sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Istället krävs kompetens som ligger utöver ämneslärarutbildningen såsom annan konstnärlig ut- bildning alternativt arbetslivserfarenheter. Vissa har även framhållit att dagens legitimationssystem försvårar att kunna rekrytera sådana 2010/11:19, s. 38. Utbildningar som kräver specialistkompetens personer som har rätt kvalifikationer för aktuell undervisning. En behörig lärare i ämnet går före en obehörig som har de efterfrågade kunskaperna. Skolor tvingas därför att anställa en behörig lärare som inte har den nödvändiga kompetensen för spetsutbildningen. Dessutom har skolorna svårt att attrahera de personer med spe- cialistkunskaper då dessa inte kan erbjudas en anställning utan tids- begränsning. Skolor som bedriver den riksrekryterande estetiska spetsutbildning och som ligger utanför storstäderna beskriver en mycket svår problematik att locka till sig den kompetens som spets- utbildningen är i behov av och att det till och med kan innebära att utbildningar tvingas att lägga ned. Utredningens slutsatser av skolornas uppgifter är att den riks- rekryterande estetiska spetsutbildning är en utbildning som är i behov av lärare med särskilda specialistkunskaper, kunskaper som ej kan förväntas tillägnas inom ramen för en lärarutbildning. 6.1.5Identifierad problematik för vissa utbildningar som avviker från utbildningarna i övrigt Regeringens bedömning inför legitimationsreformen var att legiti- mationssystemet skulle öka rättssäkerheten för barn och elever. Möjligheterna att förbättra kvalitetssäkringen av lärare och förskol- lärare och därmed höja kvaliteten på den samlade lärarkåren och tyd- liggöra det individuella yrkesansvar som legitimerade lärare och för- skollärare eftersträvades också.58 Utredningen har uppmärksammat att det finns vissa svårigheter med dagens legitimationssystem och kraven på behörighet när det gäller undervisning inom sådana utbildningar inom gymnasieskolan som ska ge eleverna spetskunskaper. Dessa utbildningar är den riks- rekryterande estetiska spetsutbildningen samt den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen. Utredningen har även kunnat se att den särskilda varianten inom det estetiska om- rådet och försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning delvis uppställer krav för antagning som går utöver vad som krävs för annan utbildning på motsvarande nivå men menar att utbildningen ändå inte omfattar undervisning av sådan art så att en lärarutbildning 2010/11:20. Legitimation för lärare och förskollärare. Utbildningar som kräver specialistkompetens inte kan anses ge tillräckliga kunskaper för att bedriva undervis- ningen. Skillnader vad gäller antagningskrav till utbildningarna Vid en jämförelse av försöksverksamheten med den riksrekryte- rande spetsutbildningen, dvs. den som inte avser det estetiska om- rådet, ställs inte samma förkunskapskrav hos eleverna. Regleringen innebär att urvalsförfarande får tillämpas men det är inget krav.59 Regelverket tyder därför på att för att bli antagen till den riksre- kryterande estetiska spetsutbildningen men även till den särskilda varianten inom det estetiska området förutsätts eleverna ha kommit längre i sin kunskapsutveckling inom aktuellt spetsområde i och med att urvalsförfarande ska uppställas. Två utbildningar som ställer ännu högre krav för att kunna antas är, som tidigare nämnts, den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen.60 Det faktum att lagstiftaren har bedömt att det, förutom betygen, ska finnas särskilda behörighetskrav till den särskilda varianten inom det estetiska området, riksrekryterande spetsutbildningen och yrkesdansarutbildningen drar utredningen slutsatsen att det dess- utom krävs att eleverna redan före utbildningen har uppnått höga förkunskaper inom det område som är utmärkande för utbildning- en.61 Detta särskilda urvalsförfarande innebär att undervisningen inom den del av utbildningen som ger den dess karaktär håller en 597 § förordning om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning. 60Elever antagna till yrkesdansarutbildningen kan även efter avskiljas från densamma om en elev senare bedöms sakna fortsatta förutsättningar att nå målen för utbildningen. 20§ förordning om dansarutbildning. Elever inom dansarutbildningarna har dessutom inte rätt till särskilt stöd inom dansämnena (27 § förordning om dansarutbildning). 2010/11:19 framgår att regeringen inte ansåg att det är rimligt att elever får särskilt stöd att förbättra sina prestationer och nå kunskapskraven i dans, exempelvis efter kortvarig sjukdom eller skada. Det finns dock inget som hindrar att särskilt stöd erbjuds om huvudmannen anser det möjligt. Elever som antagits inför årskurs 4 ska genomgå en ny an- tagningsprocedur om de önskar fortsätta utbildningen i årkurs 7 (8 § andra stycket förord- ning om dansarutbildning. 61För behörighet till den särskilda varianten inom det estetiska området krävs att den sökande har kunskaper i ett sådant ämne eller ämnesområde som är utmärkande för varianten. Eleverna som söker till yrkesdansarutbildningen ska bl.a. uppvisa godkänt hälsoprov samt godkänt färdighetsprov (5 kap. 7 § andra stycket samt 17 § förordning om dansarutbildning). När det gäller den förberedande dansarutbildningen krävs att eleverna visar att de har goda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (8 § första stycket förordning om dansarutbildning). Utbildningar som kräver specialistkompetens högre nivå än undervisningen inom samma ämne på det estetiska programmet. När det avser den särskilda varianten inom det este- tiska området har det dock i utredningens arbete framkommit att utbildningen inte innefattar moment som ställer krav på sådan kom- petens hos läraren som inte kan förväntas erhållas inom ramen för en ämneslärarutbildning. Att den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen och dansar- utbildningen kräver att eleverna har goda förkunskaper inom det område som ger utbildningen dess spetskaraktär eller elitkaraktär, redan innan utbildningen har påbörjats, talar ytterligare för att lär- arna som ska undervisa dessa elever behöver ha en särskild kom- petens i de delar som ger utbildningen dess spetskaraktär eller elit- karaktär, en kompetens som inte kan förväntas erhållas inom ramen för en ämneslärarutbildning. Skillnader vad gäller utbildningarnas innehåll Vad gäller utbildningarnas ämnesinnehåll har varken de särskilda varianterna inom det estetiska området, försöksverksamheten eller den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen egna ämnesplaner eller kunskapskrav såsom dansarutbildningen har. Eleverna inom den gymnasiala försöksverksamheten förutsätts dock få en ytterli- gare fördjupning och breddning inom spetsområdet genom möjlig- heten till parallella studier vid högskolan. Eleverna inom den riksre- kryterande estetiska spetsutbildningen förutsätts få tillräckliga spetskunskaper inom gymnasieskolan, något som utredningen menar kräver särskilda specialistkunskaper hos de undervisande lärarna. Exempelvis ser utredningen svårigheter i att en lärare som är behörig i ämnet musik ska kunna ha avancerad kunskapsnivå i alla de instrument eller sångtekniker som efterfrågas av eleverna. Utredningen anser att det av flera anledningar inte i praktiken är rimligt att kräva att den som ska bedriva undervisning inom specia- listområdet ska komplettera sin spetskompetens med en lärar- examen. T.ex. kan tidigare utbildning begränsa möjligheterna att få studiemedel. Ett krav på en lärarexamen kan därmed i stället få till Utbildningar som kräver specialistkompetens följd att den nödvändiga spetskompetensen inte kan komma skolan till del. Förutom dansarutbildningens undantag från krav på legiti- mation och behörighet innebär dagens legitimationsreglering att huvudmän som utlyser en lärartjänst kan bli tvingade att anställa en behörig lärare i ämnet som de facto inte har den specialistkom- petens i ämnet som eleverna är i behov av för att utvecklas.62 Utredningens förslag: En lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § skollagen får trots det bedriva undervisning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär. En sådan lärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och ha uppvisat en hög konstnärlig skicklighet inom det estetiska område utbildningen avser (s.k. särskilda specialistkunskaper). Den lärare som ska bedriva undervisning inom sådana kurser som ger den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen dess estetiska spetskaraktär får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning men inte ansvara för undervisningen. Ett sådant ansvar har den lärare som är legitimerad och behörig i ämnet. Lärare som bedriver undervisning inom det som ger den riks- rekryterande estetiska spetsutbildningen dess spetskaraktär får inte självständigt sätta betyg. Betyg sätts i stället tillsammans med en legitimerad lärare och den som bedriver undervisningen i be- rörda ämnen ska ge underlag till den betygssättande läraren. Utredningen bedömer att den riksrekryterande estetiska spets- utbildningen samt den förberedande dansarutbildningen och yrkes- dansarutbildningen är de utbildningar som har behov av lärare med 62 Utredningen har varit i kontakt med för att få en beskrivning av hur myndig- heten uppfattar huvudmännens möjligheter att rekrytera legitimerade och behöriga lärare i sådana ämnen som ger utbildningen dess spets. Utredningen har även kontaktat gymnasie- skolor som bedriver sådana avvikelser som utredningen bedömt har behov av specialist- kunskaper som är svårt att förena med kravet på en lärarexamen. Utöver detta har även utredningen fått ta del av skrivelser som inkommit till där huvud- män beskriver svårigheter att kunna rekrytera lärare med legitimation och behörighet i äm- net som har en tillräcklig specialistkompetens för att kunna möta elevernas behov av fördjupande kunskaper. Utbildningar som kräver specialistkompetens sådan specialistkompetens som inte kan förväntas erhållas inom en ämneslärarutbildning. Därför är det, i dessa fall, inte rimligt att uppställa krav på en sådan examen. Utredningen föreslår i och med detta att den lärare som har så- dana särskilda specialistkunskaper som utbildningarna behöver och som av den anledningen bedriver undervisning i den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger dess spets- karaktär undantas från reglerna om legitimation och behörighet. Lärare i dansämnen inom dansarutbildningen är undantagna krav på legitimation och behörighet. Utredningen menar att det, bl.a. då den särskilda regleringen av dansarutbildningarna är relativt ny, inte är lämpligt att förändra kraven för att få bedriva denna undervisning utan att riskera att utbildningens syfte inte kan uppnås, dvs. att elever som deltagit i utbildningen står sig i inter- nationell konkurrens och är anställningsbara inom professionell dans. bör det dock övervägas om det finns anledning att förändra kraven för att bedriva undervisning i dessa dansämnen. Med särskilda specialistkunskaper avser utredningen sådana kun- skaper och kompetenser som ligger utöver det som en ordinarie lärarutbildning kan förväntas ge. I stället krävs en annan utbildning eller omfattande yrkeserfarenhet för att den nödvändiga spetskom- petensen ska ha nåtts och att det därför inte är rimligt att kräva ytterligare examina för att få bedriva undervisningen. Sådan särskild kompetens efterfrågas av vissa utbildningar. Utan lärare med denna specialistkompetens riskerar utbildningarna att inte hålla den kvalitet som krävs och sålunda resultera i att eleverna inte utvecklas i förhåll- ande till de mål som uppställts för utbildningarna. Det kan även på- verka elevernas framtida möjligheter att bli antagna till universitets och högskolors estetiska utbildningar till vilka det ställs höga för- kunskapskrav. För eleverna på den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen innebär dagens legitimationsreglering att huvudmännen inte alltid kan möjliggöra att eleverna får undervisning av en lärare som har till- räckligt djup i sina kunskaper i ämnet. Enligt dagens reglering ska en lärare med legitimation och behörighet bedriva undervisningen när en sådan lärare finns att tillgå. När personer utan en behörighetsgivande examen ska användas i undervisningen behöver stor vikt läggas både vid personens ämnes- kompetens och vid pedagogiska förmåga. Utbildningar som kräver specialistkompetens läraren som ska bedriva undervisning inom den del av utbildningen som ger dess spetskaraktär, förutom att vara lämplig att bedriva un- dervisningen, även ska ha uppvisat en hög konstnärlig skicklighet inom det estetiska område utbildningen avser. Den konstnärliga skickligheten kan ha tillägnats exempelvis genom en högre konst- närlig utbildning alternativt eller i kombination med arbetslivs- erfarenhet inom spetsområdet. Detta i likhet med den bedömning som tidigare gjorts avseende lärarna i yrkesdansarutbildningen. Utredningen föreslår vidare att det är huvudmannen för utbild- ningen som, i det enskilda fallet, får bedöma om den som ska bedriva undervisningen har den kompetens som krävs för att bedriva under- visningen. Detta i likhet med den bedömning en huvudman måste göra inför en anställning av en icke-legitimerad lärare. Om det finns en legitimerad och behörig lärare i ämnet som dessutom har de efterfrågade specialistkunskaperna, bör denne anställas före en obe- hörig med specialistkunskaper. Det är angeläget att Skolinspektionen i sin tillsyn granskar att huvudmännen som bedriver den riksrekryterande estetiska spetsut- bildningen använder lärarresurser som har en tillräckligt hög specia- listkunskap för den aktuella undervisningen. Detta är särskilt viktigt då , inför godkännande om att få bedriva utbildningarna, inte har möjlighet att utreda de faktiska lärarresurserna för spets- utbildningarna i och med att de som tidigast kan starta året efter att fattat beslutet. Ansvaret för undervisningen och betygssättning Den lärare som ansvarar för undervisningen som bedrivs inom den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen ska dock vara en legiti- merad och behörig lärare. Utredningen anser att det är rimligt att anta att en huvudman som bedriver en riksrekryterande estetisk spetsutbildning har en legitimerad och behörig lärare inom det estetiska ämnesområdet men att den läraren inte kan ha tillräckliga specialistkunskaper för att möta alla elevers olika behov inom de olika spetsområdena. Läraren med särskilda specialistkunskaper kompletterar den behöriga läraren men får inte självständigt besluta om betyg, utan ska göra det tillsammans med den legitimerade Utbildningar som kräver specialistkompetens SOU 2017:51 Utredningen anser således inte att undantag från den huvudregeln ska möjliggöras i detta fall. Rektorn har ansvar för att utarbeta rutiner och se till att spets- läraren har kunskap om vilka moment i ämnet och dess kurser som ska behandlas. Inför betygssättningen ska läraren sammanställa ett underlag till den lärare som ska sätta betyg. Underlaget ska innehålla uppgifter om elevernas kunskaper i de olika moment som ska betygssättas. För att säkerställa elevernas rättssäkerhet är det angeläget att spetslärarna har kännedom om styrdokumenten, även om en legitimerad lärare är ansvarig för beslutet om betyg. Skol- verket har av regeringen fått i uppdrag att utforma en webbaserad utbildning som syftar till att ge lärare och förskollärare som åter- vänder till yrket möjlighet att uppdatera sina kunskaper när det gäller de styrdokument som gäller i svensk skola och förskola.63 Lämp- ligtvis kan den utbildningen även anpassas till den kategori lärare som anställs inom gymnasieskolan och som besitter de s.k. särskilda specialistkunskaper men som inte har en lärarlegitimation och behörighet i ämnet. Möjlighet till anställning utan tidsbegränsning Utredningen har uppmärksammat att huvudmän som bedriver den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen har svårigheter att re- krytera lärare med särskilda specialistkunskaper inom relevant este- tiskt område. Huvudmän beskriver bl.a. att de personer som har relevanta kunskaper för spetsutbildningen inte blir attraherade av en kortare anställningstid då det inte sällan har en alternativ arbetsmarknad som kan erbjuda bättre villkor. Det finns dessutom en risk att lärare med sådana specialistkunskaper som skolan efter- frågar byter arbetsgivare om en mer attraktiv anställningsform kan erbjudas utanför gymnasieskolan. Eftersom spetsutbildningarna är beroende av personer med dessa specialistkunskaper anser utred- ningen att det är nödvändigt att lärare som ska bedriva under- visning i den del av utbildningen som ger dess spetskaraktär kan tillsvidareanställas. 63 Regeringens beslut angående Regleringsbrev för för , Stöd till skolutveckling, punkt 25. 7Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger eller motsvarande Fritidshemmet ingår i skolväsendet och kompletterar förskole- klassen och skolan. Det är en pedagogisk verksamhet som ska er- bjudas skolbarn till och med om föräldrarna förvärvsarbetar, studerar eller om eleven har ett eget behov. Fritids- hemmet ska dels stödja och stimulera elevers utveckling och lärande, dels möjliggöra för föräldrar att förvärvsarbeta eller studera. Fritids- hemmen är ofta samordnade med skolan, t.ex. vad gäller personal, lokaler och den pedagogiska verksamheten. Den utbildning som ges för arbete i fritidshemmet enligt examensordning är grund- lärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem. utbildningar avsedda för arbete i fritidshemmet har varit dels lärarutbildningar, där inriktningen mot arbete i fritidshem ingått som en del av fler i utbildningen, dels utbildningar avsedda enbart för arbete i fritidshemmet, bl.a. fritidspedagogutbildningen. Frågorna om en utbildning som uteslutande är inriktad mot fritidspedagogik ska kunna ligga till grund för en legitimation och om det ska vara möjligt att få legitimation som fritidspedagog, har diskuterats sedan legitimations- och behörighetsystemet föreslogs. Enligt direktivet ska utredaren bl.a. överväga om fritidspedagoger eller motsvarande ska omfattas av legitimationssystemet och i så fall hur en sådan förändring ska kunna genomföras. Med nuvarande reglering finns endast möjligheten att bli legitimerad lärare eller förskollärare, inte legitimerad fritidspedagog. Däremot kan fritids- pedagoger eller motsvarande under vissa förutsättningar meddelas en lärarlegitimation om han eller hon har tillräckliga ämneskunskaper i Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger eller motsvarande eller utanför sin utbildning. 1 Den absoluta majoriteten av alla fritidspedagoger som ansöker om legitimation meddelas en lärar- legitimation redan med denna reglering. Fritidspedagoger har emel- lertid en begränsad möjlighet att komplettera sin legitimation med ytterligare behörigheter. Fritidshemmet ingår i skolväsendet men är inte en egen skolform. Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och i de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras igenom att lärandet i högre grad ska vara situationsstyrt, upplevelsebaserat och grupporienterat samt utgå från elevernas behov, intressen och initiativ. Fritidshemmet ska enligt skollagen stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation.2 Ett nytt avsnitt om fritidshemmet fördes in i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr11) samt i läroplanerna för specialskolan och sameskolan.3 De nya läroplanstexterna är direkt riktade till fritidshemmet och anger vilket syfte och centralt innehåll undervisningen ska ha. Det centrala innehållet omfattar områdena språk och kommunikation, skapande och estetiska uttrycksformer, natur och samhälle samt lekar, fysisk aktivitet och utevistelse. Innan de nya avsnitten beslutades saknades särskilda bestämmelser om fritidshemmets syfte och centrala inne- håll vid sidan av de generella som gällde även och för- skoleklassen. Undervisning definieras enligt skollagen som målstyrda processer som under ledning av en lärare eller förskollärare syftar till utveck- 1Med fritidspedagog eller motsvarande avses i denna text den som har en äldre examen av- sedd för arbete i enbart fritidshemmet. 214 kap. 2 § skollagen (2010:800). 3Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritids- hemmet, Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskole- klassen och fritidshemmet i vissa fall och förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger eller motsvarande ling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Enligt läroplanen ska begreppet undervisning ges en vid tolkning i fritidshemmet där omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet. ställdes inte krav på undervisning i fritids- hemmet, det var först som även fritidshemmet omfattades av den tidigare läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lpo 94. 7.1.2Elever och personal i fritidshemmet Antalet fritidshem har minskat något , som elevantalet har ökat. fanns nästan 4 250 fritidshem. Antalet inskrivna elever vid fritidshem har ökat med drygt 45 pro- cent och /17 är 478 000 elever inskrivna vid fritidshemmet. fanns totalt 38 000 anställda i fritidshem. Omräknat till årsarbetare motsvarar det 22 050 anställda, vilket är 950 årsarbetare fler än 2015. över har antalet elever i fritidshem ökat i högre utsträckning än antalet anställda, vilket har lett till en kontinuerligt försämrad personaltäthet. /17 har dock personaltätheten ökat något jämfört med föregående läsår. Varje anställd ansvarar i genomsnitt för 12,6 elever. Antalet elever per årsarbetare var 21,7. Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger eller motsvarande Annan utb inom social hade av årsarbetarna i fritidshemmet en pedagogisk högskoleexamen. Det är den lägsta andelen som upp- mätts sedan tidsserien påbörjades och en minskning jämfört med föregående år.4 beräknade 2015 att antalet lärare med inriktning mot arbete i fritidshem som examineras inte kommer att räcka till för att täcka framtida anställ- ningsbehov om av personalen i fritidshemmen ska ha en pedagogisk högskoleexamen.5 Fritidshemmet har allt mer knutits närmare . Fritidspedagoger ingår ofta i skolans arbetslag och medverkar i undervisningen på olika sätt. I praktiken får fritids- pedagoger och lärare med inriktning mot arbete i fritidshem ofta en lärarfunktion såväl på lektioner som i andra undervisningssamman- hang och deras arbete har i ökande grad förlagts till den obligatoriska skoldagen som stöd till skolans undervisning. arbetade av personalen i fritidshem även i förskoleklass och/eller 4Källa: officiella statistik. 5Skolverket (2015). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. Legitimation och behörigheter för fritidspedagoger eller motsvarande Fritidspedagoger fyller således en viktig funktion i klass- rummet , utöver att arbeta i fritidshemmet.6 Att fritidshemmet kommit att knytas närmare undervis- ningsverksamhet var också ett av skälen till varför utbildningen mot arbete i fritidshemmet lades som en inriktning inom ramen för grundlärarutbildningen i samband med lärarutbildningsreformen 2011.7 7.1.3Utbildningar avsedda för undervisning i fritidshemmet Utbildningarna avsedda för arbete i fritidshemmet har reformerats ett antal gånger. När lärarutbildningarna förlades till högsko- lan kom fritidspedagoglinjen till en början att utgå från en modi- fierad förskollärarutbildning med en tydlig praktisk inriktning. Vid sidan av den reguljära utbildningen fanns även ett kortare alternativ för sökande med yrkeslivserfarenhet eller barnskötarutbildning. utökades fritidspedagoglinjen ytterligare och omfattade då tre olika utbildningsvarianter beroende av förkunskaper (där förkun- skaperna bestod av barnskötarutbildning med eller utan yrkeslivs- erfarenhet).