sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Kunskap om hur den äldre personens potential att klara sig själv bättre kan tas tillvara. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Säker genom att personalen har rätt kompetens och följer upp sitt arbete på ett systematiskt sätt. Utvecklingsinriktad i ett ständigt samspel mellan de äldre personerna själva, deras anhöriga, verksamheten, regionala FoU- miljöer, kompetenscentra, universitet och högskolor. Pålitlig, att den som har vård och omsorg vet vem som ska ut- föra ens insatser, och att insatserna utförs vid överenskommen tid och på överenskommet sätt. Trygg genom att det är personal som känner en väl och som man har förtroende för som hjälper en. Samordnad, där de som utför vården och omsorgen för den äldre arbetar tillsammans, i ett multiprofessionellt team. Tillgänglig, alla har möjlighet att efterfråga och utifrån sina behov få insatser. Genom att vården och omsorgen om äldre personer är gemensamt finansierad stängs ingen ute på grund av höga avgifter. Det finns därigenom hos äldre och deras anhöriga en trygghet att vården och omsorgen är tillgänglig, flexibel och individanpassad. En vård och omsorg som också förmår möta existentiella behov. Genom att på ett systematiskt sätt följa upp vården och omsorgen om äldre personer med olika metoder ska det vara möjligt att jämföra hur det ser ut med hur det såg ut . Vård och omsorg hör ihop För att äldre personer ska få vård och omsorg av god kvalitet krävs insatser både från äldreomsorgen enligt socialtjänstlagen och från landstingens och kommunernas hälso- och sjukvård. Ett av de i direktiven utpekade områdena – rehabiliterande insatser – avser främst hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Jag väljer därför att benämna den föreslagna planen Nationell kvalitets- plan för vård och omsorg om äldre personer. Fokus i kvalitets- planen ligger på kommunernas vård och omsorg om äldre personer. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Utgå från individen, inte gruppen En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer behöver ta hänsyn till att vi är olika, och att åldrandet inte gör oss mer lika i annat avseende än att vissa behov blir vanligare – som att behöva hjälp med hemmets skötsel och kroppens vård. Men hur vi vill att dessa behov ska tillgodoses är olika beroende av våra tidigare erfarenheter, livssyn och personlighet. Det är en utmaning för all vård och omsorg som gärna tenderar att utformas lika för alla. Att behandlas och bemötas likvärdigt är ju inte detsamma som att behandlas likadant. Kanske snarare tvärtom. Mångfald i äldre- omsorgen är inte i första hand en mångfald av aktörer, utan en mångfald i innehåll och arbetsformer. Utformat lyhört för den äldre personen som har omsorgsinsatserna och dennes anhöriga. Den människosyn som ska vara grundläggande för all vård och omsorg om äldre personer ska bygga på varje människas lika värde, varje människas rätt att bestämma över sig själv, varje människas rätt att få leva i relation till andra, varje människas rätt till trygghet och varje människas rätt att bli bemött med respekt. Bemötandet lyfts ofta fram som en nyckel till en fungerande vård och omsorg. Vård och omsorg är en relationell verksamhet. En god vård och omsorg bygger på det professionella mötet mellan personal och vård- och omsorgsmottagaren. Kvaliteten är beroende av relationen mellan den som ger och den som får vården och omsorgen. Planering och organisering av vård- och omsorgsarbete måste utgå från vårdens och omsorgens specifika karaktär. Den ska skapa utrymme för handlingsfrihet för personalen att kunna hantera indi- viduella behov och önskemål och klara oväntade situationer. Den ska tillgodose att personalen får de förutsättningar som krävs – utbildning, handledning och tid. Utförarna behöver konkret kunskap om den äldre personen och dennes livssituation. Personalen behöver för att forma och vårda relationen. Personalen är inte utbytbar, relation förutsätter konti- nuitet. Om en relation inte fungerar ska hänsyn tas till det – en relation uppstår på beställning. Vården och omsorgen behöver ha ett arbetssätt som präglas av förnuft, inlevelse och empati En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer och en insikt i att jag som personal träder in i ett liv som pågått länge och som levs i ett socialt sammanhang. Bättre levnadsvillkor har inneburit en ökande medellivslängd, med avbrott beroende på missväxt och epidemier. Allt tyder på att denna positiva utveckling kommer att bestå, vilket också medför utmaningar. En sådan är att andelen personer – den så kallade försörjningskvoten – kommer att minska . går det cirka 75 personer i åldrarna under 20 och på 100 personer . har denna kvot ökat till 81 personer och till 85.11 Den ökande medellivslängden har gett fler förhållandevis friska levnadsår. De år i slutet av livet då den äldre personen är i behov av hjälp av andra för att klara sin vardag har dock inte blivit färre, den har förskjutits högre upp . mellan 2015 och mitten av beräknas antalet personer som är att fördubblas, från en halv till en miljon personer. Detta ger förstås utmaningar för att kunna klara en kvalitativt bra vård och omsorg om äldre personer. Kommer det t.ex. att vara möjligt att rekrytera tillräckligt med personal – inte minst i glesbygdskommunerna? Kommer det att vara ekonomiskt möjligt att bibehålla, och fortsätta att utveckla, vården och omsorgen om äldre personer? I den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer pekar vi på några områden som ligger inom ramen för de direktiv utredningen haft; Genom att kraftfullt utöka antalet utbildningsplatser för vuxen- studerande kan rekryteringen av undersköterskor underlättas. Om undersköterska blir ett legitimationsyrke kan de yrken där undersköterskor arbetar bli tydligare och statusen öka vilket bör underlätta att fler väljer denna yrkesbana. 11 Referenser till detta avsnitt finns i kapitel 7. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer När all personal inom vård och omsorg om äldre personer, som har yrkesbenämningar som t.ex. vårdbiträde och under- sköterska, har undersköterskeutbildning ökar möjligheten för att vården och omsorgen utförs på ett kunskapsbaserat och därmed mer effektivt sätt. En ökande andel högskoleutbildad personal med bra utbildning i gerontologi och geriatrik kan bidra till en utveckling av vården och omsorgen där nya arbetsformer och metoder tas till vara och dåligt fungerande arbetssätt utmönstras. Genom forskning, utvecklingsarbete och uppföljning kan en god kunskapsbas skapas för hur vården och omsorgen kan organiseras och utföras, vilket kan bidra till en bättre målupp- fyllelse och att befintliga resurser tas till vara på bästa sätt. När äldre personer med stora och sammansatta behov kan välja ett team där olika professioner (undersköterska, sjuksköterska, arbetsterapeut, fysioterapeut, läkare) arbetar integrerat och i god samverkan med andra yrkesgrupper, specialister och sluten- vården kan onödiga sjukhusinläggningar undvikas och fler kan välja att bo kvar hemma och inte behöva flytta till en dyrbarare vård- och omsorgsform. En större variation av bostadsformer i det ordinära boendet och fler bostäder som är funktionella för äldre personer kan, tillsam- mans med ett höjt bostadstillägg för pensionärer (), möjlig- göra för äldre personer att flytta till en bostad där det är lättare att klara sig själv och kunna behålla gamla och utveckla nya intressen och ett socialt nätverk. Genom att tillsammans med civilsamhället utveckla olika former av dagverksamheter, träffpunkter, besökstjänst och liknande kan kommunerna få möjligheter att ge ett mer individuellt anpassat stöd till äldre personer som upplever sig ensamma, oroliga och otrygga i sina hem. Nya digitala tekniska lösningar (välfärdsteknik) kan underlätta för den äldre personen att klara sig själv och hålla kontakt med släkt och vänner. De kan också underlätta för personalen och göra arbetet mer rationellt. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Anhöriga har en avgörande roll för att den äldre personen ska ha en trygg och värdig tid även av sitt liv. Anhöriga måste respekteras som en viktig part i vården och omsorgen. Anhörigrollen ska få vara en självvald och inte en påtvingad uppgift. Anhöriga måste garanteras ett för var och en anpassat stöd för att klara sin ofta svåra uppgift, och orka med den. Detta är exempel på vad som kan vara vårdens och omsorgens bidrag till att klara den demografiska utmaningen. Till detta kan läggas den utveckling som sker inom hälso- och sjukvården. De akuta insatserna och rehabiliteringen efter stroke kan nämnas som ett positivt exempel. Ett genombrott för forskningen kring läkemedel för olika former av demenssjukdomar skulle kunna förändra behoven av vård och omsorg om personer med demenssjukdom dramatiskt. Tillgången till personal beror t.ex. på hur väl klarar av integrationen av personer som kommer hit från andra länder. Den ekonomiska utvecklingen i samhället är avgörande för om finansieringen ska kunna . En förutsättning är också att viljan består att alla tillsammans tar ekonomiskt ansvar för vården, skolan och omsorgen – samhälls- eller generationskontraktet. Ytterst handlar det om prioriteringar och långsiktig planering. 5.4Den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer I den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer är målet att fånga in vad den äldre personen själv vill – de faktorer som bidrar till större trygghet och ökat välbefinnande. En kvalitetsplan måste kunna hantera etiska konflikter samt hantera spänningen mellan det önskvärda och det ekonomiskt möjliga. Den ska kunna ge vägledning och vara långsiktig. Den bör därför ha en livslängd om fyra mandatperioder. Den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer ska relatera till och i sig kunna inkorporera andra sats- ningar och planer. Detta för att kunna ge en helhetsbild och mot- verka att flera satsningar bedrivs parallellt oberoende av varandra och kanske även med olika mål. Det är också viktigt utifrån möjligheten att dra säkra slutsatser kring vad som gett effekt och En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer vad som inte gett effekt av satsningar som görs. Ett exempel är den kommande Nationella planen för demensvård. Den nationella kvalitetsplanen ska inte vara detaljstyrande utan bidra till att stödja den lokala och regionala utvecklingen, kunna utgöra en ram eller form för den egna planläggningen samt bidra till stöd inom de områden där det krävs ett nationellt ansvar. Nedan ges en överblick av de förslag jag lägger, och som enligt min bedömning behöver genomföras och samordnat. Förslagen redovisas utifrån när i tiden de kan genomföras, med start då den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer kan vara beslutad. Jag vill ta med dig till fram- tiden, och beskriver förslagen som genomförda vid de år jag valt för de första stegen –2020, på lite åren 2021– 2025 och på lång sikt 2026–2034. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer 5.5De första stegen 2019–2020 Steg 1 – vad är utgångspunkten? För att veta var vi står när besluten tagits om den Nationella kvali- tetsplanen för vård omsorg om äldre personer behöver vi veta var vi står. utvecklar därför i samverkan med berörda parter modeller för att beskriva status för vården och omsorgen om äldre personer, en ”baseline” som grund för en kontinuerlig upp- följning. Resultaten från uppföljningen kommer att presenteras regel- bundet i början av varje ny mandatperiod. Den ska vara bred och omfatta alla de delar som ingår i den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer. Den bör syfta såväl till att ge huvudmännen och utförarna underlag för sitt utvecklingsarbete som att ge statsmakten underlag för förändringar i kvalitetsplanen, lagstiftning och föreskrifter. Steg 2 – undersköterskorna en central resurs Grundläggande för en god kvalitet är att det finns tillräcklig be- manning, och att personalen har den kunskap och kompetens som krävs. Personaltillgången måste tryggas. Regeringen verkar för detta på en rad olika områden ; Regeringen har 2019 tillsatt en utredning för att överväga ut- formning, genomförande och ekonomiska konsekvenser av infö- rande av legitimation för undersköterskor, samt lämna förslag till förändringar i berörda regelverk. Regeringen har också tillsatt en utredning för att överväga att ge vuxna rätt till studier i yrkesämnen på gymnasial nivå, se över finansieringen av denna och kopplingen mellan arbetsmarknads- och utbildningsåtgärder. Grunden har lagts för en långsiktig och uthållig utökning av vård- och omsorgsutbildningen och en ökad volym på specialist- utbildningen inom . Inom ramen för regeringens kunskapslyft har resurserna för vuxenutbildning ökat kraftigt. Fler specialiserade yrkeshögskoleutbildningar för undersköter- skor startar, på fler orter i landet, inom ramen för regeringens kun- skapslyft. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Aktörerna inom branschen har tydliggjort de formella kvalifi- kationskraven för kvalificerade undersköterskeuppgifter och startat ett arbete med att förbättra utvecklingsmöjligheterna för under- sköterskor. Myndigheten för har föreskrivit om ett antal nationella inriktningar för specialisering för undersköterskor inom vård och omsorg om äldre. Omfattningen av validering för vård- och omsorgsarbete ökar. Genom Arbetsförmedlingens försorg sker detta vid omställning på arbetsmarknaden. ger stöd till kommuner och utförare av vuxenutbildning för att det ska bli en ökad likvärdighet i valideringen, och regeringen och parterna på arbetsmarknaden verkar för att den genomförs mot samma nationellt fastställda kompetenskrav och samma kriterier oavsett om den genomförs inom vuxenutbildning eller som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Steg 3 – den högskoleutbildade personalen Fler högskoleutbildade med inriktning mot äldre efterfrågas inom vården och omsorgen om äldre personer. I socialtjänstförordningen har införts en be- stämmelse att i särskilda boendeformer, hemtjänst och dagverk- samhet för äldre personer ska enhetschef eller motsvarande person ha lämplig utbildning, så långt det är möjligt. har med stöd i denna förordning angett vilken utbildning som är lämplig. har i samråd med berörda intressenter, med ut- gångspunkt från tidigare genomförd nationell ledarskapsutbildning, utformat och upphandlat en nationell ledarskapsutbildning för enhetscheferna som startade . genomför en kartläggning av före- komsten av kurser i gerontologi och geriatrik i grundutbildningar på vård- och omsorgsområdet, och kommer att fortlöpande följa utvecklingen. Lydelsen i examensmålen för socionomexamen har ändrats så att ”studenten skall visa kunskap om och förståelse för barns och äldre personers behov och sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns levnadsvillkor”. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer väntar den kartläggning gör för att se om det krävs liknande förändringar i examensmålen för övriga grundutbildningar inom vård- och omsorgsområdet. och utarbetar för- slag till åtgärder för att främja specialist- och vidareutbildning inom geriatrik och gerontologi för yrkesverksamma. har på uppdrag av regeringen utformat en na- tionell utbildning på högskolenivå för biståndshandläggare inom äldreomsorgen. Steg 4 – samplanering och lättillgängligt kunskapsstöd En ny struktur för utbildningsplanering växer fram på regional och nationell nivå. Syftet är att fortlöpande anpassa utbildningsutbudet till efterfrågan, såväl regionalt som nationellt. Staten och huvud- männen samt privata utförare samverkar nu utifrån långsiktigt fast- ställda förutsättningar för att klara kompetensförsörjningen. I flertalet län genomför de verksamhetsansvariga för vård och omsorg om äldre personer systematiska inventeringar av kompe- tensutvecklingsbehov bland personalen och använder resultatet i arbetet med att utforma regionala kompetensplattformar. , samt Myndig- heten för har fått ett uppdrag att medverka till att skapa samverkansarenor på nationell nivå mellan berörda aktörer inom kompetensförsörjning inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. har fått de resurser som krävs för att med be- rörda intressenter utveckla det nationella kunskapsstödet för att ge uppdaterat och lättillgängligt kunskapsstöd för de yrkesverksamma inom vård och omsorg. De regionala och lokala FoU-miljöerna har fått resurser för att vara ett kompetensstöd inom en rad områden, som välfärdsteknik, användningen av kvalitetsregister och implementeringen av nya rikt- linjer och demensplanen som beslutades . Som utvecklingsstöd inom välfärdsteknik startade ett nationellt FoU-organ 2019. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Steg 5 – översyn av de nationella målen för äldrepolitiken Regeringen genomför en översyn av de nationella målen för äldre- politiken. Utgångspunkten är att målen ska präglas av jämställdhet och jämlikhet. Ett första steg har tagits genom att fast- ställt att målen för äldrepolitiken kompletterats så att inledningen lyder ”Målen för den nationella äldrepolitiken är att äldre kvinnor och män ska ...” och ett nytt, femte, mål har lagts till med lydelsen ”… ha tillgång till en jämställd och jämlik vård och omsorg”. Regeringen har gett den nya i upp- drag att särskilt belysa vården och omsorgen om äldre personer i syfte att säkerställa att alla oavsett könsidentitet får likvärdig vård och omsorg Steg 6 – teamsamverkan Den utredning som regeringen tillsatte 2017 för att utveckla försla- gen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) om att äldre perso- ner med stora och sammansatta behov ska kunna få en vård och omsorg som utförs gemensamt blev klar . I enlighet med förslaget i mitt betänkande är inriktningen att öka den äldre perso- nens valfrihet, genom att alla landsting och kommuner ska vara skyldiga att tillsammans kunna erbjuda en helhetslösning, där personal arbetar integrerat. Betänkandet har resulterat i att denna skyldighet är reglerad i lag. Arbetet med att ut- veckla den integrerade vården och omsorgen pågår över hela landet, utifrån de lokala förutsättningar som finns. Statliga stimulansmedel har ställts till förfogande –2022 till stöd för planering och genomförande av reformen. Forte har genom resursförstärkning kunnat initiera forskning om effekter av olika modeller för att främja samordning och sam- arbete i vården och omsorgen om äldre personer med stora och sammansatta behov. har tagit fram ett kunskaps- och metodstöd för att ta tillvara de erfarenheter som finns från olika verksamheter som bedrivits eller bedrivs gemensamt av landsting och kommun, som t.ex. ”trygg hemgång”. genomför en kartläggning av hemsjukvården för äldre personer i ordinärt boende. Myndigheten för vård- och om- En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer sorgsanalys gör en uppföljning och utvärdering av hur samordnad individuell plan (SIP) används, dess effekt för den äldre personen och hur den bidrar till en mer samordnad vård och omsorg av äldre personer. Steg 7 – stöd till anhöriga Anhöriga svarar för merparten av insatserna till äldre personer som har behov av hjälp i sin vardag. kartlägger regel- bundet på regeringens uppdrag hur kommunernas stöd till anhöriga som vårdar närstående fungerar. I uppföljningen har ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Första kartläggningen genomfördes . håller på att utveckla en fungerande form för undersökningar riktade till anhöriga om vården och omsorgens kvalitet ur ett anhörigperspektiv. Steg 8 – bra bostäder för äldre personer Flera av förslagen i betänkandet Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85) genomförs för att klara det stora behovet av funktionella bostäder för en växande äldre befolkning. har fått i uppdrag att göra en särskild satsning, för att sprida kunskaper och erfarenheter om strategisk planering av bostadsf- örsörjning för äldre personer. Statliga stimulansmedel har bidragit till att de flesta kommu- nerna gjort eller håller på att genomföra tillgänglighetsinven- teringar. ger kunskapsstöd till detta arbete. Kommunernas ansvar har, genom tillägg i bostadsförsörjnings- lagen, preciserats vad gäller att erbjuda aktuell och lättillgänglig information om bostäder med god tillgänglighet för personer med nedsatt funktionsförmåga och boendeformer som riktar sig till sär- skilda grupper. Många kommuner har redan utvecklat sin infor- mation och även sin uppsökande verksamhet till äldre personer som har behov av förändringar i sin boendesituation. Social- styrelsen genomför en uppföljning av de former kommunerna valt och utfallet av olika arbetssätt. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Trygghetsbostäder och liknande boendeformer tillkommer i allt fler kommuner. Genom forskningsmedel från Forte sker studier av trygghetsbostäder som boendeform med syfte att ge underlag för en kontinuerlig utveckling av denna typ av boendeformer för äldre personer. Inom ramen för dessa studier följs också vilken roll gemen- samma lokaler kan ha för att skapa ett socialt sammanhang i boen- det. Studier sker också om vilken roll dagverksamheter och öppna verksamheter kan ha för äldre personer som har behov av stöd till social samvaro för att minska upplevelsen av ensamhet och oro. I slutet av livet blir en flytt till ett särskilt boende nödvändig för många. Det finns en oro som av och till kommer till uttryck i bl.a. massmedia, att det inte är säkert att det finns plats när en äldre person önskar och behöver. har på regeringens uppdrag kartlagt om det finns skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall kan förklara dessa skillnader. har då också studerat om det finns skillnader i möj- lighet att få plats i särskilt boende mellan kvinnor och män eller beroende på socioekonomiska villkor, etnicitet, hbtq, funktions- nedsättning, om man tillhör det samiska folket eller övriga natio- nella minoriteter. Kartläggningen har också innefattat om kommu- nernas ekonomi har någon betydelse. har härutöver kartlagt antal och andel bifall och avslag, vilka motiv som anges i besluten vid avslag på ansökningar om särskilt boende, i vilken omfattning avslag överklagas och om det finns socioekonomiska och könsskillnader vilka som överklagar, samt om besluten ändras av domstolarna och domstolarnas skäl. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys gör en studie beträf- fande livssituationen för personer som har ansökt om plats i sär- skilt boende där huvudorsaken varit oro, ångest och/eller ensam- het, men fått avslag på ansökan om särskilt boende. I studien ingår att undersöka i vilken mån andra insatser beviljats dessa personer samt om dessa insatser i så fall visat sig ändamålsenliga och hur den äldre personens möjlighet till delaktighet och inflytande tagits tillvara. har genomfört en studie om i vilken utsträckning kommunernas stöd i form av dagverksamhet och öppna verksam- heter kan minska äldre personers behov av och önskemål om flytt En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer till särskilt boende. Med ledning av denna studie arbetar Social- styrelsen med en vägledning för kommunernas arbete med dag- verksamheter och öppna verksamheter för äldre personer. Steg 9 – bostadstillägg och avgifter för vård och omsorg samt mat inom äldreomsorgen