sou · H5B324 · 2017-03-28 00:00:00 — Ett antal arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer har nämligen uppgett att egenanställnings- företagen inte är verksamma i deras respektive branscher. Egenanställning är en relativt ny företeelse på den svenska arbets- marknaden och väcker ett antal frågor. Egenanställningsföretagens affärsidé är att bereda möjligheter och skapa trygghet för personer att verka som egenföretagare utan att de behöver skaffa F-skattsedel och sköta den administration som är förenad med egenföretagande. Grundläggande när arbetsmiljöansvar diskuteras är givetvis om de in- blandade aktörerna – egenanställningsföretaget, den egenanställde och kunden – kan infogas i AML:s systematik. Redan i 1 kap. 2 § slås fast att lagen gäller varje verksamhet i vilken arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. I förarbetena sägs att lagstift- ning om arbetsmiljön i första hand påkallas i anställningsförhållan- den.46 När det gäller egenanställning utvidgas antalet parter. Frågan är om dessa subjekt passar in i ansvarsreglerna i 3 kap. AML, och i så fall var. Är AML över huvud taget tillämplig på relationen mellan egen- anställningsföretaget och den egenanställde? Mot bakgrund av hur egenanställning är upplagd är det svårt att se att den egenanställde ska betraktas som arbetstagare hos egenanställningsföretaget. Den egenanställde arbetar inte för egenanställningsföretagets räkning och det företaget utövar inga arbetsgivarbefogenheter såsom arbets- ledning gentemot den egenanställde. Att egenanställningsföretaget inom ramen för faktureringstjänsten har gjort vissa sociala åtagan- den som att betala sjuklön och teckna försäkringar innebär inte att det har etablerats ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande. Härmed kan inte heller sägas att egenanställningsföretaget är ett bemanningsföretag eftersom de personer som hyrs ut av ett be- manningsföretag är arbetstagare hos detta. Det innebär i sin tur att regeln i 3 kap. 12 § andra stycket om ansvar för den som anlitar in- hyrd arbetskraft för att utföra arbete i sin verksamhet inte gäller när en egenanställd utför ett uppdrag hos en kund. Det nu sagda leder till frågan vem (om någon) som har ansvar för den egenanställdes arbetsmiljö. Svaret torde bero på var arbetet utförs. Sker det i kundens lokaler har kunden i egenskap av rådig- hetshavare ansvar enligt 3 kap. 12 § första stycket. Detta ansvar gäller oavsett om den egenanställdes rättsliga ställning är arbetstagare, 1976/77:149, s. 194. egenföretagare eller självständig eller osjälvständig uppdragstagare. Ansvaret är dock begränsat till att se till att det finns sådana fasta anordningar att den som arbetar inte utsätts för risk för ohälsa eller olycksfall och att andra anordningar kan användas utan risk. Om uppdraget är ett byggnads- eller anläggningsarbete hos t.ex. en villaägare (konsumententreprenad), och den egenanställde har initierat uppdraget direkt med villaägaren, kan ansvaret komma att utökas. Det är osäkert hur vanligt det är att hantverkare är egen- anställda. Enligt de tidigare nämnda uppgifterna från Egenanställ- ningsföretagens tycks det dock vara något som ökar. Visst stöd för en sådan slutsats finns i att några av egen- anställningsföretagens hemsidor innehåller information om . Den som låter utföra byggnads- eller anläggningsarbetet (bygg- ) ska bl.a. utse en BAS-P. Om det arbete som ska utföras är förenat med särskild risk ska en arbetsmiljöplan upprättas.47 Om detta inte görs riskerar byggherren och/eller BAS-P att få betala en sanktionsavgift. För konsumentförhållanden finns en presumtion i 3 kap. 7 c § andra stycket som anger att entreprenören blir uppdrags- tagare (om inte annat avtalas). Denne tar alltså över byggherrens ansvar. Egenanställningskonstruktionen bygger på att entreprenad- avtalet sluts mellan konsumenten och egenanställningsföretaget och att den egenanställde formellt är anställd hos egenanställnings- företaget. Här finns ett tillsynsproblem. Ska egenanställningsföre- taget betraktas som uppdragstagare i detta sammanhang? Formellt kan man se det så. Det kan emellertid ifrågasättas vilka praktiska möjligheter egenanställningsföretaget har att vidta de åtgärder som ett eventuellt föreläggande från kräver. En annan situation då sanktionsavgift kan bli aktuellt är när den egenanställde utför ett byggnads- eller anläggningsarbete på höjd utan att fallskydd finns. Oavsett om arbetet är en ”vanlig” entreprenad eller en konsumententreprenad ska ett före- läggande om sanktionsavgift då riktas mot arbetsgivaren. Om utred- ningens bedömning – att egenanställningsföretaget inte är den egen- anställdes arbetsgivare i AML:s mening – har fog för sig, blir frågan vem avgiftsföreläggandet i så fall ska riktas mot. 47 I 12 a § Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:3) om byggnads- och anläggnings- arbete finns en katalog över arbeten som typiskt sett är förenade med stora risker för ohälsa eller olycksfall. En ytterligare situation är om den egenanställde i samband med utförande av arbete råkar ut för en allvarlig olycka eller ett allvarligt tillbud. I de fallen uppstår frågan om händelsen ska anmälas till och i så fall av vem. 10 It-baserat mobilt arbete Fler och fler människor har flexibel arbetstid, oregelbundna arbets- tider eller inte några reglerade arbetstider alls. Allt fler har dess- utom möjlighet att arbeta hemma eller när de reser. Genom den nya tekniken kan vi vara tillgängliga när som helst och var som helst.1 Utredningen behandlar i detta kapitel ett av de nya sätt att utföra arbete som knyter an till detta och som har vuxit fram som ett svar på behovet av flexibla lösningar på arbetsmarknaden, näm- ligen s.k. it-baserat mobilt arbete. Med it-baserat mobilt arbete avses här arbete som utförs, åt- minstone delvis men regelbundet, varken i arbetsgivarens eller upp- dragsgivarens lokaler eller i ett särskilt inrättat kontor i hemmet, och att man utnyttjar it-baserade verktyg som gör att man har åtkomst till arbetsgivarens eller uppdragsgivarens intranät. Arbetet kan utföras när som helst och var som helst. Kapitlet inleds med en redogörelse för hur it-baserat mobilt arbete förhåller sig till begreppet distansarbete, följt av några över- siktliga exempel på yrkesgrupper som eventuellt kan anses utföra it-baserat mobilt arbete. Därefter följer en övergripande beskriv- ning av it-baserat mobilt arbete på europeisk nivå för att placera företeelsen i ett större sammanhang. Sedan redovisas en samman- fattning av resultatet av en undersökning av det it-baserade mobila arbetet som utredningen har låtit genomföra. Slutligen presenterar utredningen ett antal utmaningar med det it-baserade mobila arbetet, där bl.a. arbetsmiljöfrågor för såväl arbetstagare som egenföretag- are belyses. 1 Se t.ex. m.fl. (2006), s. 103 f. 10.2It-baserat mobilt arbete i förhållande till distansarbete Eurofound har beskrivit det it-baserade mobila arbetet som arbete som utförs, åtminstone delvis men regelbundet, varken i arbets- givarens eller uppdragsgivarens lokaler eller i ett särskilt inrättat kontor i hemmet, och att man utnyttjar it-baserade verk- tyg som gör att man har åtkomst till arbetsgivarens eller uppdrags- givarens intranät. Arbetet kan utföras när som helst och var som helst och behöver inte heller vara knutet till en specifik plats, utan kan utföras som man reser.2 Utredningen utgår i det följande från Eurofounds definition. Med den ramen som utgångspunkt uppstår frågan om det it-baserade mobila arbetet är detsamma som distansarbete. Det finns därför skäl att kort undersöka hur det senare begreppet har definierats. I direktiven till Utredningen om reglering av distansarbete () definierades distans- arbete som ”arbete som utförs med hjälp av informationsteknologi i hemmet eller på annan plats på avstånd från en mer traditionell arbetsplats”.3 I betänkandet anförde bl.a. att det trots direktivets definition uppstår svårigheter att enhetligt och tydligt avgränsa arbetsformen distansarbete. Distansarbets- utredningen framhöll vidare att distansarbete är det- samma som arbete i hemmet och att distansarbetet inte förutsätter tekniska hjälpmedel.4 Distansarbete har därefter i skilda sammanhang undersökts och varit föremål för olika försök till definition. Ett senare exempel på detta är en kunskapssammanställning från om betydelsen av bl.a. organisatoriska faktorer för arbets- och hälsorelaterade utfall. Där definierades distansarbete på följande sätt. Arbete som med hjälp av informationsteknologi utförs helt eller delvis utanför den huvudsakliga arbetsplatsen. Distansarbete förläggs ofta till hemmet eller till andra platser nära hemmet. Utöver den rumsliga dimensionen kan distansarbete också medföra förändringar i arbets- tidens förläggning. 2Eurofound (2015a), s. 72. 4SOU 1998:115, s. 36 och 52. Av kunskapssammanställningen framgår vidare att när det gäller förekomsten av distansarbete saknas entydig statistik, vilket bl.a. hänger samman med att distansarbete kan definieras på olika sätt och att breda definitioner av distansarbete kan inkludera stora grupper som ibland arbetar hemifrån, medan snävare definitioner ger en tydligare avgränsning som då inkluderar färre personer.5 Utredningen kan konstatera att begreppet distansarbete saknar en enhetlig definition, men anser detta till trots att it-baserat mobilt arbete får anses vara en form av distansarbete. 10.3It-baserat mobilt arbete och vissa yrkesgrupper Eftersom frågan om vilka yrkesgrupper som kan anses utföra it- baserat mobilt arbete har lyfts för diskussion av utredningens refe- rensgrupp vid några av utredningens sammanträden, kan det vara av intresse att kort beröra den saken. Det har t.ex. redogjorts för exempel från ett av Service- och kommunikationsfackets () avtalsområden, där tekniker utgår från bostaden och får sina arbets- order via tekniska hjälpmedel. Väl på plats hos kunden används också modern digital teknik i ett flertal avseenden. Det står helt klart att detta arbete utgör exempel på arbete som är it-baserat. Vidare är det mobilt i den meningen att teknikern rent faktiskt måste förflytta sig från, i detta fall, hemmet till den plats arbetet ska utföras. Utifrån de givna förutsättningarna får det dock anses tveksamt om arbetet kan utföras när som helst. Under alla omstän- digheter är teknikern tvungen att utföra arbetet hos kunden och därmed kan uppgiften heller inte lösas var som helst. Ett annat exempel som har lyfts fram är journalister. I den mån en journalist med hjälp av modern teknik regelbundet utför sitt arbete på annan plats än den vanliga arbetsplatsen (eller i hemmet, om detta utgör journalistens bas) och inte är bunden av tiden eller rummet, utgör detta, utifrån definitionen ovan, it-baserat mobilt arbete. I inledningen till forskningsrapporten arbetsmiljö beskrivs digitaliseringen på följande sätt. 5 (2016c), s. 30 f. En allt större del av de yrkesverksamma är fullständigt beroende av de digitala verktygen. En handläggare på en statlig myndighet, en process- övervakare i komplex industriell produktion eller en rådgivare på banken kan spendera i stort sett hela sin arbetsdag framför datorn.6 Frågan är om de ovannämnda personerna utför it-baserat mobilt arbete. Utifrån utredningens definition är svaret på det beroende på om de kan utföra sitt arbete var som helst och när som helst samt om de regelbundet arbetar utanför den ordinarie arbetsplatsen. 10.4It-baserat mobilt arbete i Eurofound har i en studie kartlagt vad som har beskrivits som nio an- ställningsformer, vilka har bedömts som nya eller av ökande bety- delse i 27 länder i Europa.7 Kartläggningen visade att av de under- sökta anställningsformerna var det it-baserade mobila arbetet den vanligaste formen. Såväl arbetstagare som egenföretagare använder enligt Eurofound det it-baserade mobila arbetet. Av de 16 europeiska länder där fenomenet kunde iakttas, var det i , , och arbetstagare som dominerade. I , , , , , och användes det mer av egenföretagare. I , , , och kunde inte någon grupp sägas vara mer dominerande än den andra. Bland egenföretagare är det it-baserade mobila arbetet ofta kopplat till andra nya sätt att bedriva arbete, exempelvis arbete via digitala plattformar, samverkansarbete och portföljarbete.8 Eurofound framhåller vidare att med undantag för är det it- baserade mobila arbetet en relativt ny företeelse. Att fenomenet är nytt kan vidare vara en av anledningarna till att det, i de flesta av de länder där det har bedömts öka i omfatt- ning, inte är särskilt reglerat. Viss lagstiftning finns dock i och i finns rekommendationer till arbetstagare om att när de befinner sig ombord på tåg eller bor på hotell, bör skärmarbetet begränsas till att t.ex. läsa text eller redigera presentationer. 6Arbetsmiljöverket (2015a), s. 7. 7Källan till texten i detta avsnitt är, där inte annat anges, Eurofound (2015a), s. 72 f. 8Se vidare kapitel 11 och 12. anges att om man är tvungen att använda en bärbar dator bör dator- mus och separat tangentbord användas.9 Enligt Eurofound kännetecknas det it-baserade mobila arbetet av att arbetstagarens grad av självständighet ökar, som arbetsgivarens fysiska kontroll minskar. Detta har lett till att euro- peiska företag som har infört it-baserat mobilt arbete tenderar att lönesätta sin personal utifrån resultat, snarare än utifrån antalet arbe- tade timmar. Andra lösningar som har noterats har varit tekniskt in- riktade, såsom att man skapar system som kontrollerar om arbetstag- aren är inloggad på företagets intranät eller inte, och att man över- vakar hur arbetstagaren lägger på varje uppgift. Eurofound framhåller att sådana system kan vara negativa ur arbetstagarens perspektiv, om de påverkar lönenivån, arbetstempot eller stressnivån. Till de fördelar som det it-baserade mobila arbetet för med sig för arbetstagaren hör att han eller hon kan arbeta på den plats som är mest lämplig för uppgiften. I flera europeiska fallstudier har det kommit fram att de intervjuade föredrar att arbeta hemifrån när de har snäva tidsramar eller om en uppgift kräver hög koncentration. Detta eftersom man arbetar mera ostört hemma än på kontoret.10 Som negativa konsekvenser av att utföra arbete på det aktuella sättet framhåller Eurofound bl.a. att den snabba och kontinuerliga tillgången till arbetsrelaterad information kan leda till ett överflöd av information, vilket i sin tur kan leda till osäkerhet och stress. Något av det mest problematiska med det it-baserade mobila arbetet tycks vara isoleringen och att man har sämre tillgång till det infor- mella informationsutbyte som förekommer på en arbetsplats. I det här sammanhanget kan även nämnas att det i fransk arbets- rättslig lagstiftning (Code du travail) finns bestämmelser om att arbetsmarknadens parter i alla företag med fler än 50 anställda har ett ansvar för att inleda förhandlingar i syfte att komma överens om förfaranden för utövandet av rätten att koppla ned (droit à la deconnexion). Om ingen överenskommelse nås har arbetsgivaren en skyldighet att upprätta en policy. Policyn kan t.ex. handla om att mejl som sänds automatiskt skickas senare.11 9BrancheArbejdsmiljøRådene (2016). 10Se även Eurofound och (2017), s. 26. 11Franska ambassaden i (2017). 10.5It-baserat mobilt arbete – egen undersökning Utredningen noterade i ett inledande skede att det var ont om data som i kvantitativa termer beskrev det it-baserade mobila arbetets utbredning i . Mot den bakgrunden valde utredningen att anlita konsultföretaget (), som fick i upp- drag att i enkätform kartlägga det it-baserade mobila arbetet på den svenska arbetsmarknaden. I uppdrag ingick även att kart- lägga omfattningen av arbete via digitala plattformar (se avsnitt 11.3.3). rapport återfinns som bilaga 3 till betänkandet. Frågorna i enkäten togs fram gemensamt av utredningen och . I samband med detta diskuterades risken att innebörden av direktivens begrepp ”it-baserat mobilt arbete” respektive ”folk- entreprenad (crowd-work)” inte skulle stå helt klar för alla respon- denter. I tydliggörande syfte inleddes enkäten därför enligt följande. Vårt uppdrag är bl.a. att kartlägga hur vanligt det är att personer i arbetar utanför sin vanliga arbetsplats med hjälp av modern teknik (t.ex. laptops, Ipads och smartphones). Vi har också i uppdrag att kart- lägga hur vanligt det är i att man utför uppdrag som man tackar ja till via digitala plattformar (en app eller en webbsida). Syftet med kartläggningen är att analysera och bedöma om vissa regler i arbets- miljölagen passar in på de här nya sätten att utföra arbete. Enkäten vände sig till såväl anställda som egenföretagare och besva- rades av 7 069 personer i åldern 16–. Kartläggningen visade sammanfattningsvis följande. av dem som arbetar har använt modern teknik (bärbar dator, läsplatta, smartphone, etc.) för att kunna arbeta på en annan plats än där man normalt utför arbete. Att arbeta på sådant sätt är vanligare bland äldre personer jämfört med personer i åldern 16–24 år män jämfört med kvinnor personer i jämfört med personer i övriga regioner utrikes födda jämfört med inrikes födda dem som utöver sin huvudsakliga sysselsättning är egenföretagare/ frilansare, jämfört med dem som utöver sin huvudsakliga syssel- sättning är anställda eller med dem som inte har något arbete ut- över sin huvudsakliga sysselsättning. Av dem som med hjälp av modern teknik hade utfört arbete på annan plats än där man normalt utför arbete, uppgav att de arbetade mindre än på detta sätt. arbetade så mer än . 10 pro- cent arbetade så mer än halvtid. Medel- respektive medianvärdet uppgick till 9 respektive . De respondenter som uppgav att de hade använt sig av modern teknik för att kunna utföra arbete på annan plats än den normala arbetsplatsen, fick även svara på frågan var detta arbete utfördes. Eftersom det it-baserade mobila arbetet kan utföras var som helst var flera svarsalternativ möjliga. Svaren för- delade sig enligt följande. På hotell/i hotellobbys På kaféer/restauranger I s.k. coworking spaces* Annat, nämligen: t.ex. på jobbet, i bil, på andra kontor, hos leverantör, på konferenser, från Källa: (2016). 12 Ett svarsalternativ var s.k. coworking spaces. Med detta avses ett kontorsutrymme som delas med andra och där det finns tillgång till tekniska hjälpmedel som t.ex. wifi och skrivare. En skillnad mot ett kontorshotell är t.ex. att på ett coworking space kan man hyra en plats (t.ex. ). Ett coworking space kan t.ex. drivas som en kombination mellan kafé och kontor. Utredningen bedömde det vidare som intressant att undersöka vad respondenterna ansåg vara för- och nackdelar med att utföra arbete på annan plats än där man normalt arbetar. I likhet med frågan om var arbetet utförs gavs flera olika svarsalternativ. Nedbrutet på olika grupper visade undersökningen i dessa delar i allt väsentligt följande: Personer i åldern 35–uppgav i större utsträckning än övriga att det it-baserade mobila arbetet gör det lättare att få ihop arbete och privatliv. Män uppgav i högre grad än kvinnor att man sparar restid. En högre andel kvinnor än män, uppgav som positivt att man inte blir störd av kollegor. Personer i åldern 16–uppgav i högre grad än äldre brist på stöd från chefer som en negativ konsekvens av det it-baserade mobila arbetet. Män svarade i högre utsträckning än kvinnor att det kan vara svårt att arbeta disciplinerat och att det it-baserade mobila arbetet är förenat med en brist på social gemenskap. Å andra sidan upp- gav män oftare att det inte finns något negativt med det it-base- rade mobila arbetet. Kvinnor uppgav i högre grad än män som negativt att man är ständigt nåbar/alltid tillgänglig/aldrig ledig, samt upplevde oftare bekymmer med dålig nätuppkoppling och andra tekniska problem. 10.6Möjliga risker i arbetsmiljön och roll De positiva effekterna av det it-baserade mobila arbetet synes fram- för allt vara ett omfattande mått av flexibilitet, stor personlig frihet, hög effektivitet och att det är lättare att lösa kombinationen mellan arbete och privatliv. På den negativa sidan pekar såväl Eurofounds rapport som kartläggning särskilt på det som ibland kallas det gränslösa arbets- livet. Med detta menas långtgående möjligheter att utföra arbetet på olika tider och platser, t.ex. med mobiler och datorer, vilket kan innebära en risk för att arbetet blir gränslöst och inkräktar på vila och återhämtning.13 Ytterligare negativa faktorer som kommer fram i kartläggning är olika former av teknikproblem, social isoler- ing och att det kan vara svårt att arbeta disciplinerat. Liknande fakto- rer har även uppmärksammats och beskrivits av t.ex. Eurofound14 och Arbetsmiljöverket15. Förutom de organisatoriska och sociala faktorerna finns också fysiska arbetsmiljöfrågor, såsom frågor om belastningsergonomi. Enligt en forskningsrapport bör bygga upp mer kompetens inom den digitala arbetsmiljöns område och lägga ett större fokus på kartläggningar, utredningar, inspektioner och krav på åtgärder.16 10.7Samtal med arbetsmarknadens parter Vid möten med företrädare för arbetstagarorganisationerna har bl.a. följande framkommit. Det förekommer att chefer sent på kvällar och/eller mejlar ut information som de anställda för- väntas ha tagit del av när de infinner sig på arbetet kommande arbets- dag. Därigenom belyses även chefers arbetsbelastning då de inte hinner skicka mejl . En särskild och växande problema- tik är t.ex. att inom lärarkåren kräver elever och/eller föräldrar kontakt när som helst via t.ex. mejl, sms och sociala medier i kom- bination med att arbetsgivaren saknar riktlinjer för när läraren för- väntas vara tillgänglig. Vidare har det framkommit att anställda inom både privat och statlig sektor arbetar även på andra ställen än på arbetsplatsen och i hemmet, t.ex. på pendeltåget eller i samband med tjänsteresor. Att arbeta it-baserat och mobilt på exempelvis caféer är dock inte något som verkar vara särskilt vanligt förekommande. När utredningen har träffat företrädare för arbetsgivarorganisa- tionerna har frågan om det it-baserade mobila arbetet ställts, men synpunkter har inte framförts i någon större omfattning i den delen. Det har dock bl.a. framkommit att vissa företrädare för arbetsgivar- organisationerna anser att det borde klargöras vem som har ansvar i olika situationer och att det borde framgå vem som ska göra vad. 13Arbetsmiljöverket (2016d), s. 54. Se även (2015a), s. 11. 14Eurofound (2015a). 15Arbetsmiljöverket (2015a). 16Arbetsmiljöverket (2015a), s. 93. Vidare har det framkommit att det är viktigt att peka ut vem som faktiskt kan ha ett ansvar. har många möjlighet att ta med sig sitt jobb var de än be- finner sig. Att vandra mellan arbete och andra aktiviteter kan föra med sig en ökad frihet, vilket ses som positivt. Informationsöverflöd i kombination med att ha flera upp- gifter kan emellertid också orsaka stress och försämra den psykosociala arbetsmiljön om arbetsmängden blir för stor och splitt- rad. En annan utmaning ligger i kravet på individen att anpassa sig efter den ständigt pågående utvecklingen. Digitaliseringen kan även leda till att utformningen av den fysiska arbetsmiljön behöver uppmärksammas. Detta på grund av att män- niskor i ökad omfattning har fått möjlighet att arbeta hemma eller i offentliga miljöer.17 10.8.1Utmaningar när det gäller arbetstagare I ett arbetsgivar-arbetstagarförhållande är tillämpligheten av AML och föreskrifter som huvudregel oberoende av var arbetet utförs. När det gäller den fysiska arbetsmiljön för arbets- tagare som arbetar it-baserat och mobilt kan det därför konstateras att arbetsgivarens ansvar är tydligt, även i fråga om arbete som ut- förs utanför den ordinarie arbetsplatsen. En annan sak är att det kan vara en fördel att i avtal ytterligare konkretisera arbetsgivarens och arbetstagarens skyldigheter och rättigheter, såsom har skett när det gäller t.ex. distansarbete.18