken utsträckning resursutnyttjandet i rättsväsendet kan bli effektivare genom förslagen. Utredaren ska vid genomförande av uppdraget samråda med och in- hämta upplysningar från , , Eko- brottsmyndigheten och samt med andra myndigheter och organisationer i den utsträckning som utredaren finner det nödvändigt. Utredaren ska också hålla sig informerad om sådant arbete inom som är relevant för uppdraget och då särskilt det arbete som avser betänkandena Brottmålsprocessen (SOU 2013:17), Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m. (SOU 2011:45), Förundersöknings-begränsning (SOU 2010:43), Partsinsyn enligt (SOU 2010:14), Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) samt arbetet inom Häktes-och restriktionsutredningen (Ju 2015:08). Vid genomförandet av den del av uppdraget som avser en analys av hur hanteringen av stora brottmål kan moderniseras och effektiviseras ska utredaren bistås av en särskild referensgrupp med representanter för brottsutredande myndigheter och domstolar (tingsrätter och hovrätter). Uppdraget ska redovisas . En del- redovisning av uppdraget i den del det avser en analys av hur han- teringen av stora brottmål kan moderniseras och effektiviseras ska lämnas . Regeringens avsikt är att lämna tilläggsdirektiv avseende sådana åtgärder som det finns anledning att utreda närmare. 1 (3) Diarienr (åberopas) Förmåga att uppta förhör med ljud och bild vid länge haft möjlighet att dokumentera förhör med ljud och bild. Detta skedde främst på de tidigare Länspolismyndigheterna på de enheter som handlade grova brott. är användandet mer spritt och är det svårt att få en exakt bild över hur många bärbara utrustningar samt förhörs- rum med möjlighet att dokumentera förhör med ljud och bild det finns1. lagras förhören lokalt vid respektive sektion. I de fall förhören ska levere- ras till annan enhet, åklagare eller rätten överförs/bränns materialet till en . Det pågår ett utredningsarbete vid gällande möjligheterna att skapa en central/nationell lagrings- plats för alla förhör vilket skulle ge en väsentligt bättre förmåga till lagrings- och arkivmöjlighet. redovisade2 att det hålls omkring en miljon förhör vid . till genomför- des omkring 950 tusen förhör som fördelades enligt nedan: pågår vid , ett fortlöpande arbete att utrusta så kallade barnförhörsrum/barnahus med intilliggande teknikrum som ger möjlighet att dokumentera förhöret med ljud och bild i HD-kvalitet. Teknikrummet kan även användas för medhörning. Det finns även möjlighet att länka ljud och bild till . I detta arbete prioriteras barnförhörsrum. 2Vilket även upprepades i prop. När det gäller barnahus är många av dessa inte inrymda i polishus utan de är samlokaliserade med , Barn och Ungdomspsykiatrin (BUP) och i många fall barnskyddsteam med personal från sjukvården. När det gäller barnutredningar vid barnahus sker alla förhör som rör ärendet ( t.ex. målsägare, vitten och misstänkt) i deras egna lokaler. Barnahus är inte lämpliga för andra typer av ärenden. Det pågår även ett arbete att modernisera traditionella förhörsrum med möjlig- het till ny teknik. Vid utgången av beräknas att omkring 40 förhörs- rum vara utrustade varav ca 20 placerade i barnahus. Därtill finns det inom polismyndigheten cirka 30 dokumentationsväskor med utrustning för inspel- ning av ljud och bild. har budgeterat för ljud- och bildutrustning till ytterligare 50 förhörsrum och 30 väskor. Vid utgången av beräknas det således finnas omkring 90 utrustade förhörsrum i landet samt ca 60 stycken dokumentationsväskor. Majoriteten av de utrustningar som installeras är i barnahus. är positiv till förslaget vad gäller tidig bevisupptagning innan huvudförhandling med alla typ av förhörspersoner, d.v.s. målsägande, vittne, sakkunnig och misstänkta/tilltalade. När det gäller barnutredare har dessa utredare en särskild utbildning. Även övriga utredare som jobbar med grova brott har en hög kompetens och lång erfarenhet av att hålla förhör. Det faktum att genomförda förhör ska komma att användas i bevisupptagning kommer att innebära utbildning för att ytterligare höja kompetensen vad gäller dels förhörsteknik men också för att kunna behärska själva tekniken vad gäller ljud och bild- upptagning. En ökad mängd förhör i samband med bevisupptagning innan huvudförhandling medför ett merarbeta vad gäller dokumentationen av dessa. Under arbetet inom Utredningen om processrätt och stora brottmål har uppmärksammats om att det kan bli ett ökat behov av utrustning för upptagning av ljud och bild. har som tidigare nämnts , delvis som en följd av den allmänna teknikutveckling som pågår, påbörjat en uppgradering av förhörsrum med en nationell utrustning för inspelning av förhör med ljud och bild. En upprustning som också innebär ytterligare rum både för förhör men också rum för medlyssning. Den tekniska utrustningen och dess installationer bekostas och budgeteras av . Denna upprustning samt utbildning kommer att innebära ökade kostnader för . Bilaga1 Förhörsrum, majoriteten i barnahus vid utgången av 2017. 1 (6) kameraanvädning och tidig bevisinhämtning 1 Inledning och bakgrund Kamerabevakning och rörligt bildmaterial spelar en allt viktigare roll i det polisiära uppdraget såväl i som utomlands. Kameror och kamerateknik används och kan användas i alla tidsskalor (dvs. såväl före, under som efter en inträffad händelse) inom alla polisiära inriktningar (inbegripet brottsförebyggande, utredande och operativa verksamheten samt underrättelseverksamhet). Nyttan av kameror finns således vid utförandet av de flesta uppgifter inom polisens uppdrag. Som exempel kan nämnas att inspelat material varit helt avgörande i utredningar rörande skottlossningar och sprängattacker, terrorbrott, vapenbrott, uppeldning av bilar, sexualbrott, attacker mot blåljuspersonal, stölder och skadegörelse, narkotikaförsäljning, krogvåld samt brott vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar så som festivaler, fotbollsmatcher och demonstrationer. Inspelat material bidrar även till att polisen kan hitta försvunna personer inbegripet barn och dementa samt till en förbättrad trafikbevakning. Just inom den utredande verksamheten har kamerorna haft särskilt positiva effekter genom att bidra till en ökad rättsäkerhet och effektivitet. Inom pågår en nationell satsning på att utveckla myndighetens förmåga vad gäller användning kameror för bl.a. dokumentation. Satsningen innebär bl.a. att kameraanvändningen ska enhetliggöras i hela myndigheten och ny teknik ska användas. Nedan följer en beskrivning av tekniken och de förundersökningsåtgärder som kommer att bli möjliga efter genomförandet. Möjligheterna kommer att ha bäring på brottsutredningar ur hänseenden som effektivitet och rättssäkerhet. 2 En utökad möjlighet till tidig bevisinhämtning Arbetet pågår med att bygga ut polisens trygghetskameror med fokus på brottsutsatta områden och platser av symbolisk eller strategisk betydelse. Detta möjliggör realtidsövervakning av via ledningscentraler. Trygghetskamerorna kommer att kopplas till Polisens kameraplattform som kommer att stödja koordinering av resurser och taktiska insatser men även inhämtning, efterbearbetning och analys som snabbt ska kunna återkopplas till lokalpolisområdet. Dessa kameror har särskilt hög kapacitet och har använts mycket framgångsrikt mot alla typer av kriminalitet på allmänna platser. förbereder ett nationellt och enhetligt koncept för användning av kroppskameror. Kroppskamerorna innebär nya möjligheter att dokumentera olika typer av förlopp och bidrar på så sätt till upprätthållande av objektivitetsprincipen. En kroppsburen kamera som bärs på kroppen, och som inte kan manövreras från annan plats, kommer att kunna dokumentera till exempel människors ageranden, yttranden och andra händelseförlopp som kan komma att bli avgörande vid en domstolsprövning. Polismän i yttre tjänst som ofta är först på plats, kommer således kunna dokumentera inte bara brottsplatser utan även vidtagna initiala utredningsåtgärder. Likaså kan kamerorna användas för dokumentation av målsägandens och övriga inblandade personers skador, berusningsgrad och sinnesstämning. Användningen av kroppsburna kameror kommer vidare kunna bidra till att minska identifieringsproblematik kring misstänkta gärningsmän, målsäganden och vittnen. Om en brottsplats filmas genom en kroppsburen kamera av de poliser som är först på plats underlättar det också möjligheterna att reda ut bl.a. vilka föremål som flyttats eller hur blod avsatts i samband med sjukvårdsinsatser eller andra åtgärder på brottsplatsen. Det som ovan har nämnts kommer medföra stora processuella effektivitetsvinster inte bara för de misstänkta utan även för målsäganden och vittnen. Eventuella frågetecken kring tillförlitlighet och trovärdighet kommer kunna rätas ut på ett tidigt stadium. Därtill medför möjligheten att i efterhand granska en händelse eller lämnade uppgifter som spelats in att t.ex. vittnesmål rörande en händelse får mindre betydelse till förmån för det inspelade materialet, vilket är fritt från bl.a. subjektiva värderingar eller upplevelser av händelsen. En utveckling av sättet att dokumentera kommer innebära ett minskat behov av omförhör, vilket i sin tur leder till att förundersökningarnas omfattning minskar. förbereder införandet av en nationell kameraplattform. Kameraplattformen ska på ett enhetligt, effektivt och rättsäkert sätt hantera polisens behov av rörligt bildmaterial, såväl i realtid som för förfluten tid. Bildkällor som ska terminera i kameraplattformen är permanenta kameror, tidsbegränsade kameror på brottsutsatta platser och platser av symboliskt eller strategisk värde, kroppsburna kameror, fordonsmonterade kameror samt kameror monterade på helikoptrar och obemannade flygfarkoster. Förberedelser görs även för att ha möjlighet att aktivera ljuddetektorer kopplade till kamerorna i syfte att upptäcka t.ex. skottlossning, glasskross och skrik. I kameraplattformen kommer alltså att finns möjlighet att aktivera olika typer av videoanalys, t.ex. •automatisk avläsning av registeringsskyltar (s.k. ANPR) och annan fordonsinformation för matchning mot databas. •automatiskt larm för åtgärd om någon lämnar ett föremål på allmän plats •automatiskt larm för åtgärd vid skrik, glaskross, detonation eller skottlossning •automatisk igenkänning av biometrisk data och matchning av sådana data mot efterlysta personer •automatiskt larm för åtgärd om en person ligger ned på marken eller inte rör på sig •automatiskt larm när det uppstår stora folksamlingar samt information om antal människor på platsen. De beskrivna förmågorna att utföra videoanalys är flexibla och kan anpassas såväl geografiskt som i tiden. Videoanalys med tillhörande larm och åtgärder kan således anpassas, aktiveras eller avaktiveras helt efter behov; t.ex. kan detektion av skottlossning alltid vara aktiverad på alla tillgängliga platser medan detektion av biometrisk data endast aktiveras när särskilt behov uppstår, exempelvis vid en terrorhändelse. Användningen av videoanalys medför att polisens förmåga att prioritera och resurssätta olika insatser förbättras och effektiviseras. kan med hjälp av ett sådant tekniskt stöd utveckla befintliga polisiära metoder så att polisen är på plats där det händer när det händer. Tekniken med videoanalys bidrar dessutom till ökad rättssäkerhet om videoanalysen används i förening med mänsklig verifiering, eftersom videoanalys ger ett mervärde i förhållande till den mänskliga detektion som sker . Rent tekniskt står väl med avancerade kameror som kan vara såväl mobila som stationära. De begränsningar som finns för hur tekniken får användas styrs ytterst av det juridiska regelverket och den politiska viljan, inbegripet viljan att investera i Dessa förutsättningar är särskilt viktiga att hålla i åtanke eftersom frågor om på vilket sätt, i vilken utsträckning och för vilka ändamål man vill använda tekniken med all sannolikhet kommer att förändras . ligger fokus i stor utsträckning på gränskontroll i anledning av de stora flyktingströmmarna till , men kan fokus ha skiftat till t.ex. terrorbekämpning eller vapensmuggling. Juridiska och praktiska spörsmål med fokus på videoanalysförmågan Den information som hämtas in med kameror innehåller ofta även personuppgifter, eftersom personer och föremål som filmas (t.ex. fordon) som regel kan knytas till någon person i livet. På vilket sätt sådana uppgifter får behandlas och hur länge de får lagras är alltid en avvägning mellan intresset av en effektiv och rättssäker polisverksamhet och enskildas berättigade och grundlagsskyddade integritetsintressen. Begränsningar i den enskildes rätt till respekt för privatlivet och betydande intrång i den personliga integriteten ska vara såväl nödvändiga som proportionerliga, dvs. de får aldrig gå utöver vad som är strängt nödvändigt.1 Insamlingen av stora mängder information via exempelvis kamera kräver att den insamlade informationen kan kontrolleras och verifieras mot annan information för att bedöma dess relevans för polisiär verksamhet. Informationsmängden och hastigheten i informationsflödet gör att sådana kontroller måste utföras automatiskt. Även om informationen inte bedöms vara av värde för polisiär verksamhet vid kontrolltidpunkten kan behov av informationen uppstå senare varför den också måste kunna lagras för framtida användning.2 För att ett sådant förfarande ska uppfylla kraven på nödvändighet och proportionalitet måste analyseras och tydligt regleras under vilka förutsättningar informationen får samlas in, var och hur den ska behandlas samt om och i så fall den får lagras. Beroende på för vilka ändamål informationen samlas in kan svaren på dessa frågor komma att skilja sig åt. Utgångspunkten är att utöver för gränskontrolländamål så bör uppgifter få behandlas i vart fall för att bekämpa grov brottslighet och terrorism3. För att inte komma i konflikt med gränskodexen kan den gränspolisiära verksamhetens tillgång till information dock behöva begränsas på olika sätt för att inte bli att likställa med in- och utresekontroller, vilket inte är ett hinder i den övriga polisiära verksamheten. 1 Se 2 kap. 21 § regeringsformen, artikel 8 EKMR, artikel 7, 8 och 52 i den europiska stadgan om de grundläggande rättigheterna och t.ex. domar i Digital Rights-målet (C- 293/12 och C-594/12) och Tele2-målet (C-203/15) samt yttrande (1/15) avseende förslag till mellan och . 2 Så sker exempelvis i och , se t.ex. Camera-System-.aspx samt 3 Det som åsyftas är denna allvarliga brottslighet så som den definieras i unionsrätten. Att en uppgift hämtas in för olika ändamål och behandlas enligt olika regelverk är verklighet. Personuppgifter som inhämtas i gränskontrollerande syfte regleras således av ett annat regelverk än sådana uppgifter som behandlas i brottsbekämpande verksamhet eller för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet.4 Det ska framhållas att den lagstiftning som föreslås i anledning av dataskyddsreformen är teknikneutral och tillhandahåller ett adekvat grundskydd för enskildas personliga integritet oavsett enligt vilket regelverk uppgifterna behandlas. Biometriska uppgifter utgör känsliga personuppgifter enligt förslagen5 och erhåller därför särskilt starkt skydd i bägge regelverken. Utgångspunkten är således att det finns ett ramverk som ger insamlade personuppgifter ett adekvat integritetsskydd. En sådan insamling som förordas kommer dock att kräva särskild personuppgiftsrättslig reglering i vissa delar för att kunna genomföras. Vägledning för hur ett sådant regelverk skulle kunna se ut för att tillgodose såväl verksamhetsbehov som integritetsintessen bör kunna hämtas från PNR- direktivet och den föreslagna nationella lagstiftningen som ska genomföra detta direktiv. Vägledning bör även kunna hämtas från befintliga modeller i andra europeiska medlemsstater som arbetar med kameror i brottsbekämpande syfte . I PNR-direktivet knyts de insamlade personuppgifterna till en särskild enhet för passagerarinformation med ett relativt fåtal tjänstemän som, efter automatiserade sökningar mot upparbetade profiler och relevanta databaser, kontrollerar sökträffarna och resultatet av behandlingen innan någon information lämnas ut till behöriga myndigheter. Informationen lämnas därtill ut endast för vissa närmare uppställda ändamål6. Information kan under vissa förutsättningar även lämnas ut på begäran av nationella behöriga myndigheter och Europol. En ordning likt den i PNR-direktivet innehåller även en tydlig för hur och när information kan utbytas med bl.a. andra medlemsstater och tredjeland. Genom införlivandet av PNR-direktivet i svensk rätt kommer således att finnas metoder, strukturer, kanaler och erfarenheter som i viss utsträckning bör kunna återanvändas eller åtminstone användas som förebild och på så sätt bidra till såväl effektiv implementering som kostnadsbesparingar. 4Se förslag till brottsdatalag, SOU 2017:57 avsnitt 8.2.10, s. 201 ff. 5Se förslag till en omarbetad utlänningsdatalag (Ds 2017:45), förslag till brottsdatalag samt förslag om kompletterande lagstiftning till brottsdatalag (SOU 2017:74). 6Förebygga, förhindra, upptäcka, utreda eller lagföra grov brottslighet eller terrorism. En storskalig satsning på kamerateknik medför givetvis kostnader för såväl teknik som personal, men kan medföra sådana effektivitetsvinster som i viss mån håller nere behovet av personal. Hur stora kostnaderna för investeringar i ny teknik blir är ytterst avhängigt av i vilken omfattning kamerorna ska få användas (ändamål, geografiskt etc.). Det man dock kan säga är att ju bredare perspektiv man anlägger på kameratekniken desto större blir nyttan per investerad krona och per teknisk enhet. Med dagens teknik går det att spela in högkvalitativa filmer som dokumenterar både ljud och bild. I förlängningen kommer det finnas stora möjligheter att föra bevisning i domstol genom uppspelning av videofilm, till skillnad från nu när bevisföringen i allt väsentligt bygger på muntlighetsprincipen. har påbörjat sitt arbete med att bygga upp den moderna kameraplattformen och tillhörande kameraförmåga och har således en god teknisk grund att utgå ifrån om en ambitionshöjning skulle önskas. Ansvarig för polisens kameraövervakning –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad.