sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — En annan konsekvens av att regelverket knyter an till föräldra- balken är att när t.ex. ett lesbiskt par inseminerat sig utomlands eller använt en privat donator måste den födande kvinnans partner adop- tera barnet för att få en självständig rätt till föräldrapenning. Adop- tionsprocessen kan påbörjas först efter att barnet är fött och kan ta upp till (2016, s. 6). Om barnet blivit till genom insemi- nation utomlands har det under adoptionsprocessen endast en föräl- der. Om barnet kommit till genom en privat donator så är det dona- torn som juridiskt sett är förälder till dess närståendeadoptionen har gått igenom. Om den födande kvinnan och hennes partner inte är gifta eller om de är sambo men inte har några gemensamma barn kan den födande kvinnan, i avvaktan på att adoptionsproces- sen blir klar, inte heller avstå dagar med föräldrapenning till partnern. Kvinnans partner kan emellertid ha rätt till tillfällig föräldrapenning om den födande kvinnan överlåter dagar. Vid adoption kan föräldrapenning utgå för en period som inträf- far före beslutet om adoption, nämligen från den tidpunkt då social- nämnden har gett sitt medgivande till dess att föräldrarna får ta hand om barnet. Vid närståendeadoption gäller dock att ingen ytterligare föräldrapenning kan betalas ut än den som skulle utgå om adoptionen inte hade ägt rum. Föräldrapenning kan således inte utgå för både den ursprungliga föräldern och den blivande föräldern . Familjekonstellationer där både tre och fyra personer utövar en föräldraroll till ett barn är inte ovanliga. Det kan exempelvis röra sig om ett kvinnligt samkönat par där den ena kvinnan blir gravid ge- nom privat insemination som genomförs tillsammans med en manlig vän och där alla tre personer önskar utöva en föräldraroll. Det kan också röra sig om tre personer i ett förhållande där två av dem blir bio- logiska föräldrar till ett barn och där man är överens om att även den tredje personen ska utöva en föräldraroll, eller två samkönade par som får barn tillsammans och där alla fyra utövar en föräldraroll. Med da- gens regelverk är möjligheten att använda framförallt föräldrapenning begränsad för familjer där fler än två personer utövar en föräldraroll. Det har bl.a. att göra med att enbart två personer kan vara vårdnads- havare för ett barn. Det händer att två samkönade par som får barn tillsammans väljer gemensam vårdnad om barnet och att den biologiska föräldern i re- spektive par således är barnets vårdnadshavare. De personer som är vårdnadshavare kan då avstå föräldrapenningdagar till respektive partner om han eller hon uppfyller kraven i SFB för att likställas med en förälder, dvs. är gift och stadigvarande sammanbor med vårdnads- havaren eller om han eller hon är sambo med vårdnadshavaren och om de har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tillsammans. På så sätt kan fyra personer (två vårdnadshavare och två personer som likställs med föräldrar) ta ut föräldrapenning. De situa- tioner då det saknas en möjlighet att få föräldrapenning är när vård- nadhavaren och hans eller hennes partner inte önskar gifta sig och var- aktigt sammanbo eller då de är sambo men inte har varit gifta med varandra eller har eller har haft gemensamma barn. Utredningen har haft kontakt med () och (), som före- träder bland annat hbtq-föräldrars intressen. RFSL har därvid uppgett att många föräldrar upplever problem i sina kontakter med myndig- heterna och att det saknas en kunskap om vilka möjligheter det finns att använda föräldrapenningen. RFSL har i samarbete med Försäk- ringskassan arbetat för att få till stånd en bättre rådgivning till föräld- rar som identifierar sig som hbtq-föräldrar. I ombildade familjer med bonusbarn och bonusföräldrar kan regel- verket också medföra begränsningar i möjligheten att använda för- äldrapenning för en bonusmamma eller bonuspappa. Barnets vård- nadshavare kan visserligen avstå dagar med föräldrapenning till en bonusförälder som vårdnadshavaren är gift med och bor tillsammans med. Regelverket är dock begränsat så att ett avstående till vårdnads- havarens sambo endast kan göras om de har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tillsammans. Sambon kan dock få tillfällig föräldrapenning utan krav på tidigare äktenskap eller gemensamma barn eftersom föräldrabegreppet är mer vidsträckt inom den tillfälliga föräldrapenningen. En förälder som ensam har vårdnaden om ett barn har en egen självständig rätt till med föräldrapenning. För dessa föräldrar kan situationen se mycket olika ut. En situation kan vara att det finns två biologiska föräldrar som inte lever tillsammans och där endast den ena föräldern har vårdnaden om barnet men båda har ett samarbete om barnet och ger varandra stöd och avlastning. Vårdnadshavaren kan då avstå dagar till den andra föräldern. Den förälder som har vårdna- den om barnet kan vara sambo med en person som inte är biologisk förälder till barnet. Om de är gifta eller om de har varit gifta med varandra eller om de har eller har haft gemensamma barn likställs personen med en förälder och kan få möjlighet att använda de dagar med föräldrapenning som föräldern avstår. En förälder som är ensam om att ta hand om sitt barn kan dock ha en svårare situation eftersom det inte finns någon annan förälder som är tillgänglig för barnet, var- ken ur ett ekonomiskt eller vårdande perspektiv. I dessa fall kan det förhållandet att föräldrapenning inte kan lämnas till en annan person än en förälder eller likställd förälder vara ett problem. Om en ensam- stående förälder blir sjuk och inte kan vårda sitt barn finns det genom den utvidgade rätten till tillfällig föräldrapenning en förhållandevis stor möjlighet för en annan person än föräldern att få tillfällig föräldra- penning för att vårda barnet i stället för föräldern. Någon motsvarande möjlighet finns dock inte inom föräldrapenningen för en ensamstå- ende förälder som är frisk men som har behov av avlastning och stöd av en annan person i vården av barnet. När barnet är äldre än är det inte möjligt att använda den utvidgade rätten till tillfällig föräldra- penning. I vissa fall kan, trots att gemensam vårdnad föreligger, endast en av föräldrarna ensam ha faktisk vård om barnet. Så kan vara fallet när en av föräldrarna inte är bosatt i och inte heller arbetar här. Den föräldern har då inte rätt till föräldrapenning. I ett sådant fall får den andra föräldern föräldrapenning för alla dagarna för barnet. Detsamma gäller om en förälder på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning varaktigt saknar förmåga att vårda barnet. Även bland dessa föräldrar kan det finnas de som är helt ensamma om den faktiska vården av bar- net och som kan ha behov av avlastning och stöd av en annan person men där nuvarande regelverk inte ger utrymme för att lämna föräldra- penning till en annan person. Barns boende efter en separation kan också påverka möjligheterna och behoven av att använda föräldra- penning. Efter en separation är det vanligare att barn bor huvuddelen av tiden hos mamman än hos pappan. Växelvist boende blir allt van- ligare, men bland barn i åldrarna 1–är det enbart vart tredje barn som bor på det sättet (SCB 2014). Det kan påverka möjligheten för den förälder som inte stadigvarande bor med barnet att använda för- äldrapenning och exempelvis ha en sammanhängande, längre föräldra- ledighet. Familjehemsföräldrar, föräldraförsäkring och föräldraledighet Ett barn som är placerat i familjehem kan normalt sett inte vårdas med föräldrapenning eftersom en familjehemsförälder i de flesta fall inte har vårdnaden om barnet. Det är enligt nuvarande regelverk inte heller möjligt för vårdnadshavaren att avstå föräldrapenning till en familje- hemsförälder om denne inte är förälder eller en person som kan likställas med förälder. Eftersom det vid en placering av ett barn för vård eller boende utanför det egna hemmet i första hand ska över- vägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående (se 6 kap. 5 § socialtjänstlagen [2001:453]) kan detta ibland vara fallet. I de situationer då vårdnadshavaren inte vill avstå dagar, eller det inte är möjligt att avstå dagar, finns det dock ingen möjlighet till föräldra- penning för familjehemsföräldrar. När ett barn har varit placerat i samma familjehem från det att placeringen verkställdes ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § (6 kap. 8 § andra stycket socialtjänstlagen och 13 § sista stycket lagen [1990:52] med särskilda bestämmelser om vård av unga). Om en vårdnadsöver- flyttning görs får barnet en eller två särskilt förordnade vårdnads- havare som då kan ha en självständig rätt till bland annat föräldrapen- ning, såsom likställd förälder som också är vårdnadshavare (se 11 kap. 4 § 3 samt 12 kap. 14 och 15 §§ SFB). I denna situation är barnet följ- aktligen, även om placeringen skedde tidigt, över . När det gäller tillfällig föräldrapenning har familjehemsföräldrar en självständig rätt till ersättning (se vidare tabell 5.2 ovan). Den tillfälliga föräldrapenningen avser då den situationen att familjehemsföräldern avstår från ordinarie förvärvsarbete för att vårda barnet. Som förvärvs- arbete betraktas inte i detta sammanhang vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem (13 kap. 6 § första stycket 1 SFB). En familjehemsförälder får ersättning från kom- munen i form av arvode för vården av barnet. Sådant arvode kan ingå vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Vid beräkningen av tillfällig föräldrapenning för en familjehemsförälder ska emellertid familjehemsersättningen för barnet inte tas med i underlaget (13 kap. 38 § första stycket SFB). Rätten till föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen (1995:584), förkortad FLL, tillfaller även en arbetstagare som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, vilket omfattar familjehemsföräldrar (jfr definitionen i 2 kap. 16 § SFB). Lagen regle- rar bland annat rätten till föräldraledighet på hel- och deltid, med och utan föräldrapenning, och rätt till föräldraledighet när tillfällig för- äldrapenning betalas ut. En familjehemsförälder har en självständig rätt till tillfällig föräldrapenning (se ovan) och kan följaktligen utan begränsning använda sig av rätten till ledighet med sådan ersättning. Eftersom en familjehemsförälder normalt inte har rätt till föräldra- penning(se ovan) kan en familjehemsförälder i övrigt enbart använda sig av rätten till hel ledighet utan föräldrapenning (5 § FLL) samt rätten att förkorta sin arbetstid (utifrån normal arbetstid) med upp till en fjärdedel för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår (7 § FLL). Det innebär att en familjehemsförälder som tar emot ett barn som är normalt sett inte har rätt till hel ledighet från sitt arbete med stöd av föräldraledighetslagen. Att det saknas lagstöd för ytterligare ledighet kan medföra att arbetstagaren har små möj- ligheter till hel ledighet om barnet är trots att det placerade barnet kan ha ett stort omsorgsbehov. Det har diskuterats om ledighetsrätten, i form av tjänstledighet eller föräldraledighet, bör utvidgas för familjehemsföräldrar.8 Ett förslag som presenteras i motionen 2002/03:A325 är att föräldraledigheten vid mottagande av barn för stadigvarande vård och fostran ska gälla räknat från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. 5.4.2Särskilt om konflikter avseende vårdnad, boende och umgänge samt fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet Det finns drygt 1,9 miljoner barn i . av barnen har föräldrar som har separerat eller som aldrig har bott till- sammans. berörs nästan 50 000 barn av föräldrars separation (SCB 2013a). De flesta föräldrar kan efter en separation samarbeta och hittar till- sammans lösningar som rör barnets vårdnad, boende och umgänge. Det är vanligast att även föräldrar som separerar har gemensam vård- nad; av alla föräldrar som separerar har fortsatt ge- mensam vårdnad och av alla barn till separerade för- äldrar har ett växelvist boende hos sina föräldrar. Om separationen ägt rum (studien genomfördes /13) är det hälften av barnen som bor växelvis efter en separation. Det finns skillnader bero- ende på barnets ålder, föräldrarnas ekonomiska situation och utbild- ningsnivå m.m.9 Det förekommer dock att föräldrar som separerar har en så svår konflikt att det inte är möjligt att samarbeta i frågor som rör barnet eller enas om barnets framtid. För vissa barn innebär det att domstol måste lösa föräldrarnas tvist. Antalet vårdnadsmål i domstol har ökat markant . vårdnadsutredning hade bl.a. i uppdrag 8Se t.ex. svar på fråga 1998/99:305 om rätt till ledighet för familjehemsföräldrar av statsrådet , svar på fråga 2000/01:895 om ledighet för fosterföräldrar av statsrådet och motion 2002/03:A325 om fosterföräldrars möj- lighet till tjänstledighet av (S) . 9Se /sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Fler-barn-bor-vaxelvis-hos-mamma-och-pappa/ att identifiera och analysera de faktorer som kan ha bidragit till denna ökning. I sitt betänkande Se barnet! (SOU 2017:6) bedömer utred- ningen att antalet tvister i domstol mellan föräldrar om vårdnad om barn sannolikt har ökat med 40–. Enligt utredningen finns det flera förklaringar till den stora ökningen, och som en av flera troliga förklaringar nämner utredningen dagens mer jämställda föräldraskap. Båda föräldrarna tar i allt större utsträck- ning lika stort ansvar för hem, barn och försörjning och båda föräld- rarna är därför i stor utsträckning delaktiga och engagerade i sina barns liv. Föräldrar som inte lever tillsammans vill fortsätta vara aktiva föräldrar och är beredda att processa om det. Det finns också en för- väntan i samhället på att föräldrar ska vara lika delaktiga. Utredningen nämner också en ökad konfliktnivå och konfliktbenägenhet mellan föräldrar som en tänkbar orsak. (Ibid. s. 136 f.) Enligt utredningen har familjerättssekreterare uppgett att det också förekommer att en förälder har ensam vårdnad om barn trots att föräldrarna lever tillsam- mans och har lika stor del i barnens liv (ibid. s. 142). Statistiken visar dock att detta är mycket ovanligt. Bland sammanboende föräldrar är det cirka en halv procent av barnen som har en förälder med ensam vårdnad när barnet är mellan ett och . För gifta är an- delen ännu mindre.10 Att en förälder som har ensam vårdnad får till- gång till även den andra förälderns reserverade dagar med föräldra- penning kan vara ett incitament till att inte anmäla gemensam vårdnad för sammanboende eller att avtala om ensam vårdnad trots att vårdna- den blev gemensam vid födelsen. Ett sådant förfarande kan dock få långtgående och oväntade konsekvenser, exempelvis om något inträf- far som medför att den förälder som har ensam vårdnad är oförmågen att vårda barnet. Vid en separation kan också en förälder stå fast vid att han eller hon ska ha ensam vårdnad även fortsättningsvis, medan den andra föräldern vill ha gemensam vårdnad. är rätten till föräldrapenning fördelad på så sätt att vid gemensam vårdnad om ett barn har vardera föräldern rätt till hälften av dagarna på såväl sjukpenning- eller grundnivån som lägstanivån. Det förekommer dock att en förälder som inte själv använder de dagar med föräldrapenning som är avsatta för henne eller honom inte heller 10 var det totalt 2 860 barn mellan ett och som hade en förälder med ensam vårdnad (oftast en kvinna) trots att barnet levde tillsammans med båda föräldrarna, gifta eller sammanboende (SCB statistikdatabasen). vill avstå till den andra föräldern. En sådan situation upp- kommer vanligen vid en konflikt mellan föräldrarna. Det finns dock inga tillgängliga uppgifter om hur ofta detta förekommer. En konse- kvens av att en förälder varken använder sina dagar med föräldrapen- ning eller avstår dem till den andra föräldern, är att barnets tid med föräldrarna riskerar att bli avsevärt mycket kortare. I den proposition som föregick hälftendelningen av dagarna konstaterade regeringen att detta var olyckligt ur ett barnperspektiv, men också att det torde vara förhållandevis sällsynt att en förälder medvetet vill försämra förut- sättningarna för den andra förälderns föräldraledighet eller som ett led i en konflikt för egen del inte tar ansvar för sitt barn och dess bästa av- seende längd på ledighet m.m. Ordningen med gemensam vårdnad bygger på tanken att föräldrarna ser till barnets bästa och vill sam- arbeta om barnet. Om den gemensamma vårdnaden i enskilda fall inte utövas på det sätt som är avsett, kan det snarare bli aktuellt att disku- tera vårdnadsfrågan än att regelverket för föräldrapenning ska anpassas utifrån en risk att några få föräldrar inte ser till det bästa för sitt barn. Regeringen ansåg att konflikterna mellan föräldrarna snarare borde minska än öka med förslaget, när det redan från början står klart hur många dagar på olika ersättningsnivåer som vardera föräldern dispone- rar över. 2013/14:4, s. 17 f.) 6Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet I kapitlet presenteras fakta om hur föräldrapenningen och den tillfäl- liga föräldrapenningen används, i fråga om tid, omfattning och nivå samt i relation till barnets ålder. Vidare presenteras förändringar i an- vändningen och hur förmånerna fördelas mellan föräldrarna. När det är möjligt presenteras skillnader i uttaget beroende på socioekonomiska faktorer såsom utbildning och inkomst. Även för- äldrarnas arbetsmarknadssituation illustreras, genom beskrivningar av skillnader mellan olika arbetsmarknadssektorer och skillnader utifrån huruvida föräldern är företagare eller inte. Det finns stora skillnader mellan främst hur kvinnor och män använder föräldrapenningen, vil- ket är den huvudsakliga anledningen till utredningens uppdrag. Den relativa fördelningen av föräldrapenning beskrivs därför i huvudsak som en fördelning som sker mellan mamma och pappa även om det finns många andra familjekonstellationer som kan komma i fråga, t.ex. föräldrar med ensam vårdnad, vårdnadshavare av samma kön och de som trots att de inte är vårdnadshavare kan använda föräldrapenningen exempelvis efter en ombildning av familjen. Ytterligare skäl till att sta- tistiken presenteras utifrån perspektivet kvinna/man är de krav som ställs på att officiell statistik ska vara könsuppdelad. Enligt 14 § för- ordningen (2001:100) om den officiella statistiken ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Vidare är den statistik som finns att tillgå om föräldra- penningen i huvudsak uppdelad på om mottagaren av förmånen ur ett aggregerat perspektiv är man eller kvinna. Endast i ett fåtal fall finns Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet till exempel par presenterade och även då är utgångspunkten oftast en relation bestående av en man och en kvinna. Statistiken för föräldraförsäkringen baserar sig huvudsakligen på uppgifter från register över utbetalda dagar med föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Ut- betalning kan ske månaden efter ledigheten ägde rum, eller betydligt senare i de fall föräldern lämnar in en ansökan långt efter ledigheten eller när till exempel omprövningar görs. Eftersom det därmed inte är möjligt att fastställa exakt när i tiden ledigheten skedde och exakt för vilka dagar som till exempel föräldrapenning togs ut, går det inte att med säkerhet fastställa exakt när i tiden ersättningen användes. Det innebär att det därför inte är möjligt att i detalj redovisa när ledigheten ägde rum, hur långvarig den var, vad föräldern gjorde mellan ersätt- ningsperioder etc. Det innebär också att längden på föräldraledighet med exempelvis föräldrapenning enbart kan uppskattas, utifrån regi- sterstatistik eller utifrån de uppgifter som föräldralediga föräldrar läm- nar. Den faktiska ledighetslängden skiljer sig därmed från det faktiska föräldrapenninguttaget. I den mån det är möjligt diskuteras även föräldraledighet i avsnit- tet, men det är uttaget av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning som är i fokus eftersom det är den statistiken som kan följas , brytas ned på bakomliggande faktorer etc. Kapitlet inleds med en kartläggning och analys av hur föräldraför- säkringen och föräldraledigheten används, med särskilt fokus på för- äldrapenningens fördelning mellan föräldrarna och med hänsyn tagen till bakgrundfaktorer som utbildningsnivå, inkomster och i vilken sektor föräldern arbetar. I kapitlet presenteras även barnhushållens ekonomiska situation samt en sammanfattning av vilka effekter och konsekvenser nuvarande fördelning av föräldrapenning, tillfällig för- äldrapenning och föräldraledighet har för kvinnor och män. Kapitlet avslutas med en kort jämförelse av föräldraförsäkringen i de nordiska länderna. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 6.2En stark koncentration av föräldrapenning till barnets yngre åldrar I detta avsnitt kartläggs och analyseras uttaget av föräldrapenning utifrån barnets ålder. Med dagens regler kan föräldrarna använda för- äldrapenning för barn fram till dess de är eller den senare tid- punkt då de avslutar det femte skolåret i . Uttaget av för- äldrapenningförmåner för barn som omfattas av dessa regler kan dock enbart följas fram till tvåårsdagen och därför är den statistik som presenteras nedan baserad på äldre regler, där den övre ålders- gränsen för uttag var eller den senare tidpunkt då barnet av- slutar det första skolåret i . 6.2.1Kvinnor har ett tidigare uttag än män Uttaget av föräldrapenning är i allt väsentligt koncentrerat till barnets tidiga år. Den övervägande majoriteten av de med ersätt- ning har använts när barnet har fyllt , se figur 6.1. Endast om- kring av de dagar som i genomsnitt användes för ett barn fött 2008 användes efter barnets tvåårsdag, dvs. 104 av de totalt som användes.1 Efter det att barnet har fyllt tas för- äldrapenningen i genomsnitt ut i korta perioder och ligger på ett lågt antal dagar per barn och år. 1 Anledningen till att redovisningen avser barn födda är att det är den senaste födelse- kohorten för vilken det är möjligt att studera det totala uttaget av föräldrapenning , dvs. barnets det år dessa barn fyller . I några fall redovisas dock bearbetningar av statistik för barn födda vilken togs fram av på beställning av utred- ningen och början av 2017 då statistiken ännu inte var tillgänglig. Skill- naderna i uttagsmönster mellan åren är dock små. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Not: Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. Det är under barnets två första levnadsår som flest antal dagar med föräldrapenning tas ut. Kvinnans användning av föräldrapenning kon- centreras i hög grad till barnets första levnadsår, för barn födda hade eller av det totala antalet dagar som kvinnan använder tagits ut. För män är uttaget störst när barnet är mellan ett och ett halvt och . För ett barn fött 2008 tog föräldrarna i genomsnitt ut fram till dess att barnet fyllde , männen använde av dagarna eller , kvinnorna eller . Det mot- svarar av samtliga de dagar som kvinnor tar ut och av männens totala antal dagar. Figuren ovan visar uttaget av föräldrapenning och hur det ser ut beroende på barnets ålder. För- äldraledigheten är dock oftast längre än vad som visas av uttaget av föräldrapenning (se avsnitt 6.4). har i en enkät- undersökning studerat hur relationen föräldrapenninguttag och för- äldraledighetens längd förhåller sig (2013c). Om enbart i barnets liv studeras visas att mammor är för- äldralediga på heltid och deltid i totalt och pappor i Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Uttaget av föräldrapenning motsvarar enbart 9,5 respek- tive 2,2 månaders ledighet.