sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — Den nationella läkemedelsstrategin (NLS) har be- slutats av regeringen och SKL och arbetet leds av en högnivågrupp med som ordförande. Syftet med strategin är att få en nationell kraftsamling kring prio- riterade frågor inom läkemedelsområdet. Strategin innefattar tre målområden med tillhörande 18 aktiviteter i syfte att nå en bättre läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Många av aktiviteterna är av kunskapsstyrande karaktär. gjordes en större revidering av strategin. En ny strategi med tillhörande handlingsplan för perioden –2018 presenterades Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Strategin gäller för hela perioden medan handlingsplanen ska revideras . Strategin innehåller tre långsiktiga mål som utgår ifrån några av de utmaningar som fortsatt anses stå inför på läkemedels- området: 1.Effektiv och säker läkemedelsanvändning 2.Tillgängliga läkemedel och jämlik användning 3.Samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar läkemedels- användning. Till strategin hör också tre perspektiv: patient, innovation och e-hälsa, som har valts för att de påverkar alla målområden. För samtliga per- spektiv anses det finnas särskilda utmaningar som behöver hanteras i samverkan med andra strategier och satsningar. Läkemedelsstrategins handlingsplan innehåller 19 aktivi- teter. Aktiviteterna syftar till att hantera flera av de utmaningar som finns på läkemedelsområdet och i förlängningen bidra till att läke- medelsanvändningen är effektiv, säker, tillgänglig och jämlik samt samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar. I strategin finns representanter för , Folk- hälsomyndigheten, Inspektionen för vård och omsorg, , , , Statens bered- ning för medicinsk och social utvärdering, , Kommuner och Landsting, Farmaceuter, , och . Till högnivågruppen finns en expertgrupp länkad med en med- lem från respektive myndighet/organisation som är representerad i högnivågruppen. Samordning av den nationella strategin leds av Socialdepartemen- tet och läkemedelsanvändning (CBL-kansliet) på . CBL-kansliet ansvarar för uppföljning och sam- ordning av läkemedelstrategin på insats- och målnivå i samverkan med ett stort antal aktörer inom läkemedelsområdet. Kansliet har ett rådgivande organ, rådet för bättre läkemedels- användning () som representerar olika myndigheter och organisationer i syfte att få en så bred förståelse och delaktighet från berörda inom läkemedelsområdet som möjligt. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet CBL-kansliet är fristående i förhållande till övrig verksamhet inom . Vision för e-hälsa 2025 presenterade regeringen och SKL en E-hälsovision som ska gälla . Enligt visionen ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad själv- ständighet och delaktighet i samhällslivet. Satsningsområden som lyfts fram är: Regelverk för att se över frågor som integritet, kvalitet, säker- het och effektivitet, Enhetligare begreppsanvändning för att möjliggöra informa- tionsutbyte som behövs för att säkerställa kvalitet och säkerhet, Standarder som krävs för nationella specifikationer/tjänster för säker behörighet och säkra processer. tecknade regeringen och SKL därefter en överens- kommelse om handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025 och de tre satsningsområdena som lyftes fram i visionen.28 Målsättningen för arbetet med enhetligare begreppsanvändning anges vara att begrepp, termer och klassifikationer som är nödvän- diga för verksamheterna enhetligt ska kunna hanteras och tolkas likartat vid utbyte mellan system eller verksamheter. Staten och SKL anger i överenskommelsen därför att de öppet ska redovisa samt vid behov tydliggöra vilka statliga, regionala eller lokala aktö- rer eller organisationer som ska tillhandahålla begrepp, termer och klassifikationer inom olika områden. Vidare avser parterna bl.a. etablera en nationell samverkansform som hanterar urval, priorite- ring, tillämpning och utveckling av gemensamma begrepp. 28 Handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025, 2017–2019, Social- departementet, 2017. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet När det gäller standarder anges att målsättningen är att verksam- heternas informations- och kommunikationssystem ska kunna skicka och ta emot relevanta informationsmängder på ett ändamåls- enligt sätt och utan behov av extra åtgärder. Staten och SKL ska där- för etablera en nationell process där tillämpning och utveckling sker utifrån ett gemensamt ramverk av standarder för interoperabilitet. För att uppnå målen i visionen har staten och SKL genom hand- lingsplanen bildat en gemensam nationell styr- och samverkans- organisation. Organisationen innefattar ett politiskt högnivåråd, en styrgrupp, ett nationellt råd, en beredningsgrupp, ett samordnings- kansli samt särskilda grupper för olika insatsområden (i överens- kommelsen anges ett nationellt forum för standardisering men att ytterligare grupper kan tillkomma). Avsikten är att de olika grup- perna ska säkra en representation från regeringen, myndigheter, SKL, landsting, kommuner, intresseorganisationer m.m. Den nuvarande e-hälsovisionen föregicks av andra strategier inom e-hälsoområdet. Ett av de övergripande målen i den nationella e-hälsostrategi som beslutades var exempelvis att vård- och omsorgspersonal ska ha tillgång till välfungerande och samver- kande elektroniska beslutsstöd som säkerställer en hög kvalitet och säkerhet som det underlättar deras dagliga arbete. Utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg –2016 tecknade staten en överenskommelse med SKL om . Syftet med överenskommelsen är att utveckla så att dess potential för vårdens utveckling kan realiseras på ett bättre sätt. Överenskommelsen innehåller bl.a. en nationell finansiering av –2016, en ansvars- och rollfördelning och organisation av samt åtgärder som förbättrar förutsättningarna för klinisk forskning och registerbaserad forskning med koppling till nationella kvalitets- register. Avsikten är att överenskommelsen ska leda till: en stabilare och snabbare utveckling av kvalitetsregistren bättre samordning av it-stöd och informatik Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet ökad integration med vårddokumentationen för att undvika dubbelarbete tydligare rutiner för hur känsliga uppgifter får hanteras så att patientens integritet säkras tydligare riktlinjer för samverkan mellan kvalitetsregister och industrin. Enligt parterna ska effekten av överenskommelsen bli: ökad kvalitet på data bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbete bättre tillgång till, och användning av, kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter bättre och mer jämlik vård. Genom överenskommelsen tillskapades en nationell organisation för arbetet med kvalitetsregistren. På nationell nivå finns en styrgrupp, en beslutsgrupp, en expertgrupp, ett kansli och tre referensgrupper. Överenskommelsens effektmål har följts upp. En översyn av överenskommelsen har gjorts –2017 som ska ligga till grund för beslut om den fortsatta inriktningen kring arbetet med kvalitetsregister. Insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar m.m. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en fyraårig satsning att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen pågår mellan åren 2014–2017 och omfattar totalt . Avsikten med strategin är att utveckla vården så att den blir effektivare, får högre kvalitet och så att den i högre grad involverar patienterna. För att visionen ska infrias lyfts föl- jande förbättringsområden fram som särskilt viktiga. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet 3.Prevention och tidig uppmärksamhet. Inom respektive förbättringsområde vill regeringen se en utveckling som innebär att personer med kroniska sjukdomar är mer delaktiga i vård och prevention. Hälso- och sjukvården behöver i högre grad vara kunskapsbaserad och arbetet med prevention och tidig upp- märksamhet inom hälso- och sjukvård bör utvecklas. Inom dessa områden kommer ett antal insatser att genomföras som syftar till att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Strategin ska ses som ett komplement till andra strategier och in- satser som regeringen initierat. Exempel är den utbyggda vård- garantin, den nationella cancerstrategin, strategin för en god och mer jämlik vård, den nationella strategin för e-hälsa samt satsningen på de mest sjuka äldre. Som en del i genomförandet av den nationella strategin för kro- niska sjukdomar har staten och SKL ingått överenskommelser om olika insatser för bättre vård till personer med kroniska sjukdomar. Insatser riktade mot primärvården främjas. SKL ska enligt över- enskommelsen exempelvis fortsatt stödja tillämpningen och spridningen av nationella kunskapsstöd och behandlingsrekommen- dationer. Enligt överenskommelsen ska SKL även fortsatt utveckla arbetet med etablerade programråd och nationella kompetensgrup- per. Enligt överenskommelsen ska SKL:s insatser samordnas med arbete med nationella riktlinjer och relevanta it- lösningar. Andra områden som lyfts fram är att främja uppföljningen inom primärvården, bl.a. genom vidareutveckling av nationellt framtagna indikatorer och stödja implementeringen av dessa i landstingen. Vidare framhålls främjandet av ledarskap mot förbättrade patient- resultat och nya patientcentrerade arbetssätt i primärvården. Inom ramen för satsningen på kroniska sjukdomar har Social- styrelsen fått ett bredare uppdrag samt särskilda medel om 68 mil- joner kronor. uppdrag omfattar bland annat: Utveckling av nationella kunskapsstöd om fler kroniska sjuk- domar (psoriasis och epilepsi) Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Implementering av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyg- gande metoder 30 i stimulansmedel till professionens organisa- tioner och andra relevanta organisationer för att stödja implemen- teringen av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande meto- der samt för allmänna insatser som ska bidra till att vården blir mer kunskapsbaserad, patientcentrerad och i högre grad fokuse- rar på prevention och tidig upptäckt av kroniska sjukdomar. I överenskommelsen ingår även andra satsningar som primärt inte är en del av kronikersatsningen. Det handlar bl.a. om särskilda satsningar på samordnad uppföljning och utveckling av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och då främst cancervården och primärvår- den. Andra områden är patientsäkerhet där satsningar görs på att fort- sätta mäta skador i vården samt satsningar på förbättrad läkemedels- information. När det gäller läkemedel handlar det om möjligheter till elektronisk rapportering av läkemedelsbiverkningar liksom en utvär- dering av införandet av ePed.29 I överenskommelsen ingår, avslut- ningsvis, en satsning på uppföljning av vårdens processer och resultat. Bl.a. anges satsningar på stöd till kompetensutveckling, utveckling av digitala tjänster och presentation av data, stöd till kvalitetsregister samt samverkan mellan . Överenskommelsen omfattar drygt 124 miljoner kro- nor. Huvuddelen av dessa medel går till SKL. Övriga medel går till landstingen. Stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården – en professionsmiljard/Satsning på kompetensförsörjningen inom vården Regeringen och SKL träffade en överenskommelse om stöd för bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården med målsätt- ningen att göra vården bättre, mer jämlik och patientcentrerad. Överenskommelsen har varit en del av regeringens satsning på den 29 ePed är en erfarenhets- och evidensbaserad databas för barnläkemedel som utvecklats vid . Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet s.k. professionsmiljarden för åren 2016–2018. Överenskommelsen är inriktad på tre utvecklingsområden: it-stöd och processer för att förenkla administrationen och ge bättre information smartare användning av medarbetarnas kompetens stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning. Genom professionsmiljarden ska fördelas mellan landstingen, vilket ska möjliggöra insatser inom de tre uppräknade områdena. Resterande är avsedda att användas för stöd-, utvecklings- och uppföljningsarbete på nationell nivå. Satsningen ska följas upp genom att landstingen ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits inom de tre utvecklingsområdena. Lands- tingen ska också redovisa hur de involverat patientnära verksamheter samt medarbetarföreträdare i sitt arbete. Avsikten är att uppföljning- arna ska användas för att utveckla kommande års överenskommelser. I överenskommelsen –2018 öronmärktes 300 mil- joner kronor för att ge möjlighet till specialistutbildning av sjuk- sköterskor. Medlen ska göra det möjligt för medarbetare att kombi- nera studier med arbete genom utbildningsanställningar och olika former av utbildningsförmåner. Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2017 Regeringen och SKL har särskilt prioriterat arbetet med psykisk hälsa. Särskilda utredningar har tillsatts liksom olika nationella samordnare. Särskilda medel har gått ut till huvudmän- nen och SKL för olika insatser. tillsatte regeringen en särskild samordnare för psykisk ohälsa; Nationell samordnare för utveckling och samord- ning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09). Huvuduppdragen för samordnaren är bl.a. att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa och verka för att arbetet samordnas på nationell nivå och identifiera utvecklingsbehov inom området psy- kisk hälsa. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet En samordningsfunktion för psykisk hälsa finns också på SKL, benämnd Uppdrag psykisk hälsa. Funktionen är bl.a. resultatet av överenskommelsen om psykiatrin mellan regeringen och SKL , då staten avsatte till samordningsfunk- tionen, utvecklingsstödjande arbete samt analysstöd. Uppdrag psy- kisk hälsa har en egen webbplats. Överenskommelsen om psykisk hälsa 2017 Syftet med överenskommelsen mellan regeringen och SKL anges vara att skapa förutsättningar för ett långsiktigt arbete med ett gemensamt ansvarstagande från aktörer som är berörda (stat och huvudmän). Målsättningen är att befolkningen ska erbjudas individ- och be- hovsanpassade samt effektiva insatser av god kvalitet när det gäller området psykisk hälsa såväl vad gäller förebyggande och främjande insatser, som medicinsk behandling och sociala insatser. Insatserna ska vara jämlika, jämställda och tillgängliga. Överenskommelsen omfattar totalt 885 miljoner kro- nor varav utgör stimulansmedel till kommuner och landsting/regioner. Medlen ska användas av huvudmännen, en- skilt eller i samverkan för fortsatt analysarbete, revidering av kort- och långsiktiga mål samt uppföljning och vid behov revidering av lokala och regionala handlingsplaner (). Vidare tillförs särskilda medel till landstingen för att fortsätta stimulera och rusta nya initiativ för att nå unga (). tillförs kommuner och landsting för att använ- das till fortsatt satsning på ungdomsmottagningar. Stimulansmedlen fördelas av SKL utifrån en särskild fördelnings- nyckel, baserad på befolkningsunderlaget. Av de avsatta medlen får SKL disponera för fortsatt samordning och utvecklingsstödjande arbete samt för ana- lys-, metod- och uppföljningsstöd till kommuner och landsting. Därutöver tilldelas SKL för att stödja utveck- lingen av strukturen för kunskapsspridning och kunskapsutveckling inom området psykisk hälsa och ohälsa. En stor del av dessa medel ska fördelas till huvudmännen. Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet Nationell struktur för kunskapsutveckling En del av överenskommelsen handlar om att skapa en nationell struktur för kunskapsutveckling. SKL inkom till regeringen med ett förslag till en ny struktur för kunskapsutveckling som i huvudsak utgår från att 21 ”noder” tillskapas i landstingen/kom- munerna med förstärkt kompetens avseende kunskapsförmedling, uppföljning och implementeringskompetens. Utöver detta föreslås att ett stort antal inrättas hos huvudmännen för att stödja de länsvisa noderna med kunskap. Utredningen om nationell samordnare för utveckling och sam- ordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) inkom till regeringen med ett alternativt förslag. Enligt sam- ordnaren var det högst tveksamt om SKL:s förslag svarade mot statens behov av att stödja implementering, effektivisera myndig- heternas arbete med kunskapssammanställning för att bättre svara mot verksamheternas behov samt öka transparensen i vad som görs för kunskapsutveckling och inte görs lokalt. Enligt samordnaren borde staten stödja inrättandet av sex stöd- jande noder, med samma kompetensprofiler som SKL föreslår – kunskapsspridning, uppföljning och implementeringsstöd. Vidare föreslog att en statlig kontroll- och samarbetsfunktion knyts till noderna bestående av en person från och en från . Deras uppdrag är att å statens vägnar upp- rätta avtal med respektive nod samt ta emot och analysera respektive nods årsrapporter. Detta för att säkerställa att det arbete som utförs är det som är överenskommet samt att det ger effekt i enlighet med intentionen – att öka kunskapen i länen på de områden där kunska- pen brister, ökar takten i implementering av kunskapsbaserade me- toder och utfasning av ineffektiva metoder samt ökar transparensen i uppföljning och analys. Avsikten är att uppbyggnaden av kunskapsstödsstrukturerna ska påbörjas . En förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa slöt regeringen och SKL en överenskommelse om satsningar i förlossningsvården och om vård som stärker kvinnors hälsa. Initialt skulle överenskommelsen omfatta Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet samt för perioden –2019. Därutöver aviserades en riktad primärvårdssatsning om för perioden –2019 med fokus på kvinnors hälsa. Den största delen i överenskommelsen utgörs av ett stimulansbidrag till lands- tingen i syfte att stärka förlossningsvården. Detta ska ske genom insatser för kompetensförsörjning och stärkt bemanning liksom ett nationellt arbete för en mer kunskaps- baserad och jämlik förlossningsvård. Enligt överenskommelsen finns det tydliga variationer i såväl arbetsmetoder som i medicinska resultat i förlossningsvården. Överenskommelsen omfattar också ett särskilt stimulansbidrag till landstingen för att förbättra primärvår- dens insatser för kvinnors hälsa. SKL har ett särskilt ansvar för att samordna insatserna. I överenskommelsen framhålls att det finns flera indikationer på att det saknas tillräcklig kunskap om flera vanliga kvinnosjukdomar och symptom som kvinnor ofta får. Enligt parterna är det därför angeläget att identifiera bristerna och att utveckla kunskapsstöden i vården för att förbättra behandlingsresultaten för dessa och skapa en mer jämlik vård. Förutom att utveckla kunskapen för den medi- cinska behandlingen anges att det också finns ett behov av att ut- veckla kunskapen kring vad som är ett bra bemötande av patienten. slöts en ny överenskommelse om förlossningsvården som avsåg perioden –2019. Överenskommelsen omfattar för och avsikten är att motsvarande belopp ska avsättas . Den nya överenskommelsen utgår från den gamla överenskommelsen men innehåller två nya områden. Dels finns krav på att insatser som främjar den sexuella och reproduktiva hälsan hos kvinnor – särskilt i socioekonomiskt utsatta områden – ska priori- teras. Dels ska jämlikt stöd för både män och kvinnor i föräldraskapet lyftas fram. Bortsett från till SKL för samordning, är medlen avsatta för landstingen direkt. Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom 2016 Regeringen och SKL har tecknat överenskommelser om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Överenskommelserna utgick från en plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet som regeringen och SKL enades om 2010. Arbetet har bl.a. fokuserat på att utveckla regionala samverkans- och stöd- strukturer för kunskapsutveckling inom och angrän- sande hälso- och sjukvård. Stödstrukturerna är utformade utifrån förutsättningarna i respektive län. överenskommelse syftade till att: stärka de regionala samverkans- och stödstrukturerna inför över- enskommelsens avslut stödja pågående utvecklingssatsningar inom verksamhetsområde för en evidensbaserad praktik fortsätta stödja uppbyggnad av NSK-S och programråd inför lokal finansiering 2017. Satsningen omfattade totalt varav huvuddelen utbetalades till regionala samverkans- och stödstrukturerna i re- spektive län för att stötta pågående utvecklingssatsningar. Områdena för regionalt utvecklingsarbete var bl.a. stöd till den sociala barn- och ungdomsvården och stöd till lokalt och regionalt utvecklingsarbete inom äldreomsorgen. SKL fick särskilda medel från staten för att samordna överens- kommelsen, . Dessa medel användes också för stöd till uppbyggnad av Nationell Samverkansgrupp för Kunskaps- styrning inom (NSK-S) samt för att med NSK bygga upp gemensamma programråd inom området psykisk hälsa. Överenskommelsen för var den sista i satsningen på över- enskommelser till stöd för utveckling av en evidensbaserad praktik inom . Kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess 2016–2018 har regeringen och SKL ingått överenskommelser för att stimulera landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre priori- tet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivnings- processen genom den så kallade sjukskrivningsmiljarden. Frågor som har varit prioriterade för att förbättra sjukskrivnings- processen och rehabiliteringsprocessen är exempelvis utvecklandet Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet av en koordineringsfunktion, åtgärder inom ledning och styrning, införande av elektroniska läkarintyg och utveckling inom försäk- ringsmedicin för att åstadkomma en god vård som är effektiv och kvalitetssäker. Bl.a. har ett bedömningsstöd utvecklats som ska bidra med ett samlat, individbaserat kunskapsunderlag så att läkarens bedömning inför eller under en sjukskrivning kan ske med större träffsäkerhet än . Avsikten är att stödet också ska stödja hälso- och sjukvår- den att tidigt identifiera individer som har behov av specifika eller samordnade insatser, som kan förkorta eller helt undvika en individs sjukskrivning. tecknades en ny, tvåårig överenskommelse mel- lan staten och SKL. Målet med årets överenskommelse anges vara att slutföra flera av de insatser som utvecklats genom tidigare över- enskommelser. Det gäller bland annat kompetenssatsning i försäk- ringsmedicin och funktion för koordinering och utvecklingsarbetet inom utökat elektroniskt informationsutbyte. Den nya tvååriga överenskommelsen omfattar totalt 2,88 miljar- der kronor. Av dessa är 500 miljoner avsatta för ersättning till landstingen för rehabiliteringsinsatser för lindrig och medelsvår psykisk ohälsa och långvarig smärta, och cirka 730 miljoner för landstingens utvecklingsarbete inom olika områden. Överenskommelse om patientsäkerhet 2011–2014 Regeringen har –2014 ingått överens- kommelser med SKL om att förbättra patientsäkerheten. Syftet har varit att stärka ledningen och styrningen av patientsäkerhetsarbetet i landstingen genom prestationsbaserad ersättning. Överenskom- melserna har omfattat sammanlagt . Det har funnits fem grundkrav som måste vara uppfyllda för att landstingen ska kunna ta del av den prestationsbaserade ersättningen. 2.delta i nationella patientenkäter för somatisk öppen- och sluten- vård 3.ha utfört minst en mätning av patientsäkerhetskulturen Statliga initiativ på kunskapsstödsområdet 4.arbeta systematiskt med strukturerad journalgranskning vid alla sjukhus 5.ha anslutit sig och använda nationella patientöversikten (NPÖ). De landsting som har uppfyllt ovanstående grundkrav har fått ta del av de prestationsbaserade bidragen enligt sex identifierade områden och indikatorer.