sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Den ökade undervisningstiden kan alltså inte ges . Försöksverksamheten är förlängd till att pågå till och med höst- terminen 2017. deltog 88 huvudmän och cirka 4 300 elever. har i enlighet med regeringens uppdrag utvärderat för- söksverksamheten.2 I utvärderingen framgår att huvudmännen har valt att organisera försöksverksamheten på olika sätt beroende på de lokala förutsättningarna. Den utökade undervisningstiden kunde ske före, efter eller under skoldagen. Bland lärare, ansvariga i kom- munen och elever finns såväl positiva som negativa erfarenheter av försöksverksamheten. Positiva erfarenheter var att extra tid var nöd- vändig för eleverna och att de små grupperna gav trygghet. Negativa erfarenheter var att den utökade undervisningstiden, som ska ske utöver ordinarie undervisning, medför att det kunde bli långa dagar 2 (2017). Redovisning av uppdrag om försöksverksamhet med ökad undervisnings- tid i svenske eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Därutöver framgår också i en rektorsenkät som ingick i utvärderingen att det vanligaste sättet att schemalägga är tre under- visningspass vardera fördelat före eller efter ordinarie undervisning. En handfull svarande i enkäten menar att detta har skapat orimligt långa dagar före eleverna, främst för dem som har lång restid till skolan. Detta kan i sin tur resultera i hög frånvaro. anser att det utifrån utvärderingen inte går att dra några generella slutsatser om effekterna av försöksverksamheten på elevernas studieresultat eller inlärning. anser därför att det utifrån utvärderingen inte går att bedöma om försöksverksam- heten bör permanentas. utökad undervisningstid i matematik Från och med utökades undervisningstiden i mate- matik i och motsvarande skolformer. utökades återigen undervisningstiden i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Den ökade undervisningstiden används för ämnet matematik (Ytterligare under- visningstid i matematik, prop. 2015/16:149). I förarbetena till förslaget om utökad undervisningstid angavs bl.a. följande. I samband med TIMSS-undersökningarna (Trends in Mathematics and Science Study) jämförs inte bara elevernas resul- tat utan även andra faktorer i de deltagande länderna, t.ex. under- visningstid. Jämförelserna visar att svenska elever, trots utökningen 2013, får relativt få undervisningstimmar i matema- tik i jämförelse med andra länder och att skillnaden är större i års- kurs fyra än i årskurs åtta. Det finns dessutom internationell forsk- ning som stöder sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. En utökad undervisningstid ger tydligt positiva effekter på elevers kunskaper i matematik såväl i lägre som högre årskurser, bl.a. märks en positiv effekt för flickor generellt, utrikes födda flickor och pojkar och elever med svagare socioekonomisk bakgrund i årskurs 9 (prop. 2015/16:149 s. 11). I samma förarbeten påpekas dock att utökad undervisningstid inte är den enda åtgärden som kan höja elevers kunskapsresultat. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Forskning pekar nämligen också på att lärarens undervisnings- skicklighet är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas kunskaps- inhämtning och resultat. En utökning av undervisningstiden skulle öka behovet av behöriga och legitimerade matematiklärare i ett läge när det redan råder rekryteringssvårigheter. T.ex. menar kommuner och landsting (SKL) att det saknas tydliga belägg för att en utökning av den garanterade undervisningstiden skulle vara en effektiv åtgärd för att förbättra elevernas resultat i ett givet ämne. Mycket tyder i stället på att det är andra faktorer som är mer avgör- ande för elevernas inlärning och studieresultat, t.ex. en samman- hållen och fungerande styrkedja och kvaliteten i undervisningen (a. prop. s. 12). Den garanterade undervisningstiden bör inte utökas för nyanlända elever utöver den pågående försöksverksamheten Den garanterade undervisningstiden i fördelas av huvud- mannen över läsåret i enlighet med de principer som gäller för den obligatoriska verksamheten. Det innebär att obligatorisk undervis- ningstid t.ex. inte får läggas . Utredningen kan konstatera att utöver den obligatoriska under- visningen under skoldagen kan även annan undervisning eller stöd- insatser pågå för den enskilda eleven. När det gäller nyanlända elever har de som regel rätt till modersmålsundervisning, vilken inte sällan tillkommer, utöver den obligatoriska undervisningen, under skoldagen (jfr 5 kap. 10 § skolförordningen). Därutöver kan elevens behov av studiehandledning på modersmål ibland tillgodoses efter eller inför lektioner, vilken också måste inrymmas under skoldagen. Därut- över finns det ofta stödinsatser som t.ex. mattestugor och läxläsning tillgängliga för eleverna under skoldagen. Utöver den verksamhet som skolan förlägger under skoldagen ska eleverna ha tid med läx- läsning och fritidsaktiveteter efter skoldagens slut. Dessutom har elever behov av att umgås med familjen och att vila. Som nämnts ovan framgår av utvärdering av försöks- verksamheten med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk att den utökade undervisningstiden uppfattats som negativ på så sätt att eleverna får för långa undervisningsdagar. Så- väl rektorer och lärare som elever har i utvärderingen uttryckt att Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? elevernas dagar blir för långa, vilket uppges resultera i att eleverna är för trötta eller är frånvarande. Utredningen kan dock konstatera att det finns en koppling mellan undervisningstid och elevers kunskapsresultat (se ovan nämnd forskning om undervisningstid i matematik). Det kan därför ligga nära till hands att föreslå att gruppen nyanlända elever ska få en ut- ökning i den garanterade undervisningstiden. Innan ett sådant för- slag kan läggas måste det, enligt utredningens mening, först kunna konstateras att eleverna får den garanterade undervisningstid som föreskrivs . Utredningen har dock fått signaler om att nyan- lända elever inte alltid får den tid de har rätt till eller att den garan- terade undervisningstiden minskas i samband med att ämnen tas bort genom insatsen anpassad studiegång, se vidare i avsnitt 5.4.2. Utred- ningen kan också konstatera att råder lärarbrist i flertalet ämnen . Därutöver anser utredningen att det är mycket svårt att gene- rellt peka ut i vilka ämnen, utöver svenska eller svenska som andra- språk, som nyanlända elever som grupp behöver få utökad under- visningstid i. Behovet av utökad undervisningstid kan se mycket olika ut mellan individer och ämne. Slutligen bör också nämnas att det inte finns något som hindrar att huvudmannen beslutar om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade (jfr 9 kap. 3 § skolförordningen). Utredningen finner därför sammanfattningsvis att det inte finns skäl att utöka den garanterade undervisningstiden för nyanlända elever eller förändra regleringen av den obligatoriska verksamheten, utöver den pågående försöksverksamheten med ut- ökad tid i svenska eller svenska som andraspråk. Nästan alla intervjuade huvudmän, med ett undantag, erbjuder sommarskola med undervisning och aktiviteter. Det är inte ovanligt att nyanlända elever är en prioriterad grupp. Sommarlovet kan ha en negativ inverkan på nyanlända elevers språkutveckling och kun- skapsutveckling. Ett för långt sommarlov kan innebära att elevens språkutveckling i svenska avstannar eller i värsta fall går tillbaka. Skolinspektionen anger också att många huvudmän beskriver som- marskolan som en framgångsfaktor och ett sätt att ge nyanlända Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? elever mer utbildningstid.3 Det finns därför skäl att överväga regler- ingen av lovskola. Under har det varit möjligt för huvudmän att ansöka om statsbidrag för sommarskola. kom förordning (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller under andra skollov, vilken trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivillig stödundervisning som bedrivs mellan vår- och hösttermin (sommarskola) eller under andra skollov. Statsbidrag kan enligt 4 § lämnas för kostnader för t.ex. sommar- skola för en elev som behöver den för att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen och som har gått i årskurs 6, 7, 8, eller 9 i , årskurs 6 i sameskolan, eller årskurs 7, 8, 9 eller 10 i specialskolan. Statsbidrag får enligt 3 § lämnas till den som är huvudman för en grundskola, sameskola, specialskola eller gymnasieskola. Huvudman- nen ska enligt 5 § använda lärare som får anställas som lärare i skol- väsendet utan tidsbegränsning för den sommarskola som uppbär statsbidrag. Förutom en hänvisning till bestämmelserna om prövning för betyg finns ingen ytterligare reglering av verksamheten. Intresset för att söka statsbidrag för lovskola var mycket större än . Nytt för det året var att statsbidrag läm- nas för gymnasieskolan. När det gäller gymnasieskolan har 73 pro- cent av huvudmännen uppgivit att de vill ha bidrag till elever som går språkintroduktion. Kommande ändringar i statsbidraget för lovskola med anledning av förslaget om obligatorisk lovskola ändras ovan nämnd statsbidrags- förordning med anledning av förslaget om obligatorisk lovskola för årskurs 8 och 9 (se nedan). Ändringen innebär att statsbidrag inte längre lämnas för elever som går i årskurs 8 eller 9 i 3 Skolinspektionen (2017). Skolhuvudmännens mottagande av nyanlända elever i , Utbildning så fort som möjligt. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? och som deltar i undervisning under skollov under läsåret eller i anslutning till att någon av dessa årskurser avslutats (jfr 4 § förordningen [2014:47] om statsbidrag för sommarskola eller under andra skollov och förordning [2017:162] om ändring i förordning [2014:47] om statsbidrag för sommarskola eller under andra skollov). I propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola föreslås att det införs bestämmelser i skollagen om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov (prop. 2016/17:156). I propositionen föreslås bl.a. följande. En huvudman ska erbjuda lovskola till elever som avslutat års- kurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lov- skola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Den tid som en elev har deltagit i en lovskola som huvudman- nen frivilligt har anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 till och med vårterminen påföljande år, får räknas av från ett erbjudande om lovskola. Om eleven har deltagit i lovskola i minst 50 tim- mar behöver huvudmannen inte erbjuda eleven lovskola det aktuella året. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala garan- terade undervisningstiden enligt skollagen. Lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . En elev ska kunna tacka nej till lovskola, men om ett erbjudande accepteras ska eleven delta i verksamheten. Vidare ska undervisning inom ramen för lovskolan få överlämnas på entreprenad. Den nu- varande bestämmelsen om tilläggsbelopp till enskilda huvudmän ska utökas till att även omfatta ersättning för elever som deltar i lovskola. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti 2017.4 4 planerar att fatta beslut om bet. 2016/17:UbU22 . Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? Statsbidrag för lovskola under sommarlovet i årskurs 8 eller 9 bör fortsätta att utgå till huvudmännen Förslag: Statsbidrag för lovskola bör även i fortsättningen utgå till huvudmän som anordnar lovskola, utöver den obligatoriska lovskola som föreslås av regeringen i proposition 2016/17:156, för elever i årskurs 8 eller 9 i som deltar i undervis- ning i anslutning till att någon av dessa årskurser avslutas (som- marlovet), under de förutsättningar som i övrigt anges i förord- ningen (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller under andra skollov och om huvudmannen anordnar sådan lovskola. Skälen för utredningens förslag Som nämnts tidigare bedömer utredningen att bristen på tid är en avgörande faktor för de elever som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9. Tiden är en direkt avgörande faktor för dessa elevers skol- resultat och möjligheter att uppnå behörighet till gymnasiet. Enligt utredningen bör därför alla möjligheter till att förlänga tiden som dessa elever kan få undervisning prövas. I de huvudmannakontakter som utredningen haft har det på- pekats att sommarlovet är mycket långt för nyanlända elever. Ny- anlända elever kan stanna av eller till och med backa i sin språk- utveckling eftersom eleverna inte i tillräcklig utsträckning får öva på det svenska språket . I de huvudmannakontakter som utredningen haft framgår också att de allra flesta ordnar som- marskola och flera huvudmän ordnar fler veckor än så. Men det finns också huvudmän som inte ordnar med lovskola . Regeringens förslag om obligatorisk lov- skola är därför välkommet. Utredningen uppfattar dock att det inte är tillräckligt med 50 timmars eller två veckors lovskola för de ele- ver som inte uppnår kunskapskraven. Nyanlända elever, i synnerhet nyanlända elever i årskurs 7–9 där det krävs att eleverna ligger på en avancerad nivå i svenska för att kunna tillgodogöra sig ämnes- undervisningen, har ett extra stort behov av att få möjlighet till undervisning . Dessa elever har inte tid att stanna eller backa i sin språkutveckling. Utredningen bedömer också att Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? lovskolan kan bidra med värdefull tid för eleverna att uppnå kravet i simning i ämnet idrott och hälsa (se vidare avsnitt 4.5.8). Mot den bakgrunden bedömer utredningen därför att huvudmännen bör fort- sätta att stimuleras till att ordna lovskola under fler veckor än de två som regeringen föreslår ska bli obligatoriska i . Utredningen kan konstatera att möjligheten att få undervisning är gynnsamt för alla elever, inte enbart nyanlända elever, som inte uppnår de kunskapskrav som motsvarar godkänt betyg. Eftersom det är viktigt att nyanlända elever får möjlighet att integreras och utveckla språket tillsammans med andra elever finns det därför inte skäl att statsbidrag enbart ska utgå till lovskola som anordnas för nyanlända elever som inte uppnår ett godkänt betyg. Utredningen föreslår därför statsbidrag för lovskola även i fort- sättningen bör utgå till huvudmän som anordnar lovskola för elever i årskurs 8 eller 9 i som deltar i undervisning i anslutning till att någon av dessa årskurser avslutas, under de förutsättningar som anges i förordningen (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller under andra skollov och om huvud- mannen anordnar sådan lovskola utöver den obligatoriska lovskola som föreslås av regeringen i proposition 2016/17:156. Utredningen har i avsnitt 5.3 konstaterat att eleverna som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 har mycket begränsad tid på sig att full- göra sin grundskoleutbildning. Utredningen har vidare bedömt att den korta tiden sannolikt är avgörande för de låga kunskapsresultat som statistiken visar att eleverna har. Eftersom det finns begränsningar för hur mycket den enskilde elevens undervisning kan utökas, finner utredningen att det är nöd- vändigt att överväga på vilket sätt utbildningen kan anpassas i sitt innehåll för att de nyanlända elever som påbörjar skolgången i i årskurs 7–9 ska få bättre förutsättningar att uppnå de kunskaps- krav som minst ska uppnås och därigenom uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? 5.4.1Nyanlända elever har behov av stöd Gruppen nyanlända elever är en heterogen grupp med mycket olika förutsättningar och behov. Det som är gemensamt är den korta tiden i svensk skola och det faktum att flertalet elever inte har kun- skaper i det svenska språket. I den meningen är dessa elever att be- trakta som elever som behöver extra stöd och hjälp. Det innebär inte att de per definition är i behov av särskilt stöd i meningen specialpedagogiska insatser. Naturligtvis kan även dessa elever vara i behov av ett sådant stöd precis som övriga elever. På individnivå kan de nyanlända eleverna ha mycket skilda erfa- renheter av tidigare skolgång. En viktig förutsättning för elevernas fortsatta utveckling och lärande är därför att skolan så snabbt som möjligt tar reda på den enskilde elevens tidigare erfarenheter och kunskaper och anpassar undervisningen efter det. Den inledande bedömningen av elevens kunskaper är, som ovan nämnts, obligato- risk för skolan att göra och den ska ligga till grund för undervis- ningen. Såvitt utredningen erfar kan som huvudregel ingen nyanländ elev som saknar det svenska språket gå direkt ut i ordinarie under- visning utan anpassningar i någon form, om eleven ska få förutsätt- ningar för kunskapsinhämtning och lärande. Nedan följer en redogörelse för vilka bestämmelser som reglerar huvudmännens möjligheter att anpassa undervisningen och skol- gången i form av stöd och särskilt stöd för nyanlända elever och exempel på olika stödinsatser som ofta är aktuella för nyanlända elever. Stöd och särskilt stöd I skollagens tredje kapitel återfinns bestämmelser om barns och elevers utveckling mot målen och i kapitlet finns bl.a. bestämmelser om en elevs rätt till olika stödinsatser. Stödinsatserna har olika karak- tär och är mer eller mindre ingripande. De har alla det gemen- samma syftet att eleven med stöd av insatserna ska ges möjligheter att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver utifrån sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så lång som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 3 § skollagen). Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? elevens vårdnadshavare ska fortlöpande informeras om elevens utveckling (3 kap. 4 § skollagen). Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven som huvudregel skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a § skollagen). Det kan t.ex. handla om att hjälpa en elev med att planera och strukturera sina studier. Det kan göras t.ex. med hjälp av ett särskilt schema över skoldagen, extra tydliga instruktioner eller stöd för att sätta i gång arbetet. Att hjälpa till med att förstå texter, att förklara ett ämnesområde på ett annat sätt eller att ge extra färdighetsträning såsom lästräning är också att anse som stöd i form av extra anpassningar. Dit hör även enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Även särskilda läromedel eller utrustning i form av tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade programvaror kan som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar (prop. 2013/14:160 s. 36). Om extra anpassningar prövats men inte fungerat ska en anmä- lan göras till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska då se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Under utredningen ska samråd ske med elevhälsan om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utred- ning visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska han eller hon ges sådant stöd och ett åtgärdsprogram ska upprättas (3 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Särskilt stöd handlar om insatser av mer ingripande karaktär som normalt inte är möjliga att genomföra för lärare inom ramen för den ordinarie undervisningen. Även insatsernas omfattning och varaktighet måste beaktas. Enstaka specialpedagogiska insatser kan vara att betrakta som stöd i form av extra anpass- ningar medan mer omfattande eller regelbundna specialpedagogiska insatser utgör särskilt stöd. Insatser som utgör särskilt stöd är vid- are t.ex. placering i särskild undervisningsgrupp eller enskild under- Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? visning (3 kap. 11 § skollagen), anpassad studiegång (3 kap. 12 § skollagen) eller elevassistent (prop. 2013/14:160 s. 21). Rätten till särskilt stöd gäller alla elever som har rätt till utbild- ning enligt skollagen, oavsett om de omfattas av skolplikten eller inte. Rätten till särskilt stöd gäller också för ungdomar som går i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Bestämmelserna om utredning av behovet om särskilt stöd och övriga bestämmelserna om särskilt stöd ska dock inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever som har varit bosatta utom- lands och vars kunskaper har bedömts enligt 3 kap. 12 c § (3 kap. 8 § fjärde stycket skollagen). Åtgärder till stöd för nyanlända m.fl. är t.ex. prioriterad timplan och undervisning i förberedelseklass (prop. 2014/15:45 s. 49). Rektorn får besluta att en elev vars kunskaper bedömts enligt 3 kap. 12 c § skollagen delvis ska undervisas i förberedelseklass, om eleven saknar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen (3 kap. 12 f § skollagen). Förbere- delseklass kan väljas för att ge de nyanlända eleverna de kunskaper de behöver för att kunna ta del av under- visningen i den ordinarie undervisningsgruppen (prop. 2014/15:45 s. 44). En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. En elev ska inte få ges undervisning i förberedelseklass än (3 kap. 12 f § andra stycket skollagen). Det är inte möjligt att besluta att en elev bara ska gå i förberedelseklass. Ett beslut om undervisning i förberedelseklass kan bara avse att en elev delvis ska undervisas i en sådan klass. I praktiken innebär det att eleven också ska placeras i en ordinarie undervisningsgrupp (prop. 2014/15:45 s. 45). När det gäller undervisningen i förberedelseklass gäller i övrigt att eleverna har rätt att få den minsta undervisningstid som mot- svarar den undervisningstid som elever i samma årskurs har rätt till som återstår av utbildningen i t.ex. (10 kap. 5 § skollagen). Hur ska fler nyanlända elevernå behörighet till gymnasiet? I skollagen anges vilka ämnen undervisningen ska omfatta. Hur många timmar som undervisningen ska omfatta i varje ämne fram- går av den s.k. timplanen. För del är timplanen in- tagen som bilaga 1 till skollagen. Vidare anges i skollagen att den totala undervisningstiden för varje elev i ska uppgå till ett visst antal timmar. Det är huvudmannen som beslutar om för- delning av undervisningstiden mellan årskurserna (9 kap. 4 § skol- förordningen). Den minsta undervisningstiden för nyanlända inom motsvarar minst den undervisningstid som elever i samma årskurs har rätt till som återstår av utbild- ningen (10 kap. 5 § skollagen). Om det bedöms öka den nyanlända elevens förutsättningar att kunna tillgodogöra sig undervisningen i andra ämnen, får dock tiden mellan olika ämnen omfördelas (prioriterad timplan). Timmar får endast omfördelas till svenska eller svenska som andraspråk. En elev får ha en sådan prioriterad timplan i högst (9 kap. 4 a § skolförordningen). Syftet med prioriterad timplan är att eleven genom ökade svensk- kunskaper snabbt ska kunna tillgodogöra sig den ordinarie under- visningen i övriga ämnen (prop. 2014/15:45 s. 38).