sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Personer som inte har high school-examen kan skriva ett GED test29 och då få ett Certificate of eller , vilket normalt ger behörighet på samma sätt som high school-examen (, ). I vissa områden används Provincial Exams (PE) i high school, vilket kan jämföras med nationella prov i . Provinsen (vars utbildningssystem imponerar på många32) anger följande syften med dessa prov33: •Att verifiera individernas uppnådda kunskapsnivå i utvalda kurser i high school •Att säkerställa att provinsgemensamma kvalitetsstandarder upp- rätthålls •Att samla in uppgifter om individers och gruppers resultat I British Columbia34 har man beslutat att minska antalet PE från fem till två (matematik och literacy), och det officiella argu- mentet är att ”lärarna känner sina elever bäst”. 29New Government: /content/gnb/en/departments/post- secondary_educa- tion_training_and_labour/Skills/content/AdultLearningAndEssentialSkills/general_educatio naldevelop-mentged.html 30www.bcit.ca/admission/requirements/bc.shtml 31www.brandonu.ca/future-students/apply/high-school/requirements/ 32Macleans, : education-system-is-better/ 33Alberta Government: education.alberta.ca/diploma-exam-administration/ 34The Globe and Mail, : /fewer-provincial-exams-more-in-class-assessment-in-bc-to-come-next- year/article30178911/ bund har länge varit kritiska till PE, och menar att de styr under- visningen och på det sättet begränsar lärarnas möjligheter att utfor- ma undervisningen på bästa sätt, och även att de betyg lärarna sätter (kursbetygen) bättre visar elevernas kunskaper än vad PE- resultaten gör. Resultaten från PE är mycket viktiga, men de är separata från slutbetygen. I vissa områden måste eleverna få godkänt på PE för att kunna få godkänt slutbetyg från high school, men i övrigt finns ingen formell koppling mellan PE-resultat och slutbetyg. I andra områden kombineras PE-resultatet med kursbetyget till ett slutbetyg35. (PE används även i andra årskurser än i high school, men de påverkar i allmänhet inte behörighet och urval till högskolan.) Lärosätena har olika syn på PE-resultatet. använder slutbetyget rakt av för behörighet och urval, utan att bry sig om huruvida PE-resultat ingår eller inte; detta verkar vara den vanligaste policyn. tar särskild hänsyn till PE-resul- tatet i sina behörighets- och/eller urvalsregler. i använder t.ex. bara de sammanvägda betygen om de ger en högre poäng än kursbetygen. & Science37 kräver att sökande från och från Yukon ska ha minst fyra PE-testade ämnen i sin high school-examen, och medelbetyget beräknas från dessa ämnen. använder PE-resultaten endast om det är högre än kursbetygen, men förbehåller sig också rätten att helt bortse från kursbetyg om det är stor skillnad mellan dem och motsvarande PE-resultat. Lärosätena antar inte bara studenter direkt från high school. Ett exem- pel är i provinsen , som har elva olika antagningskategorier: 35Så är det t.ex. i provinsen : education.alberta.ca/media/1477264/q-a-for-diploma- exam-weighting-english-august-28-2015.pdf 36www.ufv.ca/admissions/admissions/provincial-exam-policy-change/ 37www.artsci.utoronto.ca/futurestudents/admissions/high-school-students/other-provinces 38www.calendar.ubc.ca//index.cfm?tree=2,22,63,0 39www.brandonu.ca/future-students/apply/high-school/guide/ 1.High School (regular status)Sökande som kommer direkt från kanadensisk high school. Dessa delas in i två grupper: de som kommer från och de som kommer från andra pro- vinser/territorier. 2.Mature Sökande som är och som inte har examen från high school. 3.Transfer Personer som har börjat läsa vid ett annat lärosäte och som vill byta till utan att börja från början på ett program. I motsvaras det kanske av ”antagning till senare del”. 4.University or College Graduate Sökande som redan har en examen från högre utbildning och som vill läsa mer på grundnivå. 5.Home School Sökande som inte har gått i skola utan har fått utbildning i hemmet. 6.Visitor Studenter som är inskrivna vid ett annat lärosäte och som vill läsa en eller flera kurser vid som en del av programmet vid hemmalärosätet. 7.No som inte är behöriga enligt andra kategorier kan ansöka om undantag. 8.Dual school-elever som vill läsa universitetskurser som en del av high school. 9.Auditing Student som vill vara med på utbildningen utan att få poäng för dem. 10.Advanced Placement Sökande som har läst särskilda AP-kurser i high school. Dessa kurser kan ge poäng på och/ eller förtur till vissa program. 11.International Baccalaureate Sökande som har en International Baccalaureate-examen. 12.Graduate Students Sökande till motsvarande avancerad nivå eller forskarutbildning. För mature students krävs inte examen från high school, men vissa program kräver att man har klarat vissa high school-kurser; så är det åtminstone vid , , MacEwan University42 och . Vid läser de som antas som mature students med lägre kurstakt och får mer stöd. (Om de får goda resultat i sina studier kan de växla över och läsa som regular students i vanlig takt.) anger behörighets- kraven för fyra kategorier av sökande: sökande med high school- examen från , sökande med high school-examen från någon annan del av , sökande från andra länder med något som motsvarar high school, och slutligen sökande som redan har läst på högskolenivå. Lärosätet håller dessutom särskilda antag- ningsprov för aspiranter som inte når de vanliga behörighetskraven eller som inte har tillräckliga betyg för att bli antagna. De ger också högskoleförberedande kurser för studenter som saknar tillräckliga förkunskaper; detta kallas upgrading och förekommer vid många andra lärosäten också. har en särskild antagningsväg för Diverse Qualifications: recognizes that excellence means more than academic achievement. If you have achieved excellence outside of academics or have overcome significant hardships, you may seek admission to the university under this policy.45 För att antas genom Diverse Qualifications ska man skicka in en personlig profil som beskriver ens kvalifikationer, och även rekom- mendationsbrev från två ”respected community members”, till exempel lärare, tränare, läkare, terapeuter, religiösa ledare eller ”community organization representatives”. Maximalt en procent av de antagna ett givet år kan komma genom Diverse Qualifications. 40umanitoba.ca/student/admissions/requirements/mature-students.html 41www.ucalgary.ca/pubs/calendar/current/a-5-4.html 42www.macewan.ca/wcm/SchoolsFaculties/FFAC/Programs/BachelorofCommunication Studies/Admiss-ions/Requirements/index.htm 43www.brandonu.ca/future-students/apply/mature/ 44www.bcit.ca/admission/requirements/ 45www.ucalgary.ca/future-students/undergraduate/explore-programs/anthropology- biological I gruppen kanadensiska high school-studenter sker urvalet för de flesta lärosäten i första hand efter high school-betyg (). meddelar att alla behöriga sökande antas, och så gör även för mature students. använder en först-till-kvarn-princip: ansökningarna behandlas i tur- ordning och om man är behörig och det finns platser kvar så antas man. En del av urvalet kan dock sägas ske genom behörighets- reglerna, som alltså sätts av varje enskilt program.46 anger för ett av sina program (Biomedical ) att följande kriterier används vid urvalet: •Sökande med bachelor’s degree. Viktningen mellan dessa kriterier visar sig inte vara särskilt exakt, och man förstår att det görs en helhetsbedömning av de sökandes meriter. Till exempel meddelar institutionen att både high school-betyg och bachelor’s degree ”väger tungt i urvalsprocessen”, men den relativa vikten mellan dessa meriter anges inte. För high school-betygen anges att även om kurser (på high school) generellt sett ses som bättre än kurser , så är institutionen ute efter sökande med ”goda betyg och stabila akademiska prestationer”, och betyg för kurser är inte nödvändigtvis bättre än betyg för kurser . Även kriteriet att meriterna ska ha slutförts visar sig ha en någorlunda fri tolkning: ”För att vara konkurrenskraftiga bör high school-betyg och eftergymnasiala kurser ha slutförts för omkring . Starka meriter som är sex–sju 46Man kan anta att eftersom det inte finns något centralt, nationellt ansökningssystem och eftersom varje läro-säte har sina egna rutiner för hur ansökningen ska gå till så är själva ansökningsprocessen ganska mödosam. Det blir då viktigt att antagningskraven är tydliga från början, för att de sökande ska kunna koncentrera sina insatser till de lärosäten där de har en chans att komma in. Behörighetsregler, som sätts i förväg, är definitionsmässigt mer förutsägbara än urvalsregler, som blir konkreta först när alla behöriga ansökningar har kommit in. 47www.bcit.ca/study/programs/5050diplt#entry år gamla bör också gå bra, lite beroende på konkurrensen det aktuella året.” använder både betygen och en ”personal profile”49, vilket är ett slags formulär med ett antal korta fritextfrågor (50–200 ord). Den personliga profilen försöker samla in relevanta meriter för de sökande som inte fångas av high school- betygen, och profilerna poängsätts av särskilda bedömare och an- vänds som ett underlag för urvalet50. En stark personlig profil kan till exempel göra att en student i high school-medelbetyg antas före en student medelbetyg och svagare per- sonlig profil. Breddad rekrytering i och handlar mycket om stipen- dier och stöd under studierna, men i detta avsnitt behandlas behörighets- och urvalsregler, eftersom det är de aspekterna som är relevanta för utredningen. Det är, som vi sett ovan, vanligt att lärosäten antar studenter i kategorin mature students, som alltså definitionsmässigt inte har examen från high school. Flera lärosäten har också särskilda meka- nismer för att underlätta tillgången till högre studier för personer ur ursprungsbefolkningarna. har ett program för detta som heter Aboriginal Student , och genom detta erbjuds studenterna ett basår med stödundervisning, rådgivning, mentorer och kulturellt stöd. har ett liknande program och också en särskild antagningskvot53 för personer ur ursprungsbefolkningen som är behöriga men som inte klarar urvalet. har ett program av samma slag som , och det är öppet för alla invånare i , även om preference is given to Aboriginal people (...), residents of 48you.ubc.ca/applying-ubc/applied/admissions-decisions/ 49you.ubc.ca/applying-ubc/how-to-apply/personal-profile/ 50Detta är ett resurskrävande urvalssystem som inte alla lärosäten har råd med. 51www.ucalgary.ca/nativecentre/prospective-students/asap 53calendar.ualberta.ca/content.php?catoid=6&navoid=820#admission_of_aboriginal_applic ants 54umanitoba.ca/faculties/coned/access-afp/access/um_program/index.html Northern , and low income earners. har ett motsvarande program för alla sökande som inte uppfyller behörig- hetskraven. har inga särskilda kvoter för sökande från ursprungsbefolkningarna, men sökande från denna grupp som inte antas i det vanliga urvalet får en extra granskningsom- gång där man undersöker om personen verkligen inte kan antas. Det finns också ett särskilt förberedande program57 för personer från ur- sprungsbefolkningarna, och de som fullföljer det programmet garan- teras antagning till vissa av vanliga kandidatprogram. Övergripande information om och utbildnings- system har hämtats från (CICIC), och även genom samtal med , coordinator vid CICIC. Detaljuppgifter om de olika lärosätenas behörighets- och urvals- system har hämtats från deras webbplatser och genom kontakt med deras antagningsenheter (mejl eller telefon). I övrigt gäller de källhänvisningar som ges i fotnoterna ovan. Struktur för högre utbildning I skiljer man på fyra typer av institutioner för högre utbildning. Universitet (Universitāte), bedriver såväl generella som professionsinriktade utbildningar på kandidat-, master- och forskar- utbildningsnivå. Akademier (akadēmija) och andra institutioner för höger utbildning (augstskolor) bedriver både generella och profes- sionsinriktade utbildningar på kandidat och masternivå. Samtliga av landets sex universitet är statliga, medan akademier och augstskolor kan vara både statliga och privata. För att klassas som universitet 55www.brandonu.ca/future-students/apply/high-school/success1/ 56you.ubc.ca/applying-ubc/canadian-highschools/aboriginal-students/ 58cicic.ca/1242/An-overview/index.canada måste av den akademiska personalen vara disputerad och aktiva forskare. Vid akademierna är motsvarande krav och vid augstskolorna gäller . Den fjärde typen av utbildning är så kallade college (Koledzas), som främst erbjuder professionsinriktade utbildningar av ”short-cycle” typ (under kandidatnivå). De kan antingen vara fristående lärosäten eller delar av ett universitet, akademi eller augstskola. När blev självständigt 1991 fanns tolv institutioner för högre utbildning. finns ett sextiotal lärosäten, statliga såväl som privata. Flera ministerier delar på ansvaret för den högre utbild- ningen, men Departementet för Utbildning och Vetenskap har en sam- ordnande roll och också det direkta ansvaret för de flesta institutioner och av alla studenter. De statliga lärosätena har en relativt hög grad av autonomi, även om statsbudgetens fördelning av anslag naturligtvis påverkar vilka utbildningar som bedrivs och hur många studenter som kan antas. har ett tvådelat system för finansiering av studier. För de statliga lärosätena finansierar staten/departementet ett begränsat antal platser på varje utbildning. bestämmer departementet för Utbildning och Vetenskap hur många statligt finansierade platser som varje lärosäte får inom olika utbildningsområden. I fördelningen av platser tas faktorer som lärosätets examensfrekvens och studie- avhopp i beaktande. Utöver de statligt finansierade studieplatserna kan lärosätena – i den mån som infrastruktur och utbildningskvaliteten tillåter – erbjuda ytterligare platser till betalande studenter. De bäst meri- terade sökande får studera kostnadsfritt efter ansökan i öppen kon- kurrens (se mer under avsnittet ”urval” nedan), medan de andra får betala för sin plats. Studenter konkurrerar på basis av tidigare studiemeriter också om statliga stipendier och andra former av finansiellt stöd. /2016 studerade 84 300 personer i högre utbildning59. läser vid något av de statliga lärosätena och vid en privat institution. Antalet studenter har minskat stadigt det , och har sjunkit sedan toppnoteringen 2005. Ekonomisk kris, minskade födelsetal och emigration är viktiga orsaker till den krympande studentpopula- 59 har cirka 2 miljoner invånare. Knappt hälften () av studenterna vid de statliga lärosätena betalade studieavgifter.60 Vid de statliga lärosätena varierade studieavgifterna (2013/2014) för studier på kandidatnivå mellan och per läsår. Studier på masternivå, eller längre professionsprogram kan kosta mer än så.61 Vid de privata lärosätena betalar alla studenter studieavgifter, antingen ur ”egen” ficka eller genom lärosätenas egna stipendiefonder. Allmän behörighet har alla med en examen från gymnasieskolans all- männa program. De som gått ett treårigt yrkesinriktat program kan få behörighet genom att gå ett fjärde kompletterande år. I gymnasiet utvärderas och betygssätts eleverna terminsvis på en tiogradig betygsskala. I slutet av hålls nationella examens- prov. För att få en gymnasieexamen måste eleverna få godkänt i samtliga ämnen (som är minst 12) och klara nationella examensprov i minst fyra olika ämnen.62 Enligt lagstiftningen måste alla skriva prov i lettiska språket, matematik och ett av de utländska språk som ingått i utbildningen. När det gäller det fjärde provet kan eleverna välja mellan ämnena Lettisk- och världshistoria, kemi, biologi och fysik. kommer troligen att införa ett femte obligatoriskt eller valbart natio- nellt examensprov . De nationella proven utformas, administreras och rättas av nationella centrum för utbildning (VISC). Proven skrivs i hela landet. Det finns även ytterligare prov som utformats av VISC, men som administreras och rättas av varje skola. Rättningsmallar tillhandahålls dock av VISC. 60www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/education/education-in- _9789264250628-en#page240 62Alla gymnasieprogram har åtta obligatoriska ämnen: Lettiska språket, lettisk litteratur, första utländskt språk, andra utländskt språk, matematik, historia, fysik, gymnastik, och informatik. SOU 2017:20 Bilaga 3 De nationella proven i rättade vid varje skola) Utländskt språk (engelska, tyska, franska, ryska) Ryska språket och rysk litteratur, i minoritetsskolor Staten finansierar ett begränsat antal platser på de statliga läro- sätena, som i den mån infrastruktur och kvalitet tillåter kan anta ytterligare betalande studenter. Antagningen till de statligt finan- sierade platserna sker i ett konkurrensförfarande som är i princip helt och hållet baserat på de sökandes studiemeriter. Staten sätter ramar för antagning och urval, men lärosätena har inom dessa ramar frihet att utforma kriterier- och procedurer. Grun- den i det lettiska urvalssystemet utgörs av de nationella examens- proven för gymnasieskolan (se ovan). Minst två av de nationella proven måste användas som urvalsgrund. Lärosätena kan själva välja vilka av de nationella proven som ska ingå i urvalsproceduren och vil- ken vikt de olika proven ska ha. På så sätt kan de anpassa urvals- procedurerna efter den aktuella utbildningens profil. Lärosätena är också fria att ha ytterligare urvalsinstrument utöver de nationella proven, som exempelvis egna urvalstester, intervjuer och så vidare. innan antagningsomgången börjar måste läro- sätena meddela vilka nationella prov som kommer att ingå i urvalet, samt vilka ytterligare kriterier som kommer att användas. Konkurrenssituationen skiljer sig åt ganska mycket mellan olika utbildningar. På vissa populära utbildningar med få statligt finan- sierade platser är tröskeln mycket hög för att få komma in utan att betala. I andra fall räcker det med tämligen mediokra resultat för att få tillträde till en statligt finansierad plats. För att säkerställa att bara högpresterande studenter innehar de statligt finansierade platserna har vissa lärosäten på eget initiativ infört s.k. rotationssystem som baseras på de examinationer som görs termins- eller läsårsvis. Enligt detta system kan studenter som betalar avgift efterhand få tillträde till en statligt finansierad plats under förutsättning att de presterar bättre på dessa examensprov än de som initialt hade dessa platser. För att bli behörig till läkarprogrammet vid i krävs godkänt nationellt prov i lettiska, ett utländskt språk63 samt kemi eller biologi. Om, vilket oftast är fallet, antalet sökande överstiger antalet platser, sker ett urval på basis av de sökandes resultat på ett lämplighetstest som arrangeras av ()64, samt gymnasieexamensprovresultaten i kemi och biologi. OSPPP resultatet väger , och kemi/biologiprovsresultaten väger . Vid lika poäng avgör i första hand examensprovresultatet i lettiska, och i andra hand examensprovresultatet i utländskt språk. För att bli behörig till programmet i politik och politisk kom- munikation vid samma universitet måste de sökande ha godkänt provresultat i lettiska samt i utländskt språk. Urvalet av de sökande sker med ett särskilt inträdesprov. Vid lika resultat på inträdesprovet avgör i första hand resultatet från nationella provet i utländskt språk, och i andra hand genomsnittsbetyget från gymnasiet. För att bli behörig till Computer science-programmet vid krävs godkänt nationellt prov i lettiska och i matematik. Vid konkurrens om platserna sker urvalet enligt följande. Det natio- nella provet i olika ämnen ges olika vikt, som sedan multipliceras med de sökandes resultat på respektive prov. Exempelvis har i årets omgång proven lettiska och matematik vikten 3,5. I urvalet ges också särskilt företräde till sökande med topplaceringar i olika matema- tiktävlingar (matematikolympiaden). 63Kan ersättas av godkänt språktest från vissa ackrediterade institut. 64OSPPP (objektīvi strukturizētais profesionālās piemērotības pārbaudījums) För biologiprogrammet vid krävs nationellt prov i lettiska och i utländskt språk. I urvalet ges extra poäng till de som har godkänt resultat från nationella proven i biologi och kemi. i använder sig av en trestegs urvalsprocess. Första steget handlar i princip om allmän behörighet, och för de lettiska studenterna gäller då godkänt resultat från de nationella proven i matematik och engelska. I steg två genomgår de sökande eget urvalsprov som består av en mate- matikdel, en engelskadel och en del som mäter logiskt tänkande. De drygt 200 bästa på provet kallas till intervju, och ett antal av dessa antas. Jämfört med andra europeiska länder har en ganska kraftig snedrekrytering till högre utbildning. Barn vars föräldrar har låg utbildning och låg yrkesstatus är kraftigt underrepresenterade i studentpopulationen.65 66 Som beskrivits ovan är det Lettiska systemet i princip helt och hållet meritbaserat och bygger på gymnasieresultaten. Det finns inget utvecklat system med alternativa tillträdesvägar. och har i olika rapporter dragit slutsatsen att det meritbaserade antagningssystemet i kombination med den två- delade finansieringen av studieplatser är en viktig orsak till sned- rekryteringen. De statligt finansierade platserna reserveras som beskrivits till de studenter som har bäst resultat på examensproven från gymnasiet. Eftersom studieresultat delvis tycks hänga samman med socioekonomisk bakgrund gynnar detta system personer som kommer från socioekonomiskt goda förhållanden. och har mot bakgrund av detta uppmanat att se 65www.pef.uni-lj.si/fileadmin/Datoteke/Mednarodna/conference/wher/after/wolter.pdf 66www.eurostudent.eu/download_files/documents/Evolving_Diversity.pdf över antagningssystemet och finansieringssystemet så att lovande stu- denter från ”ogynnsamma” förhållanden också får tillträde till fria studieplatser.67 68 Även om det finns en viss medvetenhet om att snedrekrytering existerar, och det numera finns officiella mål om en mer socialt inklu- derande högre utbildning finns inga stora planer på att ändra i till- trädessystemet för att bredda rekryteringen. Av tradition ser man (som i många andra östeuropeiska länder) ett helt meritbaserat system som det mest rättvisa och korrekta sättet att anta studenter, och att välja ut de som ska få finansiellt stöd. Universiteten förväntas heller inte spela någon aktiv roll när det gäller att öka den sociala mobiliteten. Det finns förvisso tankar om att bredda tillträdet, men det handlar kanske snarare om att stödja ekonomiskt svaga individer att kunna ta platser än att ändra i själva grunden till antagningssystemet. I vissa fall kan lärosätena hjälpa ekonomiskt svaga stundeter med avgiftsreduce- ringar, eller erbjuda vissa stödåtgärder under själva studierna. Det förekommer att vissa sökande ges förtur till studieplatser, men dessa förtursplatser vänder sig snarare till särskilt duktiga studenter, stu- denter vars familjemedlemmar läser vid lärosätet, eller studenter som under studierna gjort särskilda insatser för lärosätet.69 Vad som däremot diskuteras i något större utsträckning är gym- nasievalets och gymnasiekvalitetens betydelse för snedrekrytering till högre studier. Ett problem tycks vara att alltför många elever väljer fel ämnen i gymnasiet, så att deras möjligheter till högre studier begränsas. Statistik visar exempelvis att av alla sista- årselever på gymnasiet skrev det nationella provet i kemi, och skrev provet i fysik (siffror ). Till följd av detta sjösätts nu olika projekt för att få fler att läsa och göra proven i dessa ämnen.70 67www.worldbank.org/en/news/press-release/2014/09/24/world-bank-proposes-a-new- higher-education-financing-model-for-latvia 68OECD (2016) Education in . 69Eggins, ”Questions of Acces” i Eggins (2014) ed, Drivers and Barriers to Achieving Quality in Higher Education. 70OECD (2016) Education in Övergripande information om utbildnings- och tillträdes- system har hämtats från Departementet för utbildning och veten- skap, , Education at a Glance och in .