sou · H5B328 · 2017-03-28 00:00:00 — Flera forskare pekade på behovet av såväl medicinsk som samhällsvetenskaplig forskning. För det behövs metodpluralism och att arbetsmiljöns utveckling och konsekvenser studeras och/eller på en hög aggregeringsnivå. Några menade att centrumet bör samverka med och utnyttja de forskarnätverk som finns exempelvis FALF och AFoU. Förutom kvalificerad forskarkompetens menade ett inspel att det även behövs praktikerkompetens för arbetsmiljöcentrums verksamhet, till exempel läkare, ingenjörer, arbetsterapeuter och sjukgymnaster. Dessutom framfördes behov av att upprätthålla kompetens om traditionella arbetsmiljöproblem som det finns beredskap för att klara av framtida utmaningar. Här föreslogs bland annat uppföljning av utbildningar av företagshälsovårdspersonal, validering av metoder och samordning av verktyg från exempelvis Prevent och Sunt Arbetsliv, prioritera arbeten med särskilt höga risker och problem som är vanliga i stora grupper, nya teknik- och organisationsområden samt ”bristyrken” eftersom de ofta sammanfaller med förekomst av stora arbetsmiljöproblem. Fördelningen mellan kunskapsspridning och utvärdering Frågan om hur verksamheten ska fördelas mellan kunskapsspridning och utvärdering togs upp i två av forskarinspelen, i två av arbetsgivarinspelen samt i Fortes inspel. Samtliga menar att arbetsmiljöcentrum inte bör ha alltför stort fokus på datahantering och utvärdering utan att det är kunskapsinsamling och kunskapsspridning som bör vara huvuduppdraget. Definitioner av arbetsmiljö: kort historik Olika begrepp har använts för att definiera arbetsmiljön genom tiderna. Definitionerna återspeglar hur man sett på arbete, hälsa och säkerhet liksom den betydelse frågan har haft i samhället. har regeringen i många fall integrerat begreppet arbetsmiljö med arbetsmarknads- och arbetsorganisationsfrågor i det vidare begreppet arbetsliv. Detta bredare begrepp används exempelvis i instruktionerna till för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och (). , exempelvis i den nya arbetsmiljöstrategin, används emellertid begreppet arbetsmiljö flitigare och bredare än tidigare och omfattar nu ofta både traditionella hälsorisker och organisatoriska och sociala arbetsmiljöfaktorer. Förändringen kan bland annat bero på att arbetslivet förändrats eller en vilja från regeringen att harmonisera svensk politik med den i EU.1 Yrkeshygien och arbetarskydd. Runt handlade arbetsmiljön framför allt om att hålla de anställda vid liv genom att förebygga olyckor och förbättra hygienen. För att kontrollera att lagar och regler följdes skapades 1890 , vilken 1949 ändrade namn till Arbetarskyddsstyrelsen. initierades även en sektion för yrkeshygien på . Yrkeshygienikerna verkade för att avlägsna det som var skadligt i dåtidens arbeten, till exempel gengas. utvidgades verksamheten till arbetsrehabilitering och stressforskning. 1 Stycket bygger på olika beskrivningar av arbetsmiljöforskningens och arbetsmiljöpolitikens utveckling. Nyckelreferenser: FAS (2007); Håkansta (2013, 2014a,2014b). fick arbetsmiljöfrågan större uppmärksamhet och 1966 bildades det första riktiga : (då det införlivades med Arbetarskyddsstyrelsen). Institutet var en sammanslagning av enheten för yrkeshygien, och delar av yrkesmedicin och yrkesdermatologi på . vidgades begreppet till att inrymma yrkeshygien, kemiska analyser, buller, arbetspsykologi, stress och arbetsfysiologi. 1970-talets politiska radikalisering med krav på inflytande och medbestämmande ledde till att begreppet arbetarskydd successivt ersattes av det vidare begreppet arbetsmiljö. förekom arbetsmiljö i tryckt text men först kom ordet in i . En rad myndigheter bytte nu namn: Arbetarskyddsfonden, som etablerats 1972, bytte 1986 namn till Arbetsmiljöfonden; Arbetarskyddsstyrelsen bytte 2001 namn till ; Forskningsavdelningen på Arbetarskyddsstyrelsen bröts 1987 ut och kom att heta . 1978 trädde Arbetsmiljölagen i kraft. Arbetsmiljö blir arbetsliv. Medbestämmandedebatten ledde till arbetsmiljö alltmer kom att diskuteras i samband med frågor om inflytande och makt: ”arbetslivsfrågor”. När ett nytt forskningsinstitut etablerades 1977 för att främja implementeringen av medbestämmandelagen fick det också namnet Arbetslivscentrum. På 1990-talet slutade regeringen att beskriva arbetsmiljö och arbetsliv som två skilda företeelser och namnen på vissa myndigheter förändrades. slogs Arbetslivscentrum (som 1990 hade bytt namn till ) samman med bilda . stöptes Arbetsmiljöfonden om till (). Både och hade till uppgift att främja det man kallade arbetslivsområdet, det vill säga såväl arbetsmiljö- som arbetsorganisations- och arbetsmarknadsfrågor. Arbetsliv blir arbetsmiljö. Sedan lades ned används begreppet arbetsliv alltmer sällan. används begreppet arbetsmiljö allt oftare, exempelvis i den senaste arbetsmiljöstrategin, för att beteckna både traditionella hälsorisker som organisatoriska och sociala frågor. finns begreppen arbetsmiljö och arbetsliv i instruktionerna för endast tre myndigheter: , och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. i –2014.