sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Den komptens- utvecklingsinsats som Visit föreslås leda uppskattas kosta . Förslaget innebär en relativt stor påverkan på utpekade och be- rörda organisationer, däribland idrottsrörelsen, och myndigheter. Flera aktörer föreslås få nya, tydliga ansvarsområden och arbets- uppgifter inom området evenemang och möten, som de inte haft förut. Två förslag har inriktning mot evenemangssäkerhet, vilket är ett område där effekter kan väntas i form av riskminimering och minskad brottslighet avseende olika typer av brott som begås i samband med evenemang; sexualbrott, stölder, skadegörelse, vålds- brott och potentiellt även terrorbrott. I förlängningen, som indirekt effekt av en implementerad evene- mangsstrategi och aktivt engagemang från statens sida bedömer utredningen att förslagen leder till en ökad aktivitet inom området evenemang och möten i hela landet och därmed ökad sysselsättning med spridning över hela landet. Utredningen bedömer att andra indirekta effekter av förslagen kommer att avse hållbarhet, inklusive jämställdhet, integration och en stärkt ideell sektor. I det budgetmässigt största förslaget har utredningen valt ett tydligt hållbarhetsperspektiv, med tanken att har en möjlighet att ta en ledande position inom hållbara evenemang. 14 Regler, tillstånd och tillsyn –att regeringen växlar upp arbetet med att förenkla för företag i besöksnäringen enligt det arbetssätt som har tagits fram inom regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) och Serverat. Alla myndighetskontakter oavsett nivå eller ansvarsområde ska förenklas. Åtgärder ska anpassas utifrån företagens problembild och behov och kan därmed handla om att digitalisera tillståndsprocesser, förenkla lagstiftning eller förbättra service och handläggningsprocesser och resurser avsätts för att arbetet ska kunna slutföras . 14.1Förenkling för ökad konkurrenskraft Att skapa goda villkor för företagande är viktigt för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. Utredningens direktiv inkluderar inte att kartlägga generella förutsättningar för företagen i besöks- näringen. Utredningen har valt att föra ett resonemang kring regler, tillstånd och tillsyn eftersom analysen av besöksnäringens aktörs- system1 pekar på den tyngd som tillstånds- och tillsynsområdet har i det offentliga åtagandet gentemot besöksnäringens företag. Även många av de företag som utredningen har träffat i samband med hearings samt inspel till utredningen vittnar om att regelbördan är stor, och att rapporteringskrav kräver stora tidsinsatser av företagen. Lång väntan på besked beträffande tillstånd, framför allt i bygg- lovsärenden kan innebära betydande intäktsbortfall. Kostnads- drivande förslag, liksom tillsynsavgifter och kostsamma regler på- 1 Aktörssystemet på nationell, regional och lokal nivå presenteras i kapitel 3. Regler, tillstånd och tillsyn verkar företagens lönsamhet och därmed deras förutsättningar att anställa och utveckla sina företag. En del av den verklighet som företag möter är de lagar och myndighetsregler som företagen ska följa. Förenklingsarbete påverkar således andra områden som ingår i utredningen uppdrag att kartlägga, till exempel sysselsättning och kompetensförsörjning. I en nyligen genomförd kartläggning av vanliga uppgiftskrav som företagare i besöksnäringen möter, identifierades över 370 krav från cirka 25 olika aktörer.2 Komplexiteten medför att besöksnäringens aktörer ibland har svårt att förstå vilka offentliga aktörer som arbetar med deras frågor och hur och var beslut fattas. Företagaren har behov av tydlighet kring kriterier, ansöknings- och anmälningsprocesser. De olika uppgiftskrav som en företagare i besöksnäringen möter beror på vilken typ av verksamhet företaget bedriver. De olika branscherna har vitt skilda krav kopplade till sig och även inom en och samma bransch kan kravbilden variera betydligt mellan olika företag beroende på verksamhet och storlek.3 På förfrågan från utredningen har Till- växtverket, med stöd från företaget , tagit fram och bidragit med rapportunderlag till detta kapitel. Regeringens övergripande mål om att öka sysselsättningen i förutsätter att det skapas fler arbetstillfällen och fler växande företag. Det förutsätter i sin tur att företagen har goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i hela landet.4 Förenklingsarbetet är en del av det aktiva arbe- tet med att skapa ett gynnsamt företagsklimat i och det arbetet har pågått . I nuvarande budget- proposition framgår att regeringens förenklingsarbete utgår från det mindre företagets förutsättningar och behov. Förenklingsarbetet följs upp mot fyra mål: Att 1) det ska bli enklare att lämna uppgifter, 2) handläggningstiderna ska kortas, 3) regler ska främja företagens tillväxt och 4) kostnaderna till följd av regler ska 2Tillväxtverket (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. 3Tillväxtverket (2015): Förutsättningar för turismföretag i samt (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. 2017/18:1 utgiftsområde 24, s. 27. Regler, tillstånd och tillsyn minska.5 En tydlig inriktning i förenklingsarbetet från regeringens sida är att allt fler av företagares kontakter med myndigheter ska vara digitala. Regeringens bedömning är att digitala tjänster, så långt det är möjligt och där det är relevant, ska vara förstahandsval i den offent- liga sektorns kontakter med medborgare, organisationer och företag. Motiveringen är att det underlättar för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Det skapar även förutsättningar för en mer likartad hantering oberoende av var i landet ett företag bedriver sin verksam- het vilket i högsta grad rör företagare i besöksnäringen.6 Webbplatsen är en viktig del i regeringens arbete med att förenkla för företag genom digitalisering. Effektiva kommunala e-tjänster är nödvändiga för att förenkla för företag. Genom projektet har , , SKL och kommuner med stöd från skapat strukturer och systematik för att möjliggöra kommunala e-tjänster med kopplingar till en sammansatt bastjänst. Harmonisering av begrepp, blanketter och standarder för informationsutbyte ger helt nya förutsättningar för e-tjänsteutveckling. Först ut var restaurang- företagare och arbetssättet har utvidgats till att omfatta hela besöksnäringen. En viktig del av Serverat är att bygga nationell digital infrastruktur. Detta innefattar bland annat att kunna gå direkt från till en standardiserad , vilket redan fungerar i flera kommuner. Ett framtida steg är att få status och återkoppling från kommunernas verksamhetssystem och visa dem på . Regeringen har breddat överenskommelsen med Kommuner och Landsting, och har i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med ett enklare företagande med mer digitala myndighetskontakter. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram förslag på hur myndig- heten kan arbeta för att korta handläggningstiderna för företag.7 Länsstyrelserna har i sitt regleringsbrev flera mål och åter- rapporteringskrav till regeringen som rör förenklingsinsatser för att det ska bli enklare att starta och driva företag. Ett särskilt fokus ska vara på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt. 2017/18:1: Utgiftsområde 24, s. 44. 2017/18:1: Utgiftsområde 24, s.44–45. 2017/18:1: Utgiftsområde 24, s. 60. Regler, tillstånd och tillsyn Länsstyrelserna ska också bidra till att uppfylla regeringens mål för digitalisering om en enklare vardag för medborgare och företag, en öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. I detta kapitel kommer ett antal centrala begrepp och definitioner att användas. Ett uppgiftskrav är krav att lämna uppgifter till myndig- heter. Uppgiftskraven följer av lag, förordning eller föreskrift. Ett uppgiftskrav kan leda till att flera olika uppgifter behöver lämnas in. Det kan till exempel röra sig om att först ansöka om ett tillstånd och sedan anmäla handläggning enligt tillståndet.8 Ett uppgiftskrav resulterar i ett uppgiftslämnande som ur ett tids- perspektiv kan vara kalenderstyrt eller händelsestyrt. Kalenderstyrt innebär att det är ett krav som återkommer med viss periodicitet, exempelvis årsvis eller . Händelsestyrt innebär att kravet uppkommer som en följd av en händelse, exempelvis vid förändringar i verksamheten. är en myndighet på central nivå som av reger- ingen har utsetts till att ha ett särskilt ansvar inom sitt område, till exempel för området försäljning av alkohol. är den aktör som utövar tillsyn och som tar in uppgifterna. E-tjänst är en tjänst som tillhandahålls via ett elektro- niskt gränssnitt och som helt eller delvis utförs elektroniskt. E- tjänster som kommunicerar maskin-maskin benämns ofta som bas- tjänster.9 Kravbild används i detta kapitel i betydelsen ”sammanställ- ning av de uppgiftskrav företagare inom en viss bransch eller näring har att förhålla sig till”. Besöksnäring omfattar i detta kapitel branscherna hotell och restaurang, handel, kultur, sport och nöje, småhus/fritidshus och uthyrning. 8SOU 2013:80: Kartläggning av företags uppgiftslämnande till 14 myndigheter, N2012/311/ENT, utgiven av . 9SOU 2015:33: Uppgiftslämnarservice för företagen. Betänkande av uppgiftslämnarutredningen, s. 17. 10Resebyrå, transport och evenemang som vanligtvis ingår i besöksnäring behandlas inte. Regler, tillstånd och tillsyn Besöksnäring omfattar flera branscher vilka var och en har många krav på uppgiftslämnande till olika aktörer på statlig, regional och nivå. Som en följd av att besöksnäringen består av flera branscher och företag blir även aktörerna som utövar tillsyn och hanterar företags uppgiftslämnande därefter – många och mång- facetterade. Många av kraven, oavsett om uppgifterna lämnas till statlig myndighet eller kommun, är händelsestyrda och de händelsestyrda kraven om uppgiftslämnande uppstår ofta vid tillfällen när före- tagarna vill expandera och utveckla sina verksamheter. Att känna till vilka uppgiftskrav som uppstår i samband med en expansion eller breddning av en verksamhet kan vara en utmaning för företagarna. Det finns även många generiska uppgiftskrav. Dessa, till skillnad från de branschspecifika, går vanligtvis att lämna in digitalt och det går att via olika systemstöd notifiera om att uppgiften ska lämnas in. Några av de vanligast förekommande generiska eller branschspecifika upp- giftskrav som företagare möter presenteras i nästa avsnitt. 14.4.1Kravbilden som företagare möter Generiska uppgiftskrav är krav på uppgiftslämnande som rör företag oavsett bransch och företagsstorlek. Det är främst statliga myndig- heter som begär in denna typ av uppgifter och de rör olika områden som ekonomi, statistik, anställning, import av varor, radio/tv och byggnation. och är de aktörer som begär in flest uppgifter från företag. Det rör sig främst om uppgifter som redo- visning, kontrolluppgifter, skattedeklaration etc. Andra aktörer som begär in en stor mängd uppgifter är Arbetsförmedlingen och För- säkringskassan gällande personal och att ha anställda. På begäran kan en företagare behöva lämna in en jämställdhetsplan till Diskrimi- 11 Beskrivningen av uppgiftskraven i detta avsnitt är inte uttömmande utan diskuterar de vanligast förekommande uppgiftskraven. Regler, tillstånd och tillsyn neringsombudsmannen och likaså uppstår behov av uppgifts- lämnande vid tillsyn från . I de fall företagare vill sätta upp en skylt vid väg lämnas uppgifter till i form av en ansökan om skylt för vägvisning. SCB samlar på uppdrag av in statistik såsom inkvarterings- statistik på hotell eller lönestatistik genom att skicka undersökningar till företag. För företag som importerar varor sker en anmälan till . Många av dessa uppgifter, särskilt de som tar emot, går att lämna in digitalt via e-tjänster. De uppgiftskrav från kommunen som kan ses som generiska är främst de som har med olika bygglovsfrågor att göra. Det är för- knippat med en rad utmaningar och det finns variationer mellan kommuner av hur ansökan om bygglov sker såväl som hanteras. 2009 förändrades strandskyddlagstiftningen vilket bland annat innebär att det är kommunerna som i de flesta fall beslutar om dispens från strandskydd. har i uppgift att granska kommunernas beslut om dispens och vid behov överpröva dessa. Eventuell sam- ordning med en bygglovsansökan sker framför allt hos kommunen. Vissa kommuner fattar beslut om dispens och bygglov i samma beslutshandling, medan andra tar besluten separat. fattar beslut om dispens och upphävande av strandskyddet i vissa områden, som till exempel inom statliga naturreservat och national- parker. Det kan finnas behov av att förbättra informationen kring processen med olika ansökningsförfaranden, till exempel i vilken ordning ansökningarna lämpligen lämnas in. Majoriteten av de uppgifter som lämnas till , Bolags- verket, SCB och många fall även till är kalender- styrda och sker med en viss regelbundenhet. I andra fall, som anmälan om tv-innehav eller ansökan om vägvisning sker det vid händelse. Exempel på branschspecifika uppgiftskrav Kultur, sport och fritid12 omfattar företag som bedriver olika typer av verksamhet; såsom kulturell verksamhet, underhållningsverksamhet, sport- och fritidsverksamhet samt djurparker. Många av de bransch- specifika krav som företagare möter är händelsestyrda. 12 SNI-kod R. Regler, tillstånd och tillsyn kalenderstyrda kraven består av tillsyn av djur och liftanläggning samt inrapportering av antal får, getter och nötkreatur. Vid verksamheter där djur visas offentligt är ansvarig för tillstånd och tillsyn. Förevisning av djur för allmänheten minst i en permanent anläggning räknas som offentlig förevisning och ska ha tillstånd. Vid offentliga tävlingar med djur ska det i vissa fall finnas en tävlingsveterinär som övervakar djurskyddet. Det krävs även tillstånd för verksamheter med vilda eller hotade djurarter. är sektorsmyndighet, men är tillsynsmyndighet. Tillsyn av djur ska ske med viss regelbundenhet men själva besöket av en inspektör från ska enligt kontroll- vägledning13 normalt inte meddelas i förväg. Inrapportering av getter eller får sker digitalt via . För företag som har skidliftar är kommunen tillsynsmyndighet. Dock består kravet på att företaget ska utföra egen tillsyn samt att en ackrediterad aktör ska utföra besiktning . Vid anordnande av evenemang med tävlingar på allmän väg eller som kräver att vattenområden spärras av är det som ger tillstånd. När vattenområden ska spärras av är dessutom Kustbevak- ningen och remissinstanser. För företagare som bedriver verksamhet som involverar båt eller annat fordon som används i verksamheten förekommer uppgiftsinlämning, anmälan och ansökningar till Transportstyrelsen. Ansökningar om tillstånd att parkera sker till kommunens enhet för trafikfrågor. Kravbilden för företag inom handel handlar om tillstånd och tillsyn som styrs av bland annat kemikalie- och livsmedelslagstiftning samt med koppling till miljö- och hälsa och brandskydd. Det kan handla om krav på personalliggare, och en stor del av uppgiftskraven rör försäljning av alkohol, tobak, lotter, mat och receptfria läkemedel. Det är kommunen som ansvarar för att ge tillstånd och utöva tillsyn vid försäljning av dessa varor. Företagare som importerar varor måste lämna uppgifter till . Uppgifter som lämnas med återkom- mande frekvens är statistik till SCB och köldmedierapport14 till kom- munen. /amnesomraden/tillsyn/ 14Ett köldmedium är en energibärare som används för att transportera värme från en kallare plats till en varmare, vanligen mellan två så kallade reservoarer. Köldmedium används som arbetsmedium i bland annat kylskåp, frysar, värmepumpar och luftkonditioneringar. Exem- pel på olika köldmedier är propan, ammoniak och olika hydrofluorkarboner. Regler, tillstånd och tillsyn Logiverksamhet räknas som hotell om det erbjuds minst nio sängplatser eller minst fem rum för övernattning. För att bedriva hotell- eller pensionatverksamhet krävs ett tillstånd som söks hos Polisen. För alla som bedriver logiverksamhet, från camping till hotell, samlas inkvarteringsstatistik in från SCB. En hotell- företagare har även ett stående krav från polisen att registrera de gäster som är utländska medborgare separat. Företag som driver logiverksamhet har sannolikt kontakt med kommunen som är ansvarig för tillstånd och tillsyn kopplat till miljö och hälsa, brand- skydd och dricksvattenanläggningar. Vid start av hotellverksamhet lämnas en ansökan om köldmedia in till kommun och därefter lämnas kontrolluppgift för köldmedier. Företag som bedriver restaurangverksamhet möter en rad händelse- styrda uppgiftskrav, främst från kommunen. Det rör bland annat ansökan om olika typer av serveringstillstånd, anmälan om fett- avskiljare, tillsyn från miljö- och hälsa och köldmedierapport. Om företagaren har stadigvarande15 serveringstillstånd lämnas en restau- rangrapport in till , ofta via kommunens hemsida. Andra krav på uppgiftslämnande rör livsmedelshantering, att en personalliggare måste finnas i verksamhetslokalen och fyllas i rätt och användande av offentlig plats. Uthyrning och småhus/fritidshus är två områden med få bransch- specifika uppgiftskrav16. Rörande uthyrning av småhus/ fritidshus rör det sig om tillsyn från kommunen kring miljö och hälsa samt brand- skydd, tillstånd för dricksvattenanläggning samt uppgiftlämnande om inkvartering till SCB. Företag som bedriver uthyrning av fordon har kontakt med Trans- portstyrelsen gällande anmälan om fordon i yrkestrafik, tillstånd för uthyrning samt intyg om yrkeskunnande för personen som hyr ut fordon. Med andra ord är det vid uthyrning av bilar eller terräng- fordon som en företagare har krav på att lämna branschspecifika uppgifter. 15Ett tillstånd som gäller tills vidare. 16Tillväxtverket (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. Regler, tillstånd och tillsyn 14.4.2En utmaning att navigera bland kraven Som framgår av kravbilden möter företagare i besöksnäringen många olika krav, av vilka majoriteten är händelsestyrda uppgiftskrav. Detta medför att företagarna har svårt att förutse när olika krav uppstår. Det bör även tas i beaktande att en stor del av besöksnäringens före- tagare bedriver säsongsverksamheter som kan medföra att en del av de händelsestyrda uppgiftskraven måste sökas på nytt varje gång verksamheten startar . Att navigera bland de uppgifts- krav som finns, förstå vilka krav som ställs på verksamheten och effektivt kunna lämna in informationen är utmaningar som företagare i besöksnäringen ställs inför. Den tid som företagen lägger ner på detta, liksom tillsynsavgifter och regler som är kostsamma påverkar företagens lönsamhet.17 18 I en nyligen genomförd kartläggning av vanliga uppgiftskrav som företagare i besöksnäringen möter, identifierades över 370 krav från 25 olika aktörer19. Kartläggningen visade att , Försäkrings- kassan och erbjuder möjligheten att sköta hela ären- det digitalt för en stor del av de uppgifter som de begär in. Polisen erbjuder vanligtvis pappers- eller e-blanketter för sina uppgiftskrav men har dock påbörjat ett arbete med att digitalisera inlämningen och har ett mindre antal e-tjänster. Inlämningssätt till kom- mun och länsstyrelse varierar stort. Några har e-tjänster för inläm- ning av uppgifter medan andra i högre utsträckning använder pappers- eller e-blanketter. Utöver de uppgiftskrav som ställs av offentliga aktörer finns även uppgiftskrav från branschorganisationer. Dessa hanterar viss tillsyn eller statistikinhämtning när de anser att det gagnar den fortsatta utvecklingen av branscherna. Det rör sig om organisationer som SLAO20 som genomför årlig tillsyn av liftanläggningar, SCR21 som gör regelbunden tillsyn av miljö och hälsa på sina medlemmars camping- platser och stuguthyrningar, samt upphovsrättsorganisationerna 17Näringslivets (2016): Serveringstillstånd – Handläggning, servicegarantier, av- gifter och tillsyn. Delrapport 3 om regeltillämpning på nivå. Undersökning av kommuner. 18Näringslivets (2016): Livsmedelskontroll – Tillämpning, klassning, avgifter och samverkan. Delrapport 5 om regeltillämpning på nivå. Undersökning av kommuner. 19Tillväxtverket (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. 20Svenska skidanläggningars organisation. Regler, tillstånd och tillsyn Stim22 och SAMI23. Från de två sistnämnda krävs det licenser för att få spela upphovsrättsskyddad musik i offentliga sammanhang. År- ligen lämnas en redovisning av musikanvändandet där redovisningen skiljer sig åt beroende på verksamhet och plats. I vissa fall är det antal besökare som ska redovisas, i andra fall är det antal spelade timmar eller lokalens yta. 14.5Effekter av uppgiftslämnande och tillsyn Utifrån kravbilden blir det tydligt att företagare möter ett antal ut- maningar i det dagliga uppgiftslämnandet som måste hanteras. I vilken grad och på vilket sätt som företagaren upplever dessa problem beror på företagets förutsättningar. Problemen summeras i en förstudie genomförd på uppdrag av SKL som att: 24 –navigera bland och upptäcka vilka uppgiftskrav som ställs av vilka aktörer – ett navigationsproblem –förstå vilka krav det är som ställs på verksamheten – ett infor- mationsproblem –förstå i vilken ordning som uppgiftskrav behöver genomföras och om det finns beroenden mellan olika krav – ett koordinations- problem –förstå vilken information som behöver lämnas och att lämna rätt uppgifter – ett informationskravsproblem –lämna samma eller liknande information till flera myndigheter – ett redundansproblem –kunna lämna informationen på ett effektivt sätt – ett trans- aktionsproblem –kunna verifiera att krav att lämna information till myndigheten är fullgjort och följa processen om det krävs handläggning – ett transparensproblem. 22Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå. 23Svenska artisters och musikers intresseorganisation. 24Svensson, B., , A., , S. (2015): Förstudie för /kommun – Förut- sättningar för kommunerna att delta i ett huvudprojekt, dnr 14/6691. Regler, tillstånd och tillsyn Utöver dessa sju problem är ett ytterligare problem vanligt före- kommande för företagare att: –förstå varför en viss ansökan, anmälan eller tillsyn behövs och hur det gagnar verksamheten per se – ett syftesproblem. För att i pilotprojektform testa lösningar för att stödja företagen i restaurangbranschen att hantera problemområdena ovan finns ut- vecklingsprogrammet Serverat. Programmet vilar på en överens- kommelse mellan regeringen och SKL samt anslutande uppdrag till och . För att hantera problemen kring navigation och koordination finns inom ramen för Serverat en guide och checklista framtagen på . Denna guide och checklista togs fram av och och lanserades . Cirka 40 000 företagare har använt guiden för att hitta stöd i sin företagsetablering. För att hantera utmaningarna med information, skapa förståelse för syftet med olika tillståndsförfaranden samt inte minst hantera bristen att tillstånden beskrivs och hanteras olika i kommunerna har nationella informationstexter tagits fram. Dessa texter går även igenom en standardiserings- och valideringsprocess där sektorsmyndigheterna , och är aktiva sam- arbetsparter. Problemet kring redundans – som innebär att samma uppgifter lämnas till flera myndigheter – hanteras genom den sammansatta bastjänsten (SSBTGU) där , , och SCB lämnar uppgifter som synkroniseras och fylls i e-tjänsterna för till- ståndsansökningar automatiskt. Redundans mellan kommunala tillståndsprocesser hanteras inte i första skedet. Problemet kring transaktion hanteras genom att SKL ensat till- ståndsansökningarna så att samma uppgifter ska begäras in av samt- liga kommuner. Mängden bilagor kopplade till serveringstillståndet har minskat från 36 i den kommun som hade det mest omfattande uppgiftslämnandet till fem som ett resultat av såväl den sammansatta bastjänsten och ensningsarbetet som SKL drivit.