sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Vid jämförelse mellan elever med svensk bakgrund och utländsk bakgrund födda utomlands finns en större skillnad som dessutom ökat . Differensen är som högst 2015 och 2016 och ligger på cirka 50 betygspoäng. Nyin- vandrade elevers meritvärde har ökat men ligger betydligt lägre, cirka 100 betygspoäng, än för elever med svensk bak- grund. Då nästan hälften av eleverna med okänd bakgrund saknar godkända betyg i samtliga ämnen försvinner dessa elevers resultat ur beräkningarna. Uppdelat på kön betyder det att hälften av pojkar- na med okänd bakgrund och en tredjedel av flickorna med okänd bakgrund saknar godkända betyg och att de inte finns med i beräk- ningen av meritvärdet. Bland de elever med okänd bakgrund som finns med i beräkningarna uppnådde de ett genomsnittligt meritvärde 2015/16 på cirka 45 poäng, vilket gäller både vid 16 och 17 ämnen.43 42Skolverket (2016). PM: Slutbetyg i , och statistik i tabeller. 43Skolverket (2016). PM: Slutbetyg i , och statistik i tabeller avseende grundskola. Figur 3.6 Genomsnittligt meritvärde uppdelat på bakgrund och riket, 2011–2016 Avser resultat i 16 ämnen från till 2013/14 och därefter är snitt baserat på 17 ämnen. 2011/12. bakgrund, födda i bakgrund, födda utomlands 3.6.3Andel elever som når eller inte når kunskapskraven i alla ämnen Andelen elever som klarar kunskapskraven i alla ämnen har mellan –2016 varierat mellan . till samtliga elever i årskurs 9 sjunker andelen elever som uppnått godkända betyg i alla ämnen 2016 jämfört med föregående läsår. Skälet är fram- för allt att andelen elever som inte uppnått godkänt betyg i något ämne alls har ökat . Andel elever som klarar alla kunskapskrav ökar dock något om eleverna med okänd bakgrund exkluderas. Skillnaden i resultat är större i detta mått än för respek- tive ämne vilket beror på att elever med anpassad studiegång44 ingår i beräkningarna.45 44Anpassad studiegång innebär att skolan frångår timplanen för en elev, t.ex. genom att ta bort ämnen. /16 är det av eleverna i årskurs 9 som i ett eller flera ämnen har fått ett uteblivet betyg på grund av anpassad studiegång. Bland eleverna med okänd bakgrund är denna andel . 45Skolverket (2016). PM: Slutbetyg i , . Av figur 3.7 framgår att av eleverna med svensk bakgrund uppnår godkänt i alla ämnen /16. Elever med utländsk bakgrund som är födda i presterar i närhet med snittet för riket och andelen som uppnår godkänt i alla ämnen har även ökat . För elever med utländsk bakgrund som är födda utomlands är det en betydligt lägre andel elever som uppnår kunskapskraven i alla ämnen. Skillnaden jämfört med andra elevgrupper har också blivit större . Andelen nyinvand- rade elever som uppnår kunskapskraven i alla ämnen finns inte med i figuren men andelen ligger på , se även tabell 3.3. nedan. Figur 3.7 Andel (%) elever som uppnått kunskapskraven i alla ämnen 2011/12. bakgrund, födda i bakgrund, födda utomlands I tabell 3.3. går att utläsa att det var nästan 3 700 elever (3,) i årskurs 9, , som inte fick godkända betyg (A–E) i något ämne alls. Majoritet av dessa, drygt 2 500, är elever med okänd bak- grund. Drygt 350 är nyinvandrade elever, cirka 80 elever har invandrat före skolstart eller under årskurs 1–5 och strax över 700 elever är födda i 46 (2016). PM: Slutbetyg i , . Tabell 3.3 Antal elever som uppnått eller inte uppnått godkända betyg A–E i alla ämnen utifrån elevernas bakgrund, i årskurs 9 Avser elever med A–F, streck eller anpassad studiegång. invandrat före åk 6 Uppnått i alla ämnen Saknar i ett ämne Saknar i två eller fler ämnen Saknar i alla ämnen Av tabell 3.3 ovan framgår att det var 1028 nyinvandrade elever som uppnår godkänt i alla ämnen. Utredningen har här beställt statistik av om i vilken årskurs dessa elever har invandrat till . Av tabellen, 3.4, syns att majoriteten av eleverna invandrat under årskurs 5. Vidare att väldigt få nyinvandrade elever i årkurs 8 eller 9 klarar godkänt i alla ämnen. Tabell 3.4 Nyinvandrade elever i årkurs 9, , som uppnår godkänt i alla ämnen och vilket är de invandrat Nyinvandrade elever (första Invandrat under ht åk 5 (2012) Invandrat under åk 6 (2013) Invandrat under åk 7 (2014) Invandrat under åk 8 (2015) Invandrat under vt i åk 9 (2016) Källa: Uppgifter beställda från 3.6.4Behörighet till gymnasieskolans nationella program Andelen som är behöriga till nationella program sjunker till totalt jämfört med . Uppdelat på elevernas bakgrund visar statistiken dock att det 47 Första invandringsår betyder att eleven inte har varit folkbokförd i tidigare. endast är eleverna med okänd bakgrund vars behörighet sjunker. Inom alla andra elevgrupper ökar andelen behöriga jämfört med året innan. Om eleverna med okänd bakgrund räknas bort har elever be- höriga till ett nationellt yrkesprogram ökat med nästan 1 procent- enhet, till jämfört med . För gruppen elever födda i ligger andelen behöriga relativt och nio av tio elever uppnår behörighet. Det är en högre andel flickor än pojkar som uppnår gymnasiebehörighet. Det gäller för både inrikes och utrikes födda elever. För de elever som invandrat sent, mellan årkurs 6–9, ökade behörigheten, från vårterminen . Inom gruppen elever med okänd bakgrund sjönk dock behörigheten kraftigt från 2016.48 Figur 3.8 Andel (%) elever behöriga till yrkesprogran, fördelat på elevernas bakgrund åren 2001–2016 I diagrammet, figur 3.8, visas andel elever som är behöriga att söka till gymnasieskolans yrkes-program bland elever med olika bakgrund, . poängterar att dessa elev- 48 (2016). PM: Slutbetyg i , . grupper är mycket heterogena . De invandrade eleverna, även inom respektive grupp, har gått i svensk skola olika och har dessutom olika förkunskaper med sig från tidigare skolgång, vilket kan variera . 3.6.5Antalet år i svensk skola har stor effekt på behörigheten till gymnasiet Statistiken i figur 3.8 visar även att det år eleverna invandrar har stor betydelse för sannolikheten att ha gymnasiebehörighet efter årskurs 9. Enligt har elever som invandrat efter skolstarts- ålder haft en avgörande betydelse för den försämrade gymnasiebe- hörigheten på nationell nivå – både genom att andelen elever ökat och genom att deras gymnasiebehörighet försämrats.49 Enligt () har elever som invandrar före skolstart så stor sannolikhet att uppnå gymnasiebe- hörighet jämfört med alla utrikes födda. Av de som invandrar före högstadiet, 7–, är sannolikheten högre än genomsnittet för alla utrikes födda. För de som invandrar i ålder eller senare är sannolikheten lägre än för genomsnittet att vara behörig till gymnasieskolan. SCB har också analyserat behörigheten utifrån födelseregion, grund för bosättning och ålder för invandring mellan 2011–2015. I tabell 3.5 syns att av de som invandrat mellan 7–är det ungefär åtta av tio som uppnår behörighet om de är födda i eller i övriga . För de som är födda utanför är det nästan sju av tio som uppnår gymnasiebehörighet. För de elever som kommer eller senare sjunker behörigheten rejält. För de som kommer från övriga uppnår av flickorna och av pojkarna behörighet. Om eleverna kommer från ett land utanför uppnår av flickorna och av pojkarna behörighet. Inom denna grupp är det framför allt flyktingar och deras anhöriga som i minst utsträckning uppnår gymnasiebehörig- het. Skillnaderna mellan flyktingar och deras anhöriga och övriga 49 (2016). Invandringens betydelse för skolresultaten. grupper är större för elever som invandrat som tonåringar jämfört med för dem som var yngre då de invandrade.50 Tabell 3.5 Andel flickor och pojkar behöriga till gymnasieskolan efter födelseregion, grund för bosättning och ålder vid invandring Procent (%). Utrikes födda, ålder vid invandring 0–6 år 7–12 år Flyktingar och deras anhöriga Flyktingar och deras anhöriga 3.6.6Stora skillnader i skolämnen Som nämnts ovan är alla ämnen i är obligatoriska, med undantag för moderna språk, modersmål och teckenspråk. När det gäller ämnet svenska kan rektorn besluta om svenska som andra- språk ersätter ämnet svenska. I tabell 3.6 visas andel elever som uppnår godkänt betyg i respek- tive ämne uppdelat på elever med svensk- och utländsk bakgrund, nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund /16. I tabellen ingår inte resultatet i moderna språk på grund av att få nyinvandrade och elever med okänd bakgrund läser moderna språk. 50 SCB (2016). Integration: rapport 9. Av de nyinvandrade eleverna som läser moderna språk som språk- val uppnår ungefär nio av tio elever godkända betyg. Av elever med okänd bakgrund som läser moderna språk uppnår cirka åtta av tio godkända betyg. De godkända betygen uppnås framför allt i spanska, franska och tyska. Genomsnittlig betygspoäng och andel (%) elever som erhållit godkänt betyg (A–E) utifrån bakgrund A–E, % A–E, % A–E, % A–E, % I tabellen ovan visas att nyinvandrade elevers ämnesresultat skiftar stort från som lägst andel godkända i svenska som andraspråk, , till godkända i ämnet modersmål. 51För förklaring av begrepp och definitioner se avsnitt 2.3. 52Endast ett väldigt litet antal elever läser SVA totalt 357 av cirka 77 000 elever. fär åtta av tio elever som klarar godkänt i bild och slöjd. Svåraste ämnet efter svensk som andraspråk är engelska där uppnår godkänt. För nyinvandrade elever är engelskan även det ämne som det skiljer sig mest i resultat, vid jämförelse med gruppen elever med svensk bakgrund, när det gäller andel elever som uppnår god- känt betyg. Därefter följer ämnena samhällskunskap och historia. Det är en väldigt låg andel elever med okänd bakgrund som upp- når godkända betyg i ett ämne förutom i moderna språk och moders- mål. Det är som får godkänt i modersmål. Därefter sker ett stort hopp till bild och slöjd där cirka tre av tio får godkänt betyg. Svåraste ämnet att få godkänt i är svenska som andraspåk där uppnår betyg A–E. Det är drygt en av tio som får godkänt i något av de samhällsorienterade- eller naturorienterade ämnena. 3.7Nyanlända elever som kommer sent i har svårare att etablera sig Gymnasieskolan syftar till att ge eleverna en god grund för fortsatta studier och ett aktivt deltagande i samhällslivet. sta- tistik visar att ungdomar med utländsk bakgrund har sämre genom- strömning än gymnasieelever totalt sett i genomsnitt. Det var 69 pro- cent av eleverna med svensk bakgrund som 2014 tog examen . För elever med utländsk bakgrund var andelen . Den lägre graden av genomströmning gäller även sedan hänsyn tagits till föräldrarnas utbildningsnivå.53 SCB har även undersökt andelen elever som har slutbetyg54 från gymnasiet vid ålder.55 Precis som när det gäller ökar andelen elever med slutbetyg från gymnasieskolan ju eleven varit i . Av tabell 3.7 framgår att för inrikes födda elever hade omkring åtta av tio slutbetyg från gymnasiet . Bland utrikes födda elever som inflyttat var andelen närmare åtta av tio kvinnor och knappt sju av tio män. Det fanns inga större skillnader mellan elever från olika födelseregioner. 53Skolverket (2014). PM: Betyg och statistik i gymnasieskolan 2013/14. 54Innan gymnasieexamen infördes krävdes ”slutbetyg” från gymnasieskolan. 55I datamaterialet ingår personer födda åren 1983–1991 och som –2015 var registrerade i gymnasieskolan. När de gäller elever som invandrat vid eller äldre var det knappt fyra av tio kvinnor och drygt tre av tio män som hade slutbetyg från gymnasiet . I denna grupp är skillnaden mellan personer födda i olika regioner större än de är för personer som var yngre då de invandrade. Andelen med slutbetyg var lägst bland per- soner födda utanför . Det är färre personer som har fått slut- betyg från gymnasiet om de invandrat som flyktingar och deras anhöriga samt övriga anhöriga. I denna grupp, flyktingar och dess anhöriga uppnår av kvinnorna och av tio männen slutbetyg från gymnasiet.56 Tabell 3.7 Andel 24-åriga kvinnor och män med slutbetyg från gymnasieskolan efter födelseregion, grund för bosättning och ålder vid invandring 2011–2015. Utrikes födda, ålder vid invandring 0–6 år 7–12 år Flyktingar och deras anhöriga Flyktingar och deras anhöriga 56 SCB (2016). Integration: rapport 9. Både svensk och internationell forskning visar att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för den enskilda individens möjlighet till arbete och försörjning. De finns flera svenska undersökningar57 om vilka skillnader som finns mellan de som fullföljt jämfört med inte fullföljt sin gymnasieutbildning och resultaten är tydliga. En avslutad gymnasieutbildning ger betydligt större chanser till etablering på arbetsmarknaden, fortsatta studier och stabila inkomster. Statistiken visar att arbetslösheten bland unga kvinnor och män som inte har avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har avslutat en sådan utbildning. Utan genomförd gym- nasieutbildning ökar även risken för att åter bli arbetslös och de som inte har gymnasieutbildning är i högre uträckning långtidsarbetslösa. För att få grundläggande behörighet till universitets- och hög- skoleutbildning ska en elev i sitt slutbetyg ha godkända betyg på kur- ser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för fullständigt program. Drygt sju av tio som är födda i har högskolebehörighet . För utrikesfödda som invandrat före skolstart är andelen i genomsnitt sex av tio. Lägst högskolebe- hörighet finns i gruppen som invandrat vid eller . I denna grupp uppnår i genomsnitt av kvinnorna och av männen högskolebehörighet vid ålder.58 Några av de största utmaningarna som har identifieras för skolsystem är den ökande resultatklyftan mellan utrikes och inrikes födda elever och hur ska integrera det stora antalet nyan- lända elever i skolsystemet.59 Invandringen till har ökat markant med en historisk topp 2015 vilket inte minst har synts ute i kommunerna och i många klassrum. Människor rör sig mellan olika länder i världen. En del tvingas fly undan krig och förföljelse men 57Till exempel som genomfört en longitudinell uppföljning av i vilken utsträck- ning ungdomar arbetar eller studerar ett, tre och efter att de har slutat i gymnasie- skolan. SCB har bl.a. gjort temarapporter (2012:5 och 2012:7) om etablering och inträde på arbetsmarknaden och SKL (2016). Utbildning – nyckeln till arbete. 58SCB (2016). Integration: rapport 9. 59OECD (2015). Improving Schools in : An perspective. (2016). 2015 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matematik. andra flyttar på grund av arbete eller studier. har varit ett invandringsland under många årtionden med i internationella mått generösa asyl- och uppehållsbestämmelser. Även om infört tillfälliga asylregler som är anpassade till en miniminivå enligt EU- rätten och internationella konventioner så sökte cirka 29 000 per- soner asyl 2016 vilket kan jämföras med invånarantalet i en medel- stor kommun i . Inom denna grupp var det cirka 11 000 barn som sökte asyl där flertalet troligtvis påbörjat utbildning i svenska skolsystemet. Prognosen för framtiden är osäker. påpekar att om t.ex. migrationsöverenskommelsen mellan avslutas så kommer det att leda till ett ökat antal asylsökande i både och . Lagen om tillfälliga begräns- ningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i gäller fram till . Kapitlet visar att det finns flera faktorer som har betydelse för att en elev ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Faktorer som kön, föräldrarnas utbildningsbakgrund och om eleven har svensk eller utländsk bakgrund. Statistiken visar även att det finns stora skillnader mellan utrikes födda som varit här en kortare eller . Detta syns i resultat i och gymnasie- skolan, vid behörighet till fortsatta studier och andelen förvärvs- arbetare. För elever som invandrat före skolåldern är andelen behö- riga till gymnasiet nästan i nivå med andelen för inrikes födda där uppnår behörighet 2016. Behörigheten för elever som invandrat i årskurs 1–5 ligger på . De elever som har lägre sannolikhet att uppnå behörighet till gymnasieskolan är de som kommit till efter . Det är cirka 30 pro- cent av denna grupp elever som uppnår behöriget men andelen är lägre om eleverna t.ex. invandrat som flyktingar eller anhöriga. SCB:s statistik visar även att skillnaderna i resultat i stort sett är desamma för elever som invandrat efter och som flykting eller anhörig. I denna grupp har slutbetyg från gymnasiet jämfört med om eleven är inrikes född. Utredningen konstaterar att statistiken bygger på perioder där inte har tagit emot lika många nyanlända elever och där kraven på att komma in i gymnasieskolans nationella program inte var lika höga. Många utlandsfödda elever har färre år på sig att uppnå grund- skolans mål och statistiken visar tydligt att inte har varit framgångsrik i att ta tillvara på gruppen barn som anlänt till efter . Uppgifterna i kapitlet pekar på att tiden i svensk grundskola är avgörande men tid är en bristvara om man anländer sent i . Uppgifterna ger också signaler om att det svenska skolsystemet inte i tillräcklig grad är anpassad för dessa elevers för- utsättningar. Även om invandringen inte är lika historiskt hög som 2015 så kommer vuxna och barn att fortsätta invandra till . Vi vet även att: •Det är en mycket ojämn fördelning av nyanlända elever mellan landets kommuner och skolor. •Sverige har en annan elevsammansättning än . •Fler elever börjar sent i och har en annan skolbak- grund jämfört med tidigare. •Antalet år i svensk skola har stor effekt på behörigheten till gym- nasiet och att •Nyanlända elever som kommer i årskurs 7–9 i har betydligt sämre förutsättningar för att komma in på ett nationellt program på gymnasiet. Detta återspeglas även efter gymnasieåldern med stora skillnader när det gäller hur många personer som har slutbetyg från gymnasiet , studerar vidare eller förvärvsarbetar senare i livet. Enligt direktivet ska utredningen analysera och exemplifiera, utifrån forskning och beprövad erfarenhet, hur undervisningen i grund- skolan kan organiseras för att möta behov och förutsättningar hos elever med kort skolbakgrund och som kommer till i grund- skolans senare år. Utredningen ska också se över hur elever som har en god skolunderbyggnad men som är nybörjare i svenska kan ges bättre förutsättningar att uppnå behörighet till gymnasieskolans natio- nella program. Vidare ingår att inhämta synpunkter från barn och unga med relevanta erfarenheter. Den forskning och de studier som utredningen funnit på om- rådet har i liten uträckning varit uppdelad på nyanlända elever med svag eller god skolbakgrund. Forskning om nyanlända elever anses generellt vara ganska otillräcklig, se avsnitt 4.2.1. Utredningen har där- för valt att lyfta fram forskning och studier som berör flerspråkiga elever och nyanlända elever i stort, dvs. både elever med god och svag skolbakgrund. Vad gäller att inhämta synpunkter från barn och unga har utred- ningen övervägt att genomföra egna intervjuer men det har presenterats flera studier och undersökningar som handlat om t.ex. nyanlända ungdomars syn på mottagandet, lärandet och inkludering samt hur eleverna uppfattar olika övergångar inom det svenska skolsystemet. I den granskning publicerat 2017 om huvudmännens mottagande av nyanlända elever har runt 400 elever skriftligen gett sin bild av hur de blivit mottagna i svensk skola. En del av berättelserna finns i Skolinspektionens rapport och utredningen har även fått ta del av ytterligare citat från eleverna. Utifrån att dessa studier och rapporter är betydligt mer omfattande än vad utredningen hade kunnat genomföra, och innehåller de frågor som är relevanta för utredningen väljer vi att redovisa dessa inter- vjuade elevers synpunkter. Barnen i forskarstudierna har också varit i den åldern som är utredningens målgrupp, dvs. de som anlänt till i senare årkurser. För att exemplifiera hur undervisningen kan organiseras och för att få en lägesbeskrivning, och i syfte att skapa ett fullgott underlag för utredningen att identifiera problem och föreslå lösningar, har ut- redningen även genonfört 35 intervjuer med olika huvudmän. En samlad beskrivning av vad personerna hos de huvudmän som deltagit i intervjuerna påtalat redovisas i avsnitt 4.5. 4.2Forskning och studier om goda förutsättningar för nyanlända elevers lärande Utredningen vill inledningsvis understryka att den forskningsbild som presenteras inte gör anspråk på att vara heltäckande för området eller är en forskningsöversikt. Det finns mer skolforskning på om- rådet men utredningen har försökt lyfta fram forskning och undersök- ningar som berör nyanlända elever utifrån utredningens uppdrag och de förutsättningar som utredningen i övrigt haft för sitt upp- drag. (Se även avgränsningar i kapitel 2.) I följande avsnitt kommer utredningen i huvudsak att översiktligt exemplifiera forskning och resultat från olika granskningar som handlar om mottagande och organisation av nyanlända elevers utbildning och lärande. Vi kommer att redogöra för vilka framgångsfaktorer som finns på området, synen på olika mottagningsmodeller, övergång från förberedelseklass, fram- gångsrik undervisning för nyanlända elever och vikten av lärarnas kompetens och samarbete samt betydelsen av att involvera vårdnads- havare. Utredningen kommer även gå in på språkets betydelse för skolframgång och den inledande bedömningen av nyanlända elevers kunskaper samt effekterna av studiehandledning på modersmålet. Avsnittet har delats upp i olika rubriker men flera av dem har be- röringspunkter och kan således gå in i varandra. 4.2.1Vilken forskning om nyanlända elever finns Situationen för nyanlända elever och i synnerhet sent anlända elever är på många sätt särskilt utmanande. Eleverna kommer till en skol- situation där de snabbt behöver lära sig svenska, ofta även engelska, och många olika ämneskunskaper för att uppnå behörighet för gymnasiestudier. Den akademiska forskningen kring dessa elevers skolsituation har ansetts, i alla fall , vara relativt begränsad. I exempelvis forskningsöversikt om ny- anlända elever i den svenska skolan som presenterades drar professor , slutsatsen att det finns mycket lite forskning som direkt inriktar sig mot nyanlända elever i . Det handlar t.ex. om policyanalyser på nationell- och lokal nivå, mottagnings- systemets organisation och dess effekter samt samarbetet mellan olika aktörer i och omkring skolan. Andra områden som det efterfrågas mer forskning om är betydelsen av olika organisatoriska modeller för barn i olika åldrar och med olika skolbakgrund och föräldrarnas förväntningar och inställning m.m.1 Det har enligt professor dock funnits forskning som direkt eller indirekt berört nyanlända elever, men som egentligen fokuserat på frågor kring elever med utländsk bakgrund i allmänhet i skolan. Det kan t.ex. vara forskning som uppmärksammar interaktionen mellan lärare och elever och hur maktordningar i samhället påverkar denna interaktion. På området finns också forskning om språkinlär- ningsprocesser, flerspråkighet och andraspråksinlärning men det är enligt Bunar inte alltid de direkt berört nyanlända elever.2 har mer forskning och studier om nyanlända elever presente- rats. Det handlar t.ex. om övergångar från förberedelseklasser till ordinarie klasser och nyanlända elevers skolsituation. Svenska myn- digheter och organisationer har också presenterat olika rapporter och granskningar med fokus på huvudmän och skolors mottagande och organisation av nyanlända elevers utbildning. Som nämnts inled- ningsvis finns det, såvitt utredningen uppfattat, inte så mycket forsk- ning uppdelat på nyanlända elever och deras skolbakgrund. I vissa studier kan det förekomma och i de fall en uppdelning finns redo- visas denna. 1Se även IFOUS (2016). Förutsättningar för nyanlända elevers lärande, se vidare forsking. 2Se även FORTE (2016). Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen. 4.2.2Hur mottagandet organiseras har stor betydelse för elevernas utbildning och lärande Forskning och olika studier3 om nyanlända elever visar att verk- samhetens organisation är av stor betydelse för elevernas skolfram- gång i .