sou · H5B328 · 2017-03-28 00:00:00 — Eventuell samverkan med andra forskningsmiljöer med anledning av ett nationellt arbetsmiljöcentrum Viktigaste publikationer i urval I två fall skickade forskningsmiljöer in underlag gemensamt med en annan miljö. Arbetsmiljöhögskolan och Metalund på skickade ett gemensamt underlag, liksom och på . Det tillkom också två underlag från miljöer som inte hade blivit tillfrågade av utredningen. Dessa lämnades inom ramen för ett gemensamt initiativ från olika forskningsmiljöer i : Avdelningen för filosofi vid Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad på Kungl. Tekniska högskolan (KTH) och Avdelningen för arbets- och organisationspsykologi vid på (). Följande forskningsmiljöer skickade in underlag till utredningen: arbete och sysselsättning (WE), () 2.Arbets- och miljömedicin (AMM), (SaU)och GU (IMM), () , Avdelningen för hälso- och systemvetenskap, Skolan för teknik och hälsa, KTH 5.Avdelningen för filosofi, och historia, Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad, KTH 6.Avdelningen för arbets- och organisationspsykologi, , Samhällsvetenskapliga fakulteten, SU 7.Stressforskningsinstitutet, Samhällsvetenskapliga fakulteten, SU (), Samhällsvetenskapliga fakulteten, SU utvärdering (IFAU) 10.Arbets- och miljömedicin, (AkS) och In- stitutionen för medicinsk vetenskap, () 11.Metalund: 1. Avdelningen för ergonomi och aerosolteknologi (EAT), , . Arbets- och miljömedicin (AMM), vid medicinska fakulteten, och Arbets- och miljömedicin Syd, Laboratoriemedicin, . Arbetsmiljöhögskolan (AMH), Lunds universitet11 12.HELIX Competence Centre, (LiU) 13.Avdelningen för arbetsvetenskap, , teknik och samhälle, () och miljömedicin, , (UmU) Sammanfattning av de inskickade underlagen En fullständig kartläggning av all arbetsmiljörelaterad forskning i hade varit värdefull för utredningen men var inte möjlig av tids- och resursskäl. I tabell 1 nedan redovisas vetenskaplig huvudinriktning, antal anställd forskarpersonal och budget för de forskningsmiljöer som deltog i kartläggningen. Eftersom endast ett urval ingick i den översikt som utredningen gjorde ska resultaten inte tolkas som en rättvisande bild av hela fältet. Däremot ger den en uppskattning av storlek och inriktning på ett antal av de ledande forskningsmiljöerna inom arbetsmiljöområdet i . Ett exempel på tabellens ofullständighet är att endast två orter har en kombination av medicinsk, teknisk och humanistisk/samhällsvetenskaplig inriktning på sin forskning. Det finns teknisk arbetsmiljöforskning även på i men eftersom sådan forskning inte bedömdes vara lika omfattande som teknisk arbetsmiljöforskning på lärosäten i , , och så inkluderades inte högskolan i studien. Däremot ingår i kartläggningen eftersom lärosätet deltar i forskningssamarbetet arbete och sysselsättning, under ledning av . Tabellen visar sammanfattningsvis att , genom flera olika forskningsmiljöer på KTH, KI och SU, 11 Metalund är ett excellenscentrum som finansieras av Forte och består av EAT och AMM. Eftersom det underhand beslutades att Arbetsmiljöhögskolan skulle införlivas i EAT, beslöt de att skicka in ett gemensamt underlag. har den största vetenskapliga bredden i kombination med hög vetenskaplig kvalitet, att jämföra med exempelvis där den tekniska och medicinska arbetsmiljöforskningen på är av hög kvalitet, men där den humanistiska/samhällsvetenskapliga arbetsmiljöforskningen är jämförelsevis begränsad och , där den tekniska arbetsmiljöforskningen på är blygsammare än på tekniska högskolor i andra städer. Ytterligare en komplikation med översikten är att den jämför olika slags forskningsmiljöer. Från såväl universiteten i som handlar underlagen om centrumbildningar (HELIX och Metalund) som är en kombination av forskare från flera olika institutioner och forskningsmiljöer. WE vid är snarare ett slags nätverk av forskare. De flesta andra är institutioner eller avdelningar på lärosäten. Detta påverkar verksamhet och inriktning och ger miljöerna olika tydlig arbetsmiljöprofil. Slutligen är det vanskligt att beräkna personal och budget i forskningsmiljöer.12 Därför ska tabellens uppgifter ses som ganska grova uppskattningar. Det framgår emellertid tydligt att lärosätena i storstäderna dominerar både vad gäller antal anställda och budget och att den allra största volymen finns i anslutning till de arbetsmedicinska institutionerna och klinikerna i , och . 12 Problematiska aspekter innefattar att det i vissa är fall oklart om endast forskande personal eller även annan personal räknats in, hur forskare som arbetar deltid på olika institutioner i olika projekt räknats, hur budget och personal räknats när miljön bedriver forskning även med annan inriktning än arbetsmiljön, och hur budgeten beräknats. I tabell 2 nedan delges en kortfattad beskrivning av de forskningsmiljöer som deltog i kartläggningen. 13Summan omfattar bidrag från , , partnerorganisationer () samt externa forskningsmedel (). 14Antal personal och budget som anges är totalt för hela IMM, det vill säga även verksamhet som inte är inriktad på arbetsmiljön utan på den yttre miljön. 15Denna summa bygger på fakultetsanslag till forskning och grundutbildning samt externa forskningsmedel 2015. 16Till skillnad från de andra miljöerna i tabellen är inte IFAU inriktad på arbetsmiljöfrågor men finns med i egenskap av starkmiljö som utvärderar ett närliggande politikområde. 17Angiven personal och budget omfattar såväl avdelningen för ergonomi och aerosolteknologi vid LTH som , Technology and Social Change, i vilken Arbetsmiljöhögskolan ingår, och Arbets- och miljömedicin på LU och . 18Summan omfattar externa anslag plus de tredelade HELIX-medel som kommer från , industrin och . 19I underlaget anges 25–30 personer vilka omräknat till heltidstjänster är 16–18 . Självvärderande analyser av forskningsmiljöernas styrkor (Strengths), svagheter (Weaknesses), möjligheter (Opportunities) och hot (Threats) inkom i 11 av underlagen. Intentionen med frågan var att på ett enhetligt sätt få veta hur enskilda miljöer upplevde sin egen situation, men i flera svar blandades detta med idéer kring sin egen roll gentemot det framtida arbetsmiljöcentret. Här följer en kort sammanfattning av framförda synpunkter. De flesta miljöerna angav att de är väl etablerade, stora och vi vissa fall internationellt ledande, vilket är bra ur ett långsiktigt perspektiv. Många pekade på en stark koppling mellan sin forskning och utbildningsinsatser. Flera menade att de har god erfarenhet och kontakter för samverkan med andra forskningsmiljöer och organisationer samt med arbetsplatser och arbetsmarknadens parter. Flera pekade på forskningens samhällsrelevans och bredd, ofta över flera forskningsområden, metodansatser och målgrupper. Ytterligare en styrka som nämndes var utåtriktad verksamhet och synlighet genom media, utbildningar, föreläsningar med mera. Några menade att det är stort söktryck på utannonserade tjänster, men svårt att hitta personer med rätt kompetens. Den oftast förekommande svagheten var resursbrist eller osäkerhet om framtida resurser. Beroendet av medel från forskningsfinansiärer uppgavs leda till begränsade möjligheter att anställa doktorander och assistenter. Vidare angavs att finansieringens ryckighet mellan olika inriktningar försvårar långsiktiga forskningsprogram och kunskapsutveckling. En annan svaghet som uppgavs var tröghet i att omsätta forskning till praktik och policy. Flera påpekade att det är svårt att hitta sökande med tillräcklig kompetens i . Några uppgav oro inför en framtida generationsväxling då de är beroende av ett litet antal seniora forskare och att det är svårt att inrätta attraktiva anställningar för yngre på grund av kortsiktighet i finansieringen. Några miljöer angav en avsaknad av en viss vetenskaplig kompetens för att kunna arbeta mer tvärvetenskapligt. Avseende ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö pekade flera miljöer på möjligheterna att bidra till detta, bland annat genom den samverkan som redan finns mellan arbetsmedicinska kliniker och universitet samt mellan olika forskningsmiljöer. Flera pekade även på sin kännedom i såväl kvalitativa som kvantitativa utvärderingsmetoder. I en del fall beskrevs möjligheter i form av unika datamaterial som tillåter forskning rörande den långsiktiga utvecklingen av arbetsmiljön och hur den samvarierar med olika utfall för män och kvinnor. Några pekade på goda möjligheter att få ytterligare externa forskningsresurser framöver och att utvecklas till att bli eller bevara en position som internationellt ledande inom särskilda forskningsområden. En miljö pekade på möjligheten att flytta fram arbetslivsforskningens positioner genom att bli bättre på att förena hög vetenskaplig kvalitet med interaktiv samverkan och samhällseffekter. Flera pekade återigen på osäkerheten kring externa forskningsanslag och att det i utredningsdirektivet inte anges några resurser till ett framtida centrum. Flera av miljöerna angav intresse att bidra till arbetsmiljöcentrum men med förbehållet att det för detta krävs externa resurser så att inte den egna forskningen och utbildningsverksamheten drabbas. Några nämnde att det är svårt att rekrytera ett visst slags forskare till verksamheten, exempelvis yngre forskargruppsledare. Ett par underlag påpekade att forskningsfinansieringen dragit för mycket åt det medicinska hållet och att rehabiliteringspolitiken har för lite arbetsmiljöfokus. Forskningsmiljöernas syn på ett nytt centrum för arbetsmiljö De flesta miljöerna pekade på behovet av en övergripande arena som samlar etablerad kompetens med utgångspunkt i forskning, förmedlar kontakter och skapar överblick över området. Flera angav att den nya organisationen skulle kunna bidra till kommunikationen mellan forskningsmiljöer, arbetsgivare, arbetstagare och praktiker, särskilt inom företagshälsovården. Ytterligare funktioner som föreslogs för den nya organisationen omfattade: följa och bevaka utvecklingen av arbetsmiljön i och internationellt genom undersökningar och utvärderingar identifiera nya risker och problem inom arbetsmiljöområdet som underlag till forskningsfinansiärerna inför nya forskningssatsningar förvalta och underhålla kunskapen inom området tillhandahålla ett nationellt bibliotek inom arbetsmiljöområdet sammanställa och förmedla kunskap men utan att journalistiskt popularisera forskningsresultat följa kapacitet och innehåll i de utbildningar som ges på arbetsmiljöområdet för att långsiktigt säkra kompetensförsörjningen tillhandahålla databaser med utvärderingar, utvecklingsarbete, forskning och utbildning organisera temadagar, hemsidor, webbutbildningar, kunskapsöversikter, rapportserier driva frågor av vikt till exempel genom att samordna remissyttranden Det framfördes även metodrelaterade förslag, exempelvis att flera analysnivåer bör beaktas samtidig så att sambanden mellan arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad framträder tydligt och att arbetslivet ses i ett större socialt sammanhang som även omfattar familjeliv, utbildningssystem och välfärdssystem. Flera pekade även på vikten att den nya organisationen både ägnar sig åt traditionella arbetsmiljöproblem och har beredskap att hantera framtida arbetsmiljöutmaningar. Flera påpekade även behovet av en tydlig kontaktyta mot liknande organisationer i andra länder som förmedlar nationella och internationella kontakter. Genom att öka möjligheter att delta i europeiska och internationella samarbeten menade flera att kommer att kunna påverka mer på europeisk nivå, att fler svenskar kommer att få tjänster inom europeiska arbetsmiljöorganisationer samt att det svenska deltagandet kommer att öka i internationella satsningar på forskning och utbildning. Beträffande den nya organisationens struktur skiljde sig åsikterna åt. Flera menade att det skulle räcka med en liten forskarbaserad nod som engagerar forskare och andra specialister eller ett litet nav på ett lärosäte eller myndighet, som i sin tur samverkar med regionala noder runtom i landet. I det sammanhanget nämndes att ansvaret för ett nationellt centrum skulle kunna distribueras över alla lärosäten som bedriver arbetslivsforskning, med ett lärosäte som leder administrationen. Någon menade att det skulle behövas en effektiv administration med kommunikatörer och forskarutbildade tjänstemän som lägger ut uppdrag till forskare runtom i landet. Några pekade även på vikten av arbetsdelning och gränsdragningar mot andra organisationer. Bland annat påpekade några forskningsmiljöer att det är viktigt att tydliggöra rollerna mellan olika aktörer och särskilt att den nya organisationen är fristående från och drivs oberoende av och dess inspektions- och tillsynsuppdrag. En forskningsmiljö menade att det är viktigt att särskilja mellan fyra olika relaterade uppdrag inom arbetsmiljöområdet: 1. forskningsfinansiering, 2. forskning, 3. insamling och spridning av kunskap samt 4. åtgärder ute på arbetsplatserna. Enligt förslaget borde forskningsfinansiärerna sköta uppdrag 1, forskarna uppdrag 2 och Arbetsmiljöcentrum endast ägna sig åt nummer 3 och 4. En annan forskningsmiljö pekade på vikten av att verksamheten bedrivs långsiktigt samt är självständig och oberoende. Några miljöer pekade ut särskilt prioriterade områden, inklusive kvinnors hälsa, digitaliseringen av arbetslivet, den åldrande arbetskraften och branscher med särskilt stora behov: migrantarbete i jordbruket, byggsektorn, HVB-hem, asylboenden och . Forskningsmiljöernas syn på hur de skulle kunna bidra till ett nytt centrum för arbetsmiljö Några forskningsmiljöer presenterade villighet att leda den nya organisationen. Flera presenterade villighet att bidra genom att utföra olika slags uppdrag. Bland de kvaliteter som miljöerna förde fram ingick i nästan alla fall förmågan att bedriva forskning över de vetenskapliga disciplingränserna, exempelvis genom att knyta tekniskt kunnande till hälsoaspekter eller att jobba över disciplingränser i frågor om arbete och hälsa. En annan kvalitet som förekom var att forskningen omfattar flera perspektiv, till exempel individens, arbetsplatsens, organisationens och samhällets. Flera pekade även på sina goda kontakter genom nationella och internationella nätverk. Vidare framförde flera att de bedriver arbetsplatsnära forskning. Miljöerna uppgav att de gärna kunde bidra med experter för nationella och internationella uppdrag. En miljö angav att den kunde vara nationell nod för utbildning inom arbetsmiljöområdet. Flera menade att de på olika sätt kunde bidra med framtagning av arbetsmiljööversikter. För att kunna bidra till ett nationellt arbetsmiljöcentrum påpekades emellertid att forskarna behöver finansiering eftersom verksamheter inom ram inte kan användas för andra syften. Flera miljöer var bekymrade över att direktivet inte angivit några öronmärkta medel för den nya organisationen. Forskningsmiljöernas syn på samarbeten med andra forskningsmiljöer På frågan om samverkan mellan olika forskningsmiljöer gavs i princip två olika slags svar. För det första beskrevs hur miljöerna samverkar med andra forskningsmiljöer och nätverk, exempelvis Forum för Arbetslivsforskning (FALF), den Vinnova-finansierade påverkansplattformen gentemot EU:s finansieringsprogram Horisont 2020 och för hållbart arbetsliv. För det andra beskrevs hur forskningsmiljöer skulle kunna samarbeta på samma ort om den nya organisationen placerades där. På beskrevs ett fruktbart samarbete mellan , och . I menade den arbetsmedicinska kliniken att den samverkar med klinikerna i och , , Kompetenscentret för företagshälsa (KTH, IVL, KI) samt Företagsutveckling (IPF) vid . På har Arbetsmiljöhögskolan integrerats med , Ergonomi och aerosolteknologi. På finns ett samarbete och i form av ett nätverk mellan olika institutioner som skulle kunna ge ett bidrag till ett nationellt arbetsmiljöcentrum. Samverkan omfattar institutionerna för arbetsvetenskap, socialmedicin respektive psykologi samt , Arbets- och miljömedicin inklusive regionala (ladstingsdrivna) verksamheter på arbetsmedicinska kliniken och . Den mest genomarbetade samverkansplanen kom från ett antal forskningsmiljöer i . I planen presenteras förslag på ett nationellt nav som utnyttjar huvudstadens resurser, som det möjliggör deltagande av ledande forskningsmiljöer i övriga landet. Samverkansplanen täcker fysisk och kemisk arbetsmiljö, psykosocial arbetsmiljö, arbetsorganisation och relevanta delar av arbetsmarknadsområdet. Följande lärosäten och forskningsmiljöer förklarar att de är intresserade av samverkan för att axla ansvaret för arbetsmiljöcentrum: KI (IMM och Sektionen för försäkringsmedicin vid ), SU (Avdelningen för arbets- och organisationspsykologi vid , , vid Samhällsvetenskapliga fakulteten) och KTH (Skolan för teknik och hälsa, Avdelningen för filosofi vid Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad). i samband med seminarier Utredningen anordnade två seminarier i till vilka arbetsmarknadens parter, forskare, myndigheter och andra organisationer med koppling till arbetsmiljöområdet, forskning och politik bjöds in. Det första seminariet hölls på temat insamling och spridning av kunskap. Seminariet lockade cirka 75 personer. Seminariet hade fyra utländska gäster som presenterade verksamhet relaterad till insamling och spridning av kunskap i , , och . I de påföljande paneldiskussionerna hade representanter från svenska myndigheter, lärosäten och arbetsmarknadens parter bjudits in att delta. Det andra seminariet hölls på temat utvärdering av arbetsmiljöpolitiken. Det lockade 65 personer och hade flera talare, alla från . Dessa personer bestod av en forskare, två tjänstemän från Statskontoret, två tjänstemän från samt en statssekreterare (från ). Till en paneldiskussion hade ytterligare personer bjudits: en forskare och representanter från myndigheter, forskare och arbetsmarknadens parter. Under och efter seminarierna uppmuntrades deltagarna att skicka in reflektioner kring kunskapsspridning och utvärdering till utredningen. Sammanlagt 14 inspel skickades in : 3.Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) 4.Karlstads universitet (Arbetsvetenskap) 5.Karolinska institutet () 7.Landsorganisationen i (LO) 8.Lunds universitet (Metalund) 9.Luleå tekniska universitet (Avdelningen för arbetsvetenskap) 10.Malmö högskola (, CTA) 12.Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 13.Tjänstemännens centralorganisation () 14.Umeå universitet (rektor) De prioriterade målgrupper som lyfts fram i inspelen är några eller alla av följande: regering, politiker, myndigheter, forskare, arbetsgivare, arbetsmiljöombud, skyddsombud, arbetsmiljökonsulter, experter, företag som säljer arbetsmiljö- och hälsotjänster (exempelvis företagshälsovård), arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, hälso- och sjukvården, skola och universitet, yrkesutbildningar och forskningsfinansiärer. Gemensamma önskemål om ett nationellt centrum för kunskap och utvärdering av arbetsmiljös verksamhet De skriftliga inspelen från fackliga organisationer (, , LO och TCO) och arbetsgivarorganisationer (, Svenskt näringsliv och kommuner och landsting) var till stor del samstämmiga. Även Forte och bidragen från olika lärosäten (, KI + KTH + SU, , , , ) var i delar samstämmiga. önskemål som de flesta framförde. I nästa stycke följer områden där meningarna skiljde sig åt. Enligt förslagen ska ett arbetsmiljöcentrum: Ha samlat ansvar. Centrumet bör ha nationellt ansvar för kunskapsområdet och utgöra en tydlig ingång. Centrumet bör omfatta flera vetenskapliga ämnen och discipliner samt tillämpa flerdisciplinära perspektiv. Skapa översikt över forskning och datamaterial. Centrumet bör upprätta och underhålla register över publikationsdatabaser samt svenska forskargrupper och forskarnätverk. Det bör även bidra till översikt över pågående forskning i . Centrumet bör ta fram och förmedla kunskapssammanställningar som kompletterar de som görs samt ta fram populärvetenskapliga sammanfattningar av forskning. Centrumet bör samla, driva och tillgängliggöra data samt hänvisa till aktuell statistik. Det bör ansvara för och underhålla databaser med tidsserier och mätdata. Centrumet bör erbjuda en webbportal med länksamling samt svarstjänst via telefon och mail. Centrumet bör systematisera kunskap och göra den lättillgänglig genom att ta tillvara, sammanställa, paketera och sprida nationella och internationella forskningsresultat Centrumet bör, genom kunskapssammanställningar och tillsammans med forskare och arbetsmarknadens parter, identifiera områden där forskning saknas och kan utvecklas. Bidra till nyttiggörande. Centrumet bör bidra till att kunskapen omsätts i praktiskt arbetsmiljöarbete. Skapa en mötesplats. Centrumet bör sammanföra forskare, praktiker och arbetsmarknadens parter. Det bör föra en nära dialog med arbetsmarknadens parter för att bland annat underlätta kunskapsspridning. Samla vetenskaplig kompetens. Centrumet bör organisera sin rekrytering och verksamhet så att det har kontakt med forskningen. Centrumet bör finnas på lång sikt med god finansiering. Centrumet bör vara en nod för i internationella forskningsnätverk, till exempel for in Occupational Safety and Health (Perosh), kontakt i samband med förfrågningar och samarbeten kring forskning samt representera i olika internationella sammanhang och organ. Önskemål om arbetsmiljöcentrums verksamhet där meningarna skiljde sig Inspelen från de fackliga och arbetsgivarorganisationerna innehöll förslag som på vissa punkter skiljde sig åt. Inspelen från lärosätena innehöll delvis liknande synpunkter men var betydligt mer inriktade på forskningsaspekter eller på att driva förslag om centrumets lokalisering. Här följer de förslag som endast några av inspelen tog upp. Arbetstagarorganisationerna förslag på arbetsmiljöcentrums verksamhet Från facken framhölls vikten av att ha vetenskaplig legitimitet och att upplevas som legitim av arbetsmarknadens parter och politiken. Flera framhöll även vikten av oberoende. Som en konsekvens av detta ansågs det olämpligt att exempelvis placera arbetsmiljöcentrum på . Endast de fackliga organisationerna lyfte vikten av att attrahera kompetent personal, exempelvis genom att bedriva kvalificerade studier vid arbetsmiljöcentrum. Även andra nämner detta område men endast de fackliga organisationerna betonar att området kun- skapsmässigt behöver förstärkas genom yrkesutbildning, forskning och metodutveckling. Fackliga organisationer framhöll att nya arbetslivsproblem bör prioriteras i arbetsmiljöcentrums verksamhet, till exempel frågor rörande det gränslösa arbetslivet, oreglerad arbetstid, kontaktyrken, digitala arbetsmiljöer, styrning, psykosociala frågor och arbetsorganisation. Även andra nämner skyddsombuden men endast de fackliga organisationerna betonar att skyddsombudens arbete behöver effektiviseras och stärkas. Arbetsgivarorganisationernas förslag på centrumets verksamhet Ett av förslagen som bara kom från arbetsgivarna var att arbetsmiljöcentrum bör sprida utredningar från arbetsmedicinska kliniker. Verktyg och riktlinjer. Arbetsgivarorganisationerna hade större fokus än andra på att förmedla modeller, metoder och verktyg som underlättar praktisk tillämpning i arbetslivet. Det innefattar att utarbeta riktlinjer för evidensbaserade metoder inom förebyggande och rehabiliterande samt hälsofrämjande arbetsmiljöarbete, liksom att förvalta riktlinjerna för företagshälsovård. Forskarnas förslag på arbetsmiljöcentrums verksamhet Förslagen från olika forskargrupper på lärosäten hade som huvudsakligt fokus hur forskning kan organiseras i förhållande till centrumet och hur forskarkompetensen i landet på bästa sätt kan tas tillvara. Utnyttja kompetens i hela landet. Framför allt universiteten i de mindre städerna framförde vikten av att forskning i hela landet tas tillvara och utnyttjas av centret. Alla svaren utgick från att sätta in arbetsmiljöfrågor i ett större sammanhang i en forskningskontext. Exempel på föreslagna aktiviteter: beskrivningar och analy- ser, intervention och implementering och utvärdering av arbetsmiljöpolitiken.