sou · H5B3108 · 2017-12-20 00:00:00 — I kommuner med en historia av successivt minskande befolkning är det extra svårt att möta ett uppkommet behov av fler bo- städer, vilket delvis kan bero på finansieringssvårigheter. En osäker- het om framtida bostadsefterfrågan gör att ingen är beredd att investera i bostadsprojekt. kommer brist på bostäder att motverka en framtida befolkningsmässig och ekonomisk tillväxt. I sådana situationer räcker det inte med lån och kreditgarantier utan då behöver staten bära en del av risken för framtida hyresförluster i händelse av att befolkningen åter skulle minska. Den föreslagna hyresförlustgarantin innebär att staten står för hälften av eventuella hyresförluster till följd av vikande efterfrågan efter sex månaders karenstid från färdigställandet och därefter, under som mest . En förutsättning ska vara att hyresnivåerna är rimliga och att hyresvärden inte på något sätt motverkar att bostäderna hyrs ut. Att ta tillvara ett engagemang från en byggemenskap, dvs. en lokal grupp, som vill planera och låta bygga ett bostadshus åt sig, kan genom att åstadkomma en ökad rörlighet på den lokala bostads- marknaden få mer vittgående effekter än bara det begränsade till- skottet i sig. Ett tillfälligt stimulansbidrag, i kombination med infor- mationsinsatser i samband med lanseringen av stödet, kan bidra till att öka intresset för denna planeringsform. Förslaget om översyn av bottnar i att bostadsbygg- ande på svagare marknader ofta stupar på att redovisningsreglerna innebär att fastighetsvärdena måste skrivas ner efter fär- digställandet, vilket påverkar fastighetsägarens soliditet och kreditvär- dighet och därmed möjligheterna att få finansiering framöver. Att ett statligt stöd till viss del betalas ut i förskott är inget ovanligt. Tekniskt sett är det ju en förutsättning för att uppnå den stimulanseffekt som stödet avser ge. Annars når man bara dem som kan få finansiering av egen kraft. Utredningen anser att bör få i uppdrag att bedöma och föreslå hur stor del av det beviljade beloppet som bör lämnas som förskott. Förväntad effekt och konsekvenser för statsbudgeten Utredningen förväntar ingen volymmässigt stor effekt på bostads- produktionen, av de lagda förslagen. Det kan handla om mellan 1 000 och 3 000 bostäder , som byggs i lönsamma projekt som annars inte hade fått finansiering. Bostadsbyggandet är redan högt och det är generellt sett inte finansieringssvårigheter som står i vägen för att nå upp till de volymer som totalt sett bedöms behövas. Men de förslag utredningen lägger har också genomgående små eller inga konsekvenser för statsbudgeten och innebär ändå att staten när och där det behövs tar ett större ansvar för risken i bostadsbyggandet. Det finns inget egenvärde i ett högt utnyttjande av statliga lån och garantier men såväl kreditgarantier som statliga lån kan rätt ut- formade bidra till en bättre beredskap inför en eventuell framtida finansiell kris. Statliga marknadskompletterande topplån leder inte i sig till låga boendekostnader, men närvaron av ett statligt topplån kan i kombination med andra åtgärder göra det möjligt att finansiera byggande av bostäder med rimliga boendekostnader. Utredningen bedömer att de förslagna åtgärderna kan bidra till att säkra möjlig- heterna att få lån för bostadsbyggande framöver och därigenom öka beredskapen inför tider med mer begränsad tillgång till extern finan- siering än . Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får aktiebolag med uppgift att på regional nivå främja näringslivets utveckling och en bostadsutveckling som svarar mot behoven (regionala utvecklings- bolag) pröva frågor om stöd till näringsidkare och byggaktörer inom bolagets verksamhetsom- råde. lag om ändring i lag (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag ska ha följande lydelse. 1 § Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får aktiebolag med uppgift att på regional nivå främja näringslivets utveckling (regionala utvecklingsbolag) pröva frågor om stöd till näringsidkare inom bolagets verksamhetsområde. Denna lag träder i kraft den xx xx 20xx. förordning om ändring i förordning (2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag dels att 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 15–17 §§, och närmast före 15 § en ny rubrik av följande lydelse. bolagen får, i enlighet med lagen bolagen får, i enlighet med lagen (1994:77) om beslutanderätt för (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag, inom regionala utvecklingsbolag, inom om finansiering i form av tillskott om finansiering i form av tillskott grund eller stöd enligt denna för- grund eller stöd enligt denna för- Finansiering får lämnas i syfte att främja innovation inom Finansiering får lämnas i syfte att näringslivet och etablering av nya företag samt för att utveckla små och medelstora företag. – utveckla små och medelstora företag, och – möjliggöra för små och medel- stora byggaktörer att bygga bostäder. De regionala utvecklingsbolagen är (moderbolaget), bolag som ingår i dess koncern och intressebolag. För sådant stöd som Verket för näringslivsutveckling beviljat enligt förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forsk- ning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet, men där lånefordran förts över till moderbolaget eller något bolag som ingår i dess koncern, ska denna förordning gälla i tillämpliga delar. Stöd får lämnas till fastighets- ägare och tomträttshavare för ny- och ombyggnad av hus som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Sådant stöd lämnas i form av ett topplån. Med nybyggnad avses upp- förande av hus och tillbyggnad av hus som innebär tillskott av bo- städer. Med ombyggnad avses ny- investeringar i eller i anslutning till hus, som utan att vara ny- eller till- byggnad, innebär –tillskott av bostäder, eller –renovering och upprustning av bostadshus. Stödet får täcka högst av det beräknade finansierings- behovet. Om det finns särskilda skäl får stödet täcka hela finansierings- behovet. Denna förordning träder i kraft den xx xx 20xx. 1Tidigare 15 § upphävd genom 2015:209. 2Tidigare 16 § upphävd genom 2015:209. 3Tidigare 17 § upphävd genom 2015:209. förordning om statlig kreditgaranti för lån till ny- och ombyggnad av bostäder Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med den statliga kreditgarantin är att underlätta finan- sieringen av ny- och ombyggnad av bostäder. 2 § I denna förordning avses med Nybyggnad: Uppförande av hus och tillbyggnad av hus som inne- bär tillskott av bostäder. Ombyggnad: Nyinvesteringar i eller i anslutning till hus som, utan att vara ny- eller tillbyggnad, innebär –tillskott av bostäder, eller –renovering och upprustning av bostadshus. Marknadsvärde: Det pris som skulle uppnås vid en marknads- mässig försäljning av fastigheten eller tomträtten där skälig tid ges för förhandlingar. Marknadsvärdet ska bedömas med utgångspunkt i att ny- eller ombyggnaden färdigställts eller ombildningen genom- förts och utan hänsyn till spekulativa och tillfälliga förhållanden. 3 § får lämna kreditgaranti till följande kreditgivare: 1.svenska banker, kreditmarknadsföretag, försäkringsföretag och andra företag som erbjuder lån till bostadsbyggande och som står under tillsyn av , 2.utländska bankföretag, kreditföretag och försäkringsgivare vars hemland hör till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som är auktoriserade och står under tillsyn i hemlandet, och 3. andra utländska bankföretag, kreditföretag och försäkrings- givare som driver verksamhet här i landet genom etablering. Kreditgaranti lämnas bara till kreditgivare enligt första stycket 1–3 som träffat ett ramavtal med om kreditprövning och låne- förvaltning i fråga om lån med kreditgaranti. 4 § Kreditgarantin får avse lån till 1.ny- eller ombyggnad av bostäder, 2.ombyggnad av hel eller del av byggnad som inte tidigare an- vänts som bostäder, 3.projekteringskostnader avseende nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt, 4.förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt, och 5.lån som syftar till att minska förlustrisken för tidigare lämnad garanti. Kreditgaranti för lån till projekteringskostnader enligt första stycket 3 lämnas bara om låntagaren innehar mark med byggrätt eller har ett avtal om markanvisning med en kommun. 5 § Vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus eller egnahem och ägarlägenheter får kreditgarantin avse högst ett belopp som motsvarar av marknadsvärdet. Om kostnaden för nybyggnaden enligt första stycket överstiger marknadsvärdet, får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för nybyggnaden. Kredit- garantin får i dessa fall dock inte överstiga per kvadrat- meter uppvärmd boarea. Vid nybyggnad av hus med kooperativ hyresrätt får kreditgarantin avse högst ett belopp som motsvarar av marknadsvärdet. Om kostnaden för nybyggnaden enligt tredje stycket överstiger marknadsvärdet, får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för nybyggnaden. Kredit- garantin får i dessa fall dock inte överstiga per kvad- ratmeter uppvärmd boarea. 6 § Vid ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus eller egnahem och ägarlägenheter får kreditgarantin avse högst ett belopp som motsvarar av den ökning av marknadsvärdet som uppstår genom ombyggnaden. Om kostnaden för ombyggnaden enligt första stycket överstiger den ökning av marknadsvärdet som ombyggnaden medför, får kredit- garanti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga per kvadratmeter uppvärmd boarea. Vid ombyggnad av kooperativ hyresrätt får kreditgarantin avse högst ett belopp som motsvarar av den ökning av mark- nadsvärdet som uppstår genom ombyggnaden. Om kostnaden för ombyggnaden enligt tredje stycket överstiger den ökning av marknadsvärdet som ombyggnaden medför, får kredit- garanti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga per kvadratmeter uppvärmd boarea. Kreditgaranti som avser lån till projekteringskostnader enligt första stycket 3 får inte överstiga ett belopp som motsvarar av det beräknade finansieringsbehovet om de planerade bostäderna avser hyresrätt och bostadsrätt. Om de planerade bo- städerna avser kooperativ hyresrätt får kreditgarantin inte överstiga ett belopp som motsvarar av det beräknade finansierings- behovet. Förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt 8 § Vid förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt enligt 4 § första stycket 4 får kreditgarantin avse högst ett belopp som motsvarar av marknadsvärdet. 9 § får ingå avtal som ger kreditgivaren rätt till ersättning för förluster för kapitalfordran 1.vid exekutiv försäljning, med ett belopp som motsvarar skillna- den mellan den garanterade kapitalfordran och det belopp som betalas ut till kreditgivaren med anledning av den exekutiva för- säljningen, 2.vid annan försäljning, med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan den garanterade kapitalfordran och det försäljningspris som godkänt, 3.vid skuldnedskrivning, med ett belopp som motsvarar den skuldnedskrivning som godkänt. Avtal om kreditgaranti får även ge kreditgivaren rätt till ersätt- ning för förluster som avser ränta och kostnader. Sådan ersättning får dock inte överstiga av det garanterade lånet samt ränta på det garanterade lånet från den dag då fastigheten utmättes, kon- kursansökan gjordes eller de medel deponerades som annars ska fördelas. Räntan beräknas för år enligt en räntefot som motsvarar den av fastställda och vid varje tid gällande referens- räntan enligt 9 § räntelagen (1975:635), ökad med fyra procenten- heter. Förändringar i referensräntan som inträffar efter upprättandet av sakägarbeteckning ska inte beaktas. Om det kan antas minska de totala förlusterna för kreditgarantin, får även i övrigt avtala om ersättning till kreditgivaren. 10 § får helt eller delvis efterskänka statens regressfordran enligt 10 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier, om låntagaren är på obestånd eller annars saknar utmätningsbara till- gångar och bedömer att låntagaren inte kommer att kunna betala fordringen senare heller. För statens fordringar enligt denna förordning ska inte 6 § för- ordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar gälla för . 11 § För kreditgarantier enligt denna förordning gäller i övrigt vad som föreskrivs om garantier i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. 12 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 13 § får meddela föreskrifter om verkställighet av denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft den xx xx 20xx. 2.Genom förordningen upphävs förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. 3.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden i vilka kreditgaranti utfärdats före den xx xx 20xx och som ännu inte har avslutats. förordning om ändring i förordning (2011:211) om utlåning och garantier Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (2011:211) om ut- låning och garantier ska ha följande lydelse. Denna förordning gäller för utlåning som beslutas av myndig- heter under regeringen, om utlåningen ska finansieras med lån i , och för garantier som ställs ut av myndigheter under regeringen. 1.lån som lämnas till myndigheter under regeringen, 2.lån eller garantier som utfärdas enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut, 3.den statliga insättningsgarantin enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, 4.ersättning för förlust enligt lagen (1999:158) om investerarskydd, 5.kapitalgarantier som lämnas till mellanstatliga eller överstatliga finansiella institutioner, 7.lån till företag i form av utvecklingskapital, 8.lån med villkor om att återbetalning ska ske i form av intäkterna av visst projekt, 9. studielån som lämnas enligt (1999:1395), 10. garantier eller 9. studielån som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395), 1 § första stycket 1 och ningen (20xx:xx) om statlig hyres- förlustgaranti. Denna förordning träder i kraft den xx xx 20xx. förordning om statlig hyresförlustgaranti Härigenom föreskrivs följande. 1 § Statlig hyresförlustgaranti (hyresförlustgarantin) ska främja ny- byggnad av hyresbostäder där behov finns men osäkerhet råder om framtida efterfrågan. Hyresförlustgarantin ska täcka del av förlust som uppkommer då bostadslägenheter inte går att hyra ut. 2 § Hyresförlustgarantin får lämnas i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. 3 § får lämna hyresförlustgaranti till fastighetsägare eller tomträttshavare (garantitagaren) som genom nybyggnad uppför hyresrätter för egen förvaltning. Med nybyggnad avses uppförande av hus och tillbyggnad av hus som innebär tillskott av bostäder. 4 § Bostäderna ska uppföras i kommun där befolkningen ökat med sammantaget , men där be- folkningen minskat under minst fem av . behöver inte avse en sammanhängande period. 5 § Avtal om hyresförlustgaranti ska tecknas senast vid på- börjandet av byggprojektet. Ett byggprojekt anses vara påbörjat när byggnadsarbetet har påbörjats. Med byggnadsarbete avses grundläggningsarbete. 6 § Vid tecknandet av hyresförlustgarantin ska garantitagaren redo- visa rimliga hyresnivåer. Hyrorna ska fastställas enligt 12 kap. 55 c § jordabalken. får de redovisade hyrorna inte öka mer än hyrorna i genomsnitt på orten. 7 § Hyresförlustgarantin får lämnas . 8 § Hyresförlustgarantin täcker av utebliven hyra vid varje givet tillfälle. Garantin får infrias tidigast och år efter byggprojektets färdigställande. Ett byggprojekt anses färdigställt när har beslutat om ett slutbesked enligt 10 kap. 34 § (2010:900) eller ett interimistiskt slutbesked enligt 10 kap. 36 § samma lag. 9 § Garantitagaren har inte rätt till ersättning om denne mot- verkar att lägenheterna i huset hyrs ut eller inte vidtar de åtgärder som behövs för att få lägenheterna uthyrda. 10 § En hyresförlustgaranti får endast beviljas den som bedöms vara redbar och kan antas ha förutsättningar att bedriva den verk- samhet som garantin avser. En hyresförlustgaranti får vidare endast utfärdas om garantitagaren förväntas fullgöra sina skyldigheter enligt garantivillkoren. Avtal om hyresförlustgaranti får inte tecknas med företag i svårigheter som begreppet definieras i punkt 20 i Europeiska kom- missionens meddelande om riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. 11 § Villkoren för hyresförlustgarantier ska utformas med hänsyn till statens risk samt för att tillvarata statens rätt och säkerställa behovet av kontroll och uppföljning. I syfte att begränsa statens risk ska villkor eftersträvas som begränsar dels möjligheten att använda hyresförlustgarantin för annat än avsedda syften, dels möjligheten att i efterhand vidta åtgärder som ökar risken eller den förväntade kostnaden för hyresförlustgarantin. Villkoren ska innehålla en skyldighet för garantitagaren att lämna de uppgifter som behövs för uppföljning enligt 23 §. 12 § Villkoren för en hyresförlustgaranti ska regleras genom ett avtal mellan garantitagaren och staten genom den myndighet som beslutar om garantin. Avtal om hyresförlustgaranti ska innehålla de uppgifter som följer av artikel 3.1 i kommissionens förordning (EU) nr 360/2012. 13 § Avtal om hyresförlustgaranti som grundar sig på kom- missionens förordning (EU) nr 360/2012 får endast beviljas ett före- tag som lämnat en skriftlig redogörelse för allt annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under de två föregående beskattnings- åren och det innevarande beskattningsåret. 14 § Innan en hyresförlustgaranti eller en särskilt avgränsad grupp av hyresförlustgarantier beviljas, ska en bedömning göras av statens risk. Bedömningen ska inkludera en beräkning av den förväntade förlusten och dokumenteras i en rapport. 15 § En garantiavgift ska tas ut för varje hyresförlustgaranti eller särskilt avgränsad grupp av hyresförlustgarantier som motsvarar statens förväntade förlust. Garantiavgiften betalas av garantitagaren. får dock i mån av medel ta ut en del av avgiften för hyresförlustgarantin från anslagsmedel. 16 § Med statens förväntade förlust för hyresförlustgarantin avses den förlust som kan förväntas uppstå med beaktande av sannolik- heten för att staten måste infria garantin. 17 § Utöver vad som följer av 15 § om garantiavgift ska en admi- nistrativ avgift tas ut av garantitagaren. Avgiften ska täcka administrationskostnader för hyresförlustgarantierna. får ta ut avgiften med garantiavgiften. Den administrativa avgiften disponeras av . 18 § Storleken på de avgifter ska ta ut enligt denna för- ordning bestäms av verket. Avgifternas storlek ska framgå av vill- koren för hyresförlustgarantin. Den del av garantiavgiften som överstiger kostnaden för den förväntade förlusten ska redovisas mot en inkomsttitel på statens budget. 19 § får säga upp avtalet om hyresförlustgarantin om garantitagaren inte betalar avgiften för garantin. Garantitagaren får säga upp avtalet om hyresförlustgarantin när som helst . 20 § Garantitagaren är återbetalningsskyldig om 1.garantitagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att ersättningen har beviljats på felaktig grund eller med för högt belopp, 2.ersättningen av något annat skäl har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp och garantitagaren borde ha insett detta, 3.ersättningen helt eller delvis inte har använts för det syfte som anges i 1 §, eller 4.villkor i avtalet om ersättning inte har följts. 21 § Om en garantitagare är återbetalningsskyldig enligt 20 §, ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ersättningen. Om det finns särskilda skäl för det, får efterge ett återkrav helt eller delvis. 22 § Om en garantitagare visar sig inte ha varit berättigad till ersättning och den lämnade ersättningen därför ska återbetalas, ska ränta tas ut enligt räntelagen (1975:635). Räntekravet får sättas ned om det finns särskilda skäl. 23 § ska löpande följa upp och bevaka statens intresse av- seende de hyresförlustgarantier verket förvaltar enligt 27 §. ska löpande göra bedömningar av risken för skadefall. 24 § ska föra de register som avses i artikel 3.3 i kom- missionens förordning (EU) nr 360/2012. Registren ska innehålla de uppgifter som krävs för att det ska vara möjligt att fastställa att vill- koren i förordningen (EU) nr 360/2012 har iakttagits. Uppgifterna ska bevaras från den dag då hyresförlust- garantin tecknades. 25 § ska ha en garantireserv för att täcka de förväntade förluster som kan uppstå med anledning av lämnade hyresförlust- garantier. Garantireserven får endast belastas med de infriade garan- tierna som hör till reserven. Till garantireserven ska det kopplas en kredit i som ska användas för att täcka de förluster som garantierna kan ge upphov till. Regeringen beslutar för varje reserv om krediten och dess storlek. 26 § Till garantireserven ska följande medel föras: 1.den del av garantiavgifterna som motsvarar statens förväntade förlust, 2.anslagsmedel som regeringen tilldelat för att täcka statens förväntade förlust avseende en garanti, och 3.återvinningar avseende garantier. Garantireserv ska placeras på ett räntebärande konto hos . Placeringen ska ske på ett avistakonto eller med en löptid som motsvarar de garantier som hör till reserven. 27 § förvaltar de hyresförlustgarantier verket har beslutat om. 28 § ska i enlighet med förordningen (2000:605) om års- redovisning och budgetunderlag redovisa de hyresförslutgarantier som verket förvaltar och löpande göra avsättningar för förväntade förluster avseende dessa. 29 § ska till Riksgälds- kontoret redovisa 1.hur myndigheten har utnyttjat de garantiramar som regeringen har beslutat om, 2.vilka tillgångar som finns i garantiverksamheten för hyres- förlustgarantierna, och 3.förväntade förluster och väsentliga risker avseende utestående hyresförlustgarantier. Redovisningen ska motsvara det underlag behöver enligt 4 § förordningen (2011:231) om underlag för årsredo- visning för staten. 30 § beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 31 § får meddela föreskrifter om verkställighet av denna förordning. Denna förordning träder i kraft den xx xx 20xx. förordning om startbidrag till byggemenskaper Härigenom föreskrivs följande. 1 § Statligt stöd enligt denna förordning får, i mån av tillgång på medel, lämnas till byggemenskaper för finansiering av initiala projekt- kostnader i samband med anordnande av bostäder. Innebörden av vissa uttryck 2 § Med byggemenskap avses i denna förordning en ekonomisk förening som bildats i syfte att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i ett eller flera hus. 3 § Med initiala projektkostnader avses i denna förordning kost- nader i projektet fram till att byggkredit lämnas. 4 § Anordnande av bostäder kan ske genom nybyggnad, tillbygg- nad eller ombyggnad av hel eller del av byggnad som tidigare använts för annat ändamål än bostäder. 5 § Stöd får ges om 1.insatsen från respektive medlem i föreningen uppgår till , 2.det finns en markanvisning eller motsvarande avtal med fastig- hetsägare, och 3.det finns en redogörelse för projektet och en budget för initiala projektkostnader. Antalet medlemmar som betalar insats enligt första stycket 1 bör motsvara antalet lägenheter i det planerade huset eller de planerade husen.