sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — Undantaget är sameskolan, där antalet undervisningstimmar i samiska i årskurs 1– 3 motsvarar 20–av det totala antalet timmar13, och till- sammans med modersmålsundervisning i annat språk än samiska 13 /17 har eleverna i sameskolan samiska enligt Sameskol- styrelsens timplan. Antalet minuter undervisning totalt är 1 000, 1 010 respektive 1 170 för årskurs 1–3. kan det bli av den sammanlagda tiden. Däremot kan begränsningen komma att slå till för elever i årskurs 7–9 i och grundsärskolan och årskurs 8–10 i specialskolan. Det kan ifrågasättas om det inte är tillräckligt att införa en be- gränsning för de enskilda eleverna och på så sätt begränsa hur mycket av verksamheten på skolenheten som fjärrundervisning an- vänds för. Att enbart införa en begränsning ur elevhänseende inne- bär dock inte automatiskt att samma begränsning kommer att gälla även för skolenheten. Detta eftersom undervisningsgrupperna är olika stora och fjärrundervisning framför allt kan komma att an- vändas i små grupper, när eleverna är uppdelade utifrån olika val- möjligheter. Det innebär alltså att andelen fjärrundervisning som utförs på en skolenhet kan bli högre än andelen fjärrundervisning beräknad per enskild elev. Vi har ovan beskrivit att huvudmannen ska besluta om fjärrunder- visning ska användas i ett visst ämne eller en viss kurs eller för en viss verksamhet (se avsnitt 11.6.1). Vid beräkningen av omfattning- en av fjärrundervisningen för en enskild elev eller vid en skolenhet bör utgångspunkten alltså vara om huvudmannen har beslutat att fjärrundervisning får användas. Samtliga timmar i ämnena eller kur- serna bör i detta avseende räknas som fjärrundervisning, oavsett om elever och lärare faktiskt har varit åtskilda i rum eller inte, dvs. oav- sett om fjärrundervisning används eller inte vid de olika lektionerna. Bestämmelser om begränsningar i mängden fjärrundervisning som får användas anges lämpligen på förordningsnivå och sådana bestäm- melser bör därmed införas i skolförordningen och gymnasieförord- ningen. Regeringen ska därför bemyndigas att meddela föreskrifter som anger i vilken omfattning fjärrundervisning högst får användas i de olika skolformerna. 11.6.4Konkreta exempel – när beslut om fjärrundervisning behövs För att tydliggöra vad våra förslag om definition och beslut om fjärrundervisning innebär ska vi beskriva några konkreta exempel. De exempel som klassificeras som fjärrundervisning och kräver beslut om att använda detta måste uppfylla något av villkoren som vi har beskrivit i avsnitt 11.2 och över huvud taget följa de regler för fjärrundervisning som vi föreslår i detta kapitel, om t.ex. handledare och legitimerade och behöriga lärare. För de exempel som inte klassi- ficeras som fjärrundervisning, eller inte kräver beslut om att använda fjärrundervisning, gäller skollagens bestämmelser för reguljär under- visning. Exempel 1: All undervisning med lärare på annan plats När skolans årskurs 7-elever har undervisning i ämnet religions- kunskap befinner sig läraren på en annan ort än eleverna vid varje lektionstillfälle. Detta är ett tydligt exempel på vad som är fjärr- undervisning och kräver beslut av huvudmannen. Exempel 2: Lärare som roterar mellan skolor Undervisningen i spanska i en glesbygdskommun bedrivs på så sätt att elever på tre skolor läser ämnet i en grupp och har gemensamma lektioner. Läraren roterar mellan de tre skolorna under veckans tre lektioner, vilket innebär att den enskilde eleven är åtskild i rum från läraren under två av veckans lektioner men inte åtskild under en av dem. Detta är också fjärrundervisning och kräver beslut av huvud- mannen. Exempel 3: Behörig lärare används för föreläsningar Skolan har inte tillräckligt många behöriga kemilärare och den obe- hörige läraren har därför hand om undervisningen i kemi för års- kurs 9-eleverna. För att höja kvaliteten på undervisningen anlitas ibland den legitimerade och behöriga läraren för att föreläsa, med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och åtskild i rum från eleverna, om olika kursmoment. I detta fall är behörige läraren bara med på de moment där hon eller han medverkar, inte annars. Obehöriga läraren bör däremot närvara vid föreläsningarna, för att kunna använda sig av dessa i under- visningen. Detta betyder att den obehörige läraren är ansvarig lärare för eleverna och lärare är inte åtskild i rum från eleverna. Exemplet motsvarar situationen som vi beskriver i avsnitt 11.4.2. Det är inte fjärrundervisning. Exempel 4: Läraren undervisar hemifrån Gymnasieelevernas matematiklärare har haft svårt att ta sig till arbetsplatsen på grund av inställda tåg. För att eleverna ändå ska få undervisning av sin ordinarie lärare använder sig läraren av informations- och kommunikationsteknik för att hålla i de schema- lagda lektionerna vid dessa enstaka tillfällen. Det är fjärrundervisning, men beslut av huvudmannen om att använda fjärrundervisning krävs inte. 11.6.5Omfattningen av fjärrundervisning för eleven bör dokumenteras Utredningens bedömning: Omfattningen av fjärrundervisning för en elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan bör framgå av elevens individuella studieplan. ska kunna följa omfattningen av hur mycket fjärrundervisning en elev får och det behövs också för uppföljningen av verksamheten. I de obligatoriska skolformerna är undervisnings- grupperna av mer permanent karaktär och vi bedömer att det då finns tillräcklig information när det gäller omfattningen av fjärr- undervisning hos en huvudman genom huvudmannens beslut om att använda fjärrundervisning. I de frivilliga skolformerna däremot innebär kursutformningen att de enskilda elevernas studievägar varierar mer och att det är svårare att få överblick över omfattningen av fjärrundervisning genom huvudmannens beslut. Omfattningen för respektive elev bör därför framgå i den dokumentation som finns för varje elev. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det upprättas en in- dividuell studieplan för varje elev (16 kap. 25 §, 17 kap. 7 §, 17 a kap. 13 § och 19 kap. 26 § skollagen). Denna ska, när det är aktuellt, bl.a. innehålla uppgifter om vilken studieväg eleven går på, vilka kurser som ingår i elevens fullständiga program och huruvida eleven följer ett reducerat program (1 kap. 7 § gymnasieförordningen). I detta sammanhang bedömer vi att även fjärrundervisningen passar in och omfattningen av sådan undervisning för den enskilde eleven bör där- för framgå av elevens individuella studieplan. 11.7Hur fjärrundervisning får anordnas av elevernas hemskola I detta avsnitt beskriver vi vad som krävs av elevernas hemskola, alltså av den skola som fjärrundervisningen ges till, och av huvud- mannen för denna skola. Utredningens förslag: Vid fjärrundervisning ska det finnas en handledare närvarande där eleverna befinner sig. Handledaren ska vara en för detta ändamål lämplig person. regleras i skolförordningen respektive gymnasieförordningen att det vid fjärrundervisning ska finnas en handledare närvarande i den lokal där eleverna befinner sig. Detta syftar till att upprätthålla kvaliteten i undervisningen. Skollagen innehåller dock uttryckliga krav på vem som leder undervisningen och i linje med det bör även kravet på närvarande handledare framgå av skollagen. till att placera bestämmelsen på lagnivå är att detta dessutom utgör ett undantag från principen om att en lärare är på plats med eleverna. Vem som ska vara handledare bör dock inte regleras utöver att det ska vara en för ändamålet lämplig, vuxen person. Vi instämmer i vad regeringen har konstaterat tidigare om att handledaren kan vara en lärare på skolenheten eller någon annan som är anställd på sko- lan. Att notera är att det inte bör vara någon elev, vare sig en elev från aktuell undervisningsgrupp eller någon annan elev, som anlitas för att hantera tekniken vid fjärrundervisningen, utan en vuxen per- son som kan bidra till undervisningen. Vi har övervägt om det ska ställas några specifika krav på viss utbildning eller kompetensutveckling, men konstaterar att lämplig- heten bör vara upp till huvudmannen att bedöma. Som andra perso- ner som arbetar med eleverna förutsätter vi dock att handledaren väl känner till läroplanen, t.ex. skolans värdegrund och ansvar. Det har vid våra studiebesök framkommit att handledaren inte alltid är närvarande vid undervisningen. I stället begränsas hand- ledarens uppgifter till att starta de tekniska hjälp- medlen och säkerställa att eleverna kommer igång med sina arbets- uppgifter. Eftersom handledaren ska utöva ansvaret för tillsynen av skolpliktiga elever i och motsvarande skolformer bör dock handledaren vara närvarande även vid fortsättningen av under- visningstillfället. Detta bör gälla också för elever på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, då situationer kan uppstå när fjärrläraren behöver hjälp av en vuxen som är på plats hos eleverna. Det sagda innebär också att om fjärrundervisning bedrivs mot elever i flera olika lokaler , så måste det finnas en handledare när- varande i varje lokal där det finns elever. Att handledaren ska vara närvarande vid fjärrundervisning inne- bär förstås inte att handledaren ovillkorligen ska vara på plats i undervisningslokalen under varje minut av fjärrundervisningen. En handledare kan naturligtvis, på samma sätt som en lärare under när- undervisning, tillfälligt lämna lokalen för att t.ex. följa med en elev till skolbiblioteket eller hämta undervisningsmaterial från en annan lokal. Även eleverna kan, som vid närundervisning, få i uppdrag att gå till andra lokaler. Det är dock vår bestämda uppfattning att en handledare inte bör vara schemalagd som handledare för mer än en undervisningsgrupp vid ett och samma lektionstillfälle. Det bör påpekas att handledaren, i likhet med övrig skolpersonal, har samma ansvar som lärare att uppmärksamma om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås (3 kap. 5 a och 8 §§ skollagen). Detta gäller förstås endast under förutsättning att handledaren har tillräckliga kunskaper för att själv kunna göra den bedömningen. Det är ju t.ex. inte säkert att den som är närvarande som handledare vid modersmålsundervisning har till- räckliga kunskaper i det aktuella språket för att bedöma elevens framsteg. Däremot har handledaren andra möjligheter än fjärrlära- ren att exempelvis iaktta hur eleven arbetar. Slutligen kan konstateras att handledaren, likt annan skolpersonal, omfattas av bestämmelserna om registerkontroll (2 kap. 31 § skol- lagen). 11.7.2Disciplinära och andra särskilda åtgärder Utredningens förslag: En handledare som medverkar vid fjärr- undervisning ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som rektorn eller en lärare får vidta som är befogade för att till- försäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. En handledare ska även, enligt de förutsättningar som följer av 5 kap. 7 och 22 §§ skollagen (2010:800), få besluta om utvis- ning ur undervisningslokalen och omhändertagande av föremål. Rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgär- der som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studie- ro eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande upp- trädande (5 kap. 6 § första stycket skollagen). Av förarbetena till denna bestämmelse framgår att rektorns och en lärares befogenheter att vidta omedelbara och tillfälliga åtgärder i de två situationer som nämns gäller oavsett tidpunkt och plats så länge det sker inom ramen för deras yrkesutövning. Med omedelbara och tillfälliga åt- gärder avses ingripanden under en kort och begränsad tid som syftar till att komma till rätta med en akut situation. Som exempel på så- dana åtgärder som får vidtas nämns bl.a. tillrättavisningar och att sära på två elever som bråkar.14 Även vid fjärrundervisning kan situationer uppstå där åtgärder krävs av en vuxen person, såsom stök eller slagsmål mellan elever (se exempel i avsnitt 4.4.4). Vid fjärrundervisning finns dock van- ligen inte någon lärare närvarande där eleverna är, och inte heller rektor. När elever och lärare är åtskilda i rum från läraren ska där- emot en handledare, enligt föregående avsnitt, vara närvarande i den eller de lokaler där eleverna befinner sig. Denna handledare – som inte nödvändigtvis själv är lärare – bör också ha nämnda be- fogenheter att vidta omedelbara och tillfälliga åtgärder som är be- fogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Regeringen har tidigare konstaterat att det finns möjlighet för all skolpersonal och även andra att med stöd av straffrättsliga regler om nödvärn och nöd ingripa mot elever som t.ex. slåss eller begår skadegörelse. Bestämmelsen i 5 kap. 6 § första stycket skollagen är enligt regeringen avsedd att ge lagstöd för åtgärder bl.a. i situatio- ner då det inte finns förutsättningar för ett ingripande med stöd av nödvärns- eller nödrätten.15 Då handledaren kommer att vara den som närvarar där eleverna befinner sig bör även handledaren omfat- tas av de mer generella befogenheterna och vi föreslår därför ett tillägg i skollagen. Vissa disciplinära och andra särskilda åtgärder regleras särskilt i skollagen. Två av dessa, utvisning ur undervisningslokalen (5 kap. 7 § skollagen) och omhändertagande av föremål (5 kap. 22 § skol- lagen), är sådant som en lärare i vissa fall får vidta. Då den ansvarige läraren befinner sig på en annan plats än eleverna ska handledaren få vidta dessa åtgärder. Detta är en fråga där vi inte föreslår några nya bestämmelser i lag eller förordning, eftersom vi strävar efter att inte reglera mer för fjärrundervisning än för närundervisning. Vi vill ändå påminna om 2009/10:165, s. 680 ff. 2009/10:165, s. 681. hur viktigt det är att fjärrläraren på olika sätt involveras i arbetet på elevens hemskola. En del av detta har vi beskrivit i avsnitt 3.4. Bland annat gäller det övergripande kravet på lärare att samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen, som läroplanen föreskriver. Detta gäller naturligtvis även när en av lärarna, fjärrläraren, finns på en annan plats än elevens övriga lärare och rektor. Rektor behöver därför skapa förutsättningar för samarbete mellan lärarna. Dess- utom ska eleverna få möjlighet att arbeta ämnesövergripande, också det enligt läroplanen, vilket berör även det eller de ämnen som ges som fjärrundervisning. En annan del handlar om att ge eleverna den ledning och stimu- lans de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt. För det första ska en elev ges extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd när det befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ämnet (se avsnitt 3.1.10). Fjärrläraren kan behöva hjälp från handledaren eller från elevens rektor för att ge stöd i form av extra anpassningar, t.ex. om det handlar om någon extra utrustning eller enstaka specialpedagogiska insatser. Är det tal om särskilt stöd måste rektor uppmärksammas på eventuellt behov för att kunna ta ställning till frågan. Fjärrlära- ren har samma ansvar som andra lärare att anmäla om man befarar att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås, även om extra anpassningar har gjorts (3 kap. 8 § skollagen). Fjärrläraren behöver också involveras i utredningar, framtagande av åtgärdsprogram och uppföljning av sådana program på samma sätt som skulle ha skett med en lärare på plats på skolan. Alla elever ska dessutom få återkoppling angående kunskaps- utvecklingen och elever och vårdnadshavare fortlöpande informeras om elevens utveckling (se avsnitt 3.4.6). Fjärrläraren har även här samma ansvar som lärare som är på plats, dvs. att bidra med informa- tion till förekommande utvecklingssamtal och skriftliga omdömen till elevens individuella utvecklingsplan. I de ämnen och kurser där betyg ska sättas är det fjärrläraren, i egenskap av den som bedriver under- visningen, som beslutar om betyg (3 kap. 16 § skollagen). Elevens rektor ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar (3 kap. 14 § skollagen), vilket även gäller de betyg som fjärrlärare beslutar om. Skulle det vara fallet att fjärrläraren undervisar i ett ämne eller en kurs där närundervisning också förekommer på skolan bör undervisande lärare gemensamt diskutera principer för betygssättningen. En annan relevant fråga är bedömningen av nationella prov. Det saknas regleringar i skollagen och skolförordningen respektive gym- nasieförordningen om vem som ska rätta dessa. Den reglering som finns är att rektorn ska dela ut bedömningsanvisningarna för ett prov till berörda lärare efter det att ett prov har genomförts (21 § SKOLFS 2013:19). Nationella prov ska rättas enligt samma princip som vid närundervisning, dvs. av fjärrläraren om det i övrigt på sko- lan är ansvarig lärare som rättar. Eleverna i de aktuella skolformerna har närvaroplikt och rektor ska se till att elevens vårdnadshavare informeras vid frånvaro utan giltigt skäl (se avsnitt 3.5.2). Det behövs med andra ord tydliga riktlinjer på skolan för om det är handledaren eller fjärrläraren som gör detta, om en elev uteblir från ett undervisningstillfälle. Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns flera områden där rektor behöver ordna så att fjärrläraren involveras i arbetet på elevens hemskola. 11.8Krav på den som utför fjärrundervisningen Avsnittet innehåller en redogörelse för vad vi menar krävs av den skola och huvudman som ger fjärrundervisningen, alltså utföraren av undervisningen. 11.8.1Vilka aktörer som får utföra fjärrundervisning Utredningens förslag: Endast den som är huvudman inom skol- väsendet ska få utföra fjärrundervisning. Fjärrundervisning i utbildning vid särskilda ungdomshem ska dock även få utföras av den som är huvudman för det särskilda ungdomshemmet. Utredningens bedömning: Den huvudman som utför fjärr- undervisning åt en annan huvudman bör anmäla omfattningen av denna till . Som vi har beskrivit i avsnitt 4.3 tillåter skolförordningen respektive gymnasieförordningen fjärrundervisning inom huvudmannens organisation i några ämnen och verksamheter. Dessutom föreskriver skollagen, tillsammans med förordningarna, att fjärrundervisning även får överlämnas på entreprenad i en del av dessa ämnen och verk- samheter. Sådana uppgifter får överlämnas till staten, i fråga om undervisning i teckenspråk, samiska eller inte- grerad samisk undervisning i , och annan huvudman, i fråga om modersmålsundervisning eller studie- handledning på modersmålet. Vi menar att det även framöver endast ska vara skolhuvudmän som ska kunna bedriva fjärrundervisning. Anledningen är att huvud- mannaskapet ska försäkra att aktören har kompetens för att bedriva den aktuella undervisningen. Dessutom står huvudmannen under direkt tillsyn av Skolinspektionen. Detta betyder att samtliga huvudmän kan bedriva fjärrundervis- ning inom den egna organisationen enligt de bestämmelser vi redo- gör för i detta kapitel. Då samma regler ska gälla för utbildningen vid de särskilda ungdomshemmen får även Statens institutions- styrelse bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen. Vad ovanstående betyder för fjärrundervisning på entreprenad ut- vecklar vi i avsnitt 11.9. I och med att det är en huvudman som bedriver fjärrundervis- ningen anser vi att det inte behövs någon ytterligare form av certi- fiering för att få anordna sådan. Om fjärrundervisningen erbjuds på entreprenad i stället för inom den egna organisationen är det, som vid övrig entreprenad, beställaren som i egenskap av huvudman för elevens utbildning ansvarar för att kvaliteten håller tillräckligt hög nivå. Vi beskrev ovan hur den huvudman som beslutar att använda fjärrundervisning ska anmäla omfattningen till Skolinspektionen, för att utvecklingen ska kunna följas (avsnitt 11.6.1). Av samma skäl bör den som utför fjärrundervisning åt en annan huvudman också anmäla omfattningen av denna till myndigheten. 11.8.2Begränsad del av verksamheten Utredningens bedömning: En huvudman bör få utföra fjärr- undervisning i en omfattning som av det totala antalet undervis- ningstimmar inom huvudmannens verksamhet eller vid en speci- fik skolenhet utgör 1.högst av undervisningstimmarna, om undervis- ningen avser , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, och 2.högst av undervisningstimmarna, om undervis- ningen avser gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Vid beräkningen av mängden fjärrundervisning bör samtliga timmar i ett ämne eller en kurs där fjärrundervisning används räknas som fjärrundervisning, oavsett om fjärrundervisning an- vänds vid alla lektionstillfällen eller inte. Eftersom vi betraktar fjärrundervisning som ett alternativ till när- undervisning, att använda när undervisning annars inte skulle komma till stånd, bör huvudmän och skolor ha som sin huvud- sakliga uppgift att bedriva närundervisning. När undervisningen bedrivs som närundervisning får lärare vanligtvis bättre kontakt med eleverna och därmed bättre återkoppling på sin undervisning. Det kan dessutom innebära ett mer stimulerande arbete för lärarna. Även för rektor, som pedagogisk ledare, är det lättare att följa undervisningen och stötta utvecklingen av densamma vid närunder- visning. Socialiserings- och värdegrundsuppdraget får dessutom en mer naturlig plats i arbetet när det är närundervisning och lärarna möter sina elever fysiskt. Vi vill därutöver undvika att det utvecklas en kultur där huvudmän, oavsett om det är offentliga eller enskilda huvudmän, bygger upp verksamhet med fjärrundervisning enbart för att kompensera för ett bristande elevunderlag för sin närunder- visning. Detta sammantaget talar för en begränsning av andelen fjärrundervisning som en huvudman får utföra till en mindre del av verksamheten. Andelen av verksamheten bör mätas i antalet undervisnings- timmar. En rimlig avvägning kan vara att fjärrundervisning ska få användas högst i samma omfattning av undervisning som bedrivs som fjärrundervisning får ges (enligt avsnitt 11.6.3). Det betyder för de obligatoriska skolformerna högst av den undervisning som en huvudman bedriver och för de frivilliga skolformerna högst . För huvudmän med mer än en skolenhet är det också relevant att betrakta verksamheten vid respektive skolenhet. Samma princip, att verksamheten i huvudsak ska bestå av närundervisning, gäller även här. Därför bör också regleras att fjärrundervisning ska få användas för högst respektive högst av den undervisning som bedrivs vid en viss skolenhet. Att dessa begräns- ningar efterlevs kan följas genom den rapporteringsskyldighet till Skolinspektionen som vi beskrev i föregående avsnitt. Som vi har konstaterat ovan (avsnitt 11.6.3) bör utgångspunkten vid beräkningen av omfattningen av fjärrundervisningen för en en- skild elev eller vid en skolenhet vara om huvudmannen har beslutat att fjärrundervisning ska få användas i ett visst ämne eller i en viss kurs eller för en viss verksamhet. All undervisningstid för ämnet, kursen eller verksamheten bör i detta avseende räknas med, oavsett om elever och lärare faktiskt har varit åtskilda eller inte. Vi an- ser att motsvarande beräkningssätt bör gälla även vid beräkningen av utförarens omfattning av fjärrundervisning. Det avgörande är alltså om ett beslut har fattats av ansvarig huvudman om att fjärr- undervisning får användas, inte i vilken utsträckning fjärrundervis- ning faktiskt har använts. Bestämmelser om hur mycket fjärrundervisning en skolhuvudman får utföra bör införas i skolförordningen och gymnasieförordningen. Utredningens förslag: Den lärare som bedriver fjärrundervis- ning ska uppfylla kraven i 2 kap. 13 § skollagen (2010:800), trots vad som sägs i 2 kap. 18 § samma lag om undantag. En lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § ska dock, utan ett sådant beslut som anges i 2 kap. 19 §, få bedriva fjärr- undervisning om