sou · H5B319 · 2017-02-28 00:00:00 — En förutsättning för anvisningen bör vara att det finns en lokal överenskommelse enligt 42Utifrån det kommunala självstyret måste naturligtvis en sådan möjlighet bygga på frivillighet från kommunens sida. 431 och 2 § förordningen (2015:527) med instruktion för . Behov av tydligare förutsättningar för samverkan förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända, och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Insatsen ska syfta till att den arbetssökande ska komma i arbete eller studier. Begränsningen i vilka insatser som utgör program och vilka typer av insatser som kan ingå i de s.k. garantiprogrammen förhindrar Arbetsförmedlingen och kommunerna att tillsammans på bästa sett tillgodose individens behov. Om intentionen med samverkan är att individen ska kunna få ta del av den insats som är lämpligast utifrån dennes behov, och samverkan ska bidra till att arbetsförmedlare och kommunala handläggare får tillgång till så många verktyg som möjligt för att tillgodose individens behov, måste begränsningarna kring vad som kan utgöra program eller insatser i program förändras. Det är delegationens uppfattning att regeringen bör pröva hur arbetsmarknadspolitiska insatser som bedrivs i kommunens regi kan jämställas med arbetsmarknadspolitiska program, med möjlighet för Arbetsförmedlingen att anvisa arbetssökande till insatsen efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning. En förutsättning för anvisningen bör vara att det finns en lokal överenskommelse enligt förordningen om viss samverkan om unga och nyanlända44 och att Arbetsförmedlingen och kommunen är överens om insatsens innehåll. Också deltagare i garantiprogrammen (se dock delegationens förslag i avsnitt 9.4 om att avveckla jobbgarantin för ungdomar) bör kunna ta del av sådana insatser inom ramen för anvisningen till garantin (detta innebär att förslaget i förlängningen skulle kunna omfatta även andra individer än unga och nyanlända). Insatsen ska syfta till att den arbetssökande ska komma i arbete eller studier. Följden av att jämställa vissa insatser hos kommunen med ett arbetsmarknadspolitiskt program blir att den arbetssökande kan delta i insatsen med bibehållet aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning samt försäkringsskydd. Liksom avseende andra arbetsmarknadspolitiska program45, ska insatsen föregås av en arbetsmarknadspolitisk bedömning och Arbetsförmedlingens beslut om 44Förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända. 459 § förordningen (2000:628) om arbetsmarknadspolitiska program. Behov av tydligare förutsättningar för samverkan anvisning.46 Genom att ställa krav på att Arbetsförmedlingen och kommunen ska vara överens om insatsens innehåll, tydliggörs dock att det inte rör sig om att Arbetsförmedlingen ensidigt ska kunna ta platser hos kommunen i anspråk, utan att kommunen självständigt ska ha bedömt att platserna kan ställas till förfogande för de individer som är aktuella för en anvisning. Ingen ersättning för platsen ska utgå från Arbetsförmedlingen. Bidraget från Arbetsförmedlingen utgörs i stället av ett bibehållet aktivitetsstöd och försäkringsskydd. Syftet med förslaget är inte att kommunerna ska bygga upp nya strukturer för att tillhandahålla tjänster åt Arbetsförmedlingen, utan att möjliggöra en bättre användning av de resurser som finns i samverkan. För att understryka vikten av att individen behöver få relevant stöd bör det – till skillnad från vad som gäller allmänt för program – inte finnas någon åldersgräns för deltagandet i en sådan insats. Anvisningen ska ske utifrån individens och arbetsmarknadens behov och således enbart grunda sig på en arbetsmarknadspolitisk bedömning. Att de insatser som kommunen anordnar i samverkan faktiskt också har önskad effekt kommer att kunna följas upp inom ramen för det nya uppföljningssystem som Arbetsförmedlingen och SKL utvecklar gemensamt med Dua. Uppföljningen av den arbetssökandes aktivitet säkerställs på samma sätt som för arbetssökande som befinner sig i andra typer av insatser som berättigar till aktivitetsstöd, dvs. Förslaget innebär att arbetssökande kan ha rätt till aktivitetsstöd när de befinner sig i en aktivitet i kommunens regi. Förslaget i sig innebär endast att det skapas större möjligheter för Arbetsförmedlingen att erbjuda insatser som bedöms behövliga för den arbetssökande vilket innebär att verktygslådan blir mer diversifierad. Avsikten är att kunna erbjuda individer som bedöms vara i behov av insatser ett större urval av aktiviteter, inte att 46 5 § andra stycket förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Behov av tydligare förutsättningar för samverkan fler individer ska anvisas till insatser med aktivitetsstöd. Förslaget innebär därför inte ökade kostnader eller ökade volymer. Vad avser kostnader för kommunerna att anordna insatserna, så rör det sig främst om insatser som anordnas för individer med t.ex. försörjningsstöd i samråd med Arbetsförmedlingen. Möjligheten att anvisa individer till dessa insatser med aktivitetsstöd kan troligtvis öka volymerna och därmed kostnaderna för utförandet av själva insatsen hos kommunerna. minskar aktivitetsstödet behovet av försörjningsstöd, vilket innebär att försörjningsstödskostnaden sjunker. 9.4.4Jobbgarantin för ungdomar bör avvecklas Förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar bör avvecklas, då den försvårar effektiva insatser för att hjälpa ungdomar att komma i studier eller arbete samt hindrar att intentionerna för 90-dagarsgarantin genomförs fullt ut. Dua och Arbetsförmedlingen bedriver ett gemensamt arbete för att utreda konsekvenserna av ett sådant borttagande och i vilken mån det finns behov av reglering som ersätter förordningen. Ett förslag överlämnas till regeringen . Som anförts i avsnitt 9.3 anser delegationen att förordningen om jobbgaranti för unga47 inte är ändamålsenlig för att hantera utmaningarna med ungas etablering på arbetsmarknaden. Det är därför delegationens bedömning att förordningen bör tas bort. Förordningens utformning gör att stödet till unga blir inkonsekvent och kan leda till inlåsningseffekter. Att ta bort förordningen skulle öka möjligheterna att i samverkan ta fram metoder som i större utsträckning leder till att individer får insatser anpassade både till sina och till arbetsmarknadens behov. För att möjliggöra ett stöd som möter individens behov har Dua och Arbetsförmedlingen tillsammans inlett en analys av följderna 47 Förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Behov av tydligare förutsättningar för samverkan av att upphäva förordningen om jobbgaranti för ungdomar. Det arbete som gjorts visar att flera av de behov som förordningen avser fylla kan tillgodoses på annat sätt, antingen genom förordningen om arbetsmarknadspolitiska program eller genom utveckling av nya metoder och arbetssätt. På de områden där borttagande av jobbgarantin för ungdomar skulle leda till ett sämre stöd än , t.ex. det behov som tillgodoses genom möjligheten till arbetsträning, kan det behöva införas kompletterande bestämmelser. Ett sådant regelverk bör vara inriktat på att stöd ska ges, inte hur stödet ska vara utformat. Stödet bör också vara tillgängligt i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingens budgetunderlag 2017–2019. Dnr Af-2015/256023. Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingens återrapportering – Aktiviteter inom etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen: Arbetsmarknadsutsikterna – Prognos för arbetsmarknaden –2018. Arbetsförmedlingen: Perspektiv på ungdomsarbetslösheten. Dnr: Af-2016/195865. Arbetsförmedlingen & kommuner och landsting (SKL): Nationell överenskommelse om samverkan mellan och Landsting. , J: Sysselsättning och social rättvisa. En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuellfunktionsnedsättning. Betänkande 2007/08: AU2: En jobbgaranti för ungdomar. (): Effekter af studiejob, udveksling og projektorienterede forløb. Delegationen för unga till arbete (Dua): Kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten. Rapport från Dua till regeringen. Dnr: Komm2016/00551/A 2014:06. Dir. 2014:157: Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Dir. 2015:22: Ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. Dir. 2015:70: Utredningen för unga som varken arbetar eller studerar. Ds 2016:35: Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Dir. 2016:56: Det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag. och rådets direktiv /24/EU: Om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG. Företagarna: Det är attityden, dumbom. : Uppföljning av finansiell samordning . utvärdering (IFAU): En förlorad generation? Om ungas etablering på arbetsmarknaden. utvärdering (IFAU): Screening through activation: Differential effects of youth activation programme. Working paper 2016:15. , studentråd och Teknikföretagen: Bättre matchning på vägen ut i arbetslivet. Exempel på och effekter av arbetsanknytning i högre utbildning, sett ur en students perspektiv. och : Arbetsmarknadsutbildningen – vid vägs ände eller vägen framåt? : Lagrådsremiss; Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF): 10 orsaker till avhopp. Temagruppen Unga i arbetslivet 2013:2. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF): Kartläggning av etableringsuppdraget. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF): Lärdomar från arbetsmarknadsprojekt för unga. Temagruppen unga i arbetslivet 2014:1. : Investing in Youth . : Skills and labour market integration of immigrants and their children in . 2014/15:1: Budgetpropositionen . 2015/16:195: Nytt regelverk om upphandling. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Inspektionen för socialförsäkringen. (RiR): Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? (RiR): Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? 2007/08:9. Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar: Kommunernas aktivitetsansvar 2016. SFS 2000:628: Förordning om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. SFS 2000:634: Förordning om arbetsmarknadspolitiska program. SFS 2001:453: Socialtjänstlagen. SFS 2003:1210: Lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. SFS 2007:813: Förordning om jobbgaranti för ungdomar. SFS 2007:1030: Förordning med instruktion för Arbetsförmedlingen. SFS 2010:800: Skollagen. SFS 2015:502: Förordning om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. (fr.o.m. : Förordning om viss samverkan om unga och nyanlända. SFS 2015:503: Förordning om särskilt anställningsstöd. SFS 2015:527: Förordning med instruktion för . SFS 2016:1145: Lag om offentlig upphandling. SFS 2016:1268: Förordning om ändring i förordningen om arbetsmarknadspolitiska program (2000:634). SFS 2016:367: Förordning om ändring i förordningen om särskilt anställningsstöd (2015:503). SFS 2016:752: Lag om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . SFS 2016:937: Förordning om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. : Allmänna råd om utbildning av nyanlända elever. : Introduktionsprogrammet Språkintroduktion. : Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan – en registerstudie. : Barns och ungas hälsa, vård och omsorg 2013. : Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2015. SOU 2016:13: Palett för ett stärkt civilsamhälle. SOU 2016:77: En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2016:78: Ordning och reda i välfärden. SOU 2016:89: För digitalisering i tiden. SOU 2015:97: Välja yrke. (): Arbetskraftsundersökningarna, Unga som varken arbetar eller studerar (NEET), tabeller och diagram tredje kvartalet 2016. ()/Arbetsförmedlingen: Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015. Statskontoret: Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete. kommuner och landsting (SKL): Fler feriejobb för ungdomar i kommuner och landsting . kommuner och landsting (SKL): arbetsmarknadsstatistik 2015. kommuner och landsting (SKL): Kommunernas arbetsmarknadsinsatser 2015. kommuner och landsting (SKL) & Arbetsför- medlingen: Nationell överenskommelse om samverkan mellan och Landsting. Hänvisningar till webbplatser anges enbart som fotnoter i detta delbetänkande. Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå En kommitté i form av en delegation inrättas med uppdrag att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet får större genomslag på lokal nivå. Delegationen ska främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. Arbetet ska utgå från både befintliga arbetsmarknadspolitiska insatser och tillkommande initiativ inom arbetsmarknadspolitiken. Uppdraget ska slutredovisas . Behov av långsiktigt utvecklingsarbete Den höga ungdomsarbetslösheten är en av regeringens högst prioriterade arbetsmarknadspolitiska utmaningar. Regeringen bedömer att framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan med bl.a. arbetsmarknadens parter, kommuner och landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Viktiga delar av arbetsmarknadspolitiken handlar om att kunna erbjuda arbetslösa som behöver det olika former av subventionerade anställningar, som steg på vägen mot arbete utan stöd. En viktig utgångspunkt i politiken är vidare att arbetsmarknadspolitiska insatser där arbete eller praktik kombineras med studier bedöms öka möjligheterna för många arbetslösa, inte minst ungdomar, att etablera sig på arbetsmarknaden. Kommunerna har i detta perspektiv en särskilt viktig roll att spela. De är stora arbetsgivare, med möjligheter att anställa och erbjuda praktik, som de politiskt och administrativt ansvarar för verksamheter av stor betydelse för många arbetssökande, bl.a. vuxenutbildningen. I sammanhanget kan konstateras att kommunerna står inför en omfattande generationsväxling. Många äldre, kompetenta arbetstagare, inte minst i välfärdssektorn, lämnar yrkeslivet för pension. Vakanserna som därigenom uppstår måste fyllas. Det är angeläget att staten bidrar i denna process, så att generationsväxlingen kan ske på ett sådant sätt att kunskap och kompetens kan föras vidare och kvaliteten kan värnas i verksamheterna, som en övergripande utveckling av arbetslivet i önskvärd riktning möjliggörs, t.ex. när det gäller jämställdhet och en god arbetsmiljö. Det är vidare viktigt att uppmärksamma kommunernas kontaktytor med och kunskap om det lokala näringslivet, det civila samhället, regionala aktörer och statliga myndigheter på lokal och regional nivå. Det är angeläget att dessa tas till vara i arbetet mot ungdomsarbetslösheten. inleds en ny programperiod för Europeiska socialfonden. En viktig utgångspunkt för det nationella socialfondsprogrammet är att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken. En annan viktig utgångspunkt är att genom samverkan mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå skapa förutsättningar för utveckling och tillämpning av nya metoder som kan bidra till att öka sysselsättningen. Som en del av programmet genomförs –2018 EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Det är angeläget att de möjligheter som det nya socialfondsprogrammet skapar utnyttjas på bästa sätt. Utbildningspolitikens utformning är också av stor betydelse för arbetsmarknadspolitiken. Det gäller både allmänt och mer specifikt, i förhållande till enskilda arbetsmarknadspolitiska insatser. I genomförandet av politiken måste det säkerställas en god samordning mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att ett långsiktigt utvecklingsarbete bör initieras för att skapa bättre förutsättningar för arbetsmarknadspolitiken att få genomslag på lokal nivå. En delegation bör därför inrättas. En kommitté i form av en delegation inrättas med uppdrag att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet får större genomslag på lokal nivå. Delegationen ska främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer. Arbetet ska utgå från både befintliga arbetsmarknadspolitiska insatser och tillkommande initiativ inom arbetsmarknadspolitiken. Skillnader i ungas sysselsättningsgrad mellan och inom regioner och kommuner ska uppmärksammas. Delegationen ska särskilt verka för att kommunerna i sin verksamhet använder sig av olika former av subventionerade anställningar, t.ex. stöd för yrkesintroduktionsanställningar och särskilt anställningsstöd. Delegationen ska också verka för att fler unga arbetslösa utan fullgjord gymnasieutbildning ges möjlighet att kombinera arbete eller praktik och utbildning. Inom ramen för sitt övergripande uppdrag ska delegationen föra en dialog med enskilda kommuner, Kommuner och Landsting, arbetsmarknadens parter på det kommunala och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbetsmarknaden, myndigheter, regionala aktörer och andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga kan utvecklas och effektiviseras på lokal nivå, främja en sådan dialog mellan de olika aktörerna, inom det arbetsmarknadspolitiska området samla och sprida kunskap och goda exempel om insatser och samverkansformer i arbetet mot ungdomsarbetslöshet, identifiera hinder och andra problem och brister i samverkan mellan staten och kommunerna vid genomförandet av arbetsmarknadspolitiken, mot denna bakgrund, påtala eventuella behov av åtgärder från regeringens sida, samt Bilaga 1 SOU 2017:19  i sitt arbete särskilt uppmärksamma vikten av jämställdhet i arbetslivet och beakta möjligheterna att motverka könsuppdelning på arbetsmarknaden. Delegationen ska bedriva sitt arbete i nära dialog med Arbetsförmedlingen. Målet är att nya arbetsformer, för t.ex. samverkan, som utvecklas till följd av delegationens arbete ska kunna integreras i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Delegationen ska också särskilt samråda med Rådet för europeiska socialfonden i . Delegationen bör i arbetet, där så är relevant, ta del av erfarenheter från den samverkan som äger rum mellan Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter och Kommuner och Landsting, i syfte att utveckla och förbättra samverkan och samordningen i etableringsprocessen för vissa nyanlända. Delegationen ska hålla sig informerad om pågående arbete inom av betydelse för delegationens uppdrag, såväl inom som inom övriga departement, i första hand . Delegationen ska till sig knyta en referensgrupp med företrädare för olika politiska partier. Delegationen ska i sitt arbete också samråda med Nationella delegationen (U2014:07) för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar och Delegationen (A2011:05) för jämställdhet i arbetslivet. Varaktighet och redovisning av uppdraget Delegationen ska arbeta t.o.m. . En slutredovisning av uppdraget ska lämnas senast detta datum. Delegationen ska också och lämna skriftliga redovisningar av sin verksamhet. Därutöver ska delegationen löpande hålla () informerat om hur arbetet fortskrider och påtala behov av åtgärder i enlighet med sitt uppdrag. Delegationen för unga till arbete (A 2014:06) Utvidgning av uppdraget och förlängd tid för redovisning Regeringen beslutade kommittédirektiv om större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå (dir. 2014:157). En kommitté i form av en delegation inrättades med uppdraget att verka för sådana insatser. Uppdraget utvidgas och förtydligas nu på så sätt att delegationen även ska främja att lokala överenskommelser för att minska ungdomsarbetslösheten ingås mellan och genomförs av kommuner och Arbetsförmedlingen, besluta om bidrag för att främja att lokala överenskommelser ingås och följa upp arbetet med de lokala överenskommelserna. Uppdraget ska, med ändring av tidigare beslut, redovisas och och slutredovisas . Regeringens politik för att öka ungdomars möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden En av regeringens viktigaste uppgifter är att varaktigt minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Att vara arbetslös påverkar inte bara livsinkomsten, utan ökar också risken för ohälsa och social utsatthet. Ungdomsarbetslösheten utgör en betydande andel av den totala arbetslösheten. Det är därför av central betydelse att unga kan etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har aviserat ett stegvis införande av en 90-dagars- garanti för ungdomar, som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till jobb eller en utbildning. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att förbereda införandet av garantin. För att möjliggöra 90-dagarsgarantin görs flera olika satsningar: utbildningskontrakt och traineejobb införs, möjligheten till det högre studiebidraget inom studiemedlen för unga i åldern 20–som återgår till studier utvidgas och möjligheterna till studiemotiverande kurs på folkhögskolan förlängs. En förutsättning för framgång i det reformarbete som har påbörjats är kommunernas kunskap, engagemang och bidrag. Det finns ett stort behov av att olika aktörer samverkar för att arbetet med att unga ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden ska lyckas. Framgång i kampen mot ungdomsarbetslösheten förutsätter bred mobilisering och samverkan med bl.a. arbetsmarknadens parter, kommuner och landsting, det privata näringslivet och det civila samhällets organisationer. Det är också viktigt att Arbetsförmedlingens insatser och arbetsmetoder inom ramen för gällande regler utnyttjas på ett effektivt och flexibelt sätt. påbörjade kommundialoger i syfte att erbjuda kommunerna att tillsammans med Arbetsförmedlingen ta ett gemensamt grepp mot ungdomsarbetslösheten. Den av regeringen inrättade delegationen har fortsatt dialogerna med kommuner, i syfte att främja samverkan för att ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. har på regeringens förslag i Vårändringsbudgeten beslutat om ökade resurser för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i syfte att främja lokal samverkan genom delegationen (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. Regeringen har även beslutat att inrätta en samordnare i syfte att främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer kring insatser för ungdomar som varken arbetar eller studerar. Det utvidgade uppdraget att främja lokala överenskommelser och att besluta om statsbidrag Mot bakgrund av vad som ovan anges om regeringens politik för att öka ungdomars möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden får delegationen följande utvidgade uppdrag. ska främja att lokala överenskommelser för att minska ungdomsarbetslösheten ingås mellan och genomförs av Arbetsförmedlingen och kommuner, får besluta om att lämna statsbidrag till kommuner som har ingått sådana lokala överenskommelser och till kommuner som genomför kartläggning inför ingående av lokal överenskommelse, ska lämna den information till Arbetsförmedlingen som Arbetsförmedlingen behöver för att redovisa utgiftsprognoser och ska följa upp de lokala överenskommelserna. Uppdragets genomförande och redovisning Delegationen ska i sitt arbete utgå från den ansvarsfördelning som råder mellan de olika aktörerna, övrig befintlig samverkan och hur ordinarie resurser används. Delegationen ska planera och utföra sitt arbete i nära samarbete med den samordnare för unga som varken arbetar eller studerar som regeringen har inrättat (U 2015:70). Delegationen och samordnaren ska komplettera och förstärka varandras arbete i syfte att underlätta möjligheterna för unga att etablera sig i arbets- och samhällslivet.