sou · H5B330d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Genom den nya lagen upphävs därför den nuvarande lagen om lotteriskatt. Utredningen anser att den nuvarande lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. blivit inaktuell och föreslår att den lagen ska upphävas. Genom den nya lagen upphävs därför den nuvarande lagen om skatt på vinstsparande m.m. Utredningen anser att såväl lagen (1991:1482) om lotteriskatt som lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. ska fortsätta att gälla för förhållanden som inträffat innan . En bestämmelse om detta tas därför in i övergångsbestämmelserna till den nya lagen om skatt på spel. 26.6Lag om skatt på vissa spelbord Utredningens förslag: Lagen ska vara tillämplig för sådant licens- pliktigt spel som avses i 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen (2018:000) och som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt spellagen. Skälen för utredningens förslag: Utredningen anser att den nuva- rande schablonartade modellen för beskattning av s.k. restaurang- kasinon och kasinospel på fartyg i internationell trafik ska behållas. Utredningen föreslår att sådant spel även fortsättningsvis sker i förhållande till det antal spelbord som den skattskyldige har rätt till spel på enligt den licens som meddelats med stöd av spellagen. Ut- redningen anser att den nuvarande lagen (1972:820) om skatt på spel i vissa delar blivit inaktuell och att den även i övrigt är i behov av att moderniseras. Utredningen föreslår därför att den nuvarande lagen om skatt på spel upphävs och ersätts med en ny lag som före- slås benämnas lagen om skatt på vissa spelbord. Den nya lagen om skatt på vissa spelbord ska endast tillämpas för sådant spel som an- ordnas enligt licens som meddelats för sådant spel som avses i 8 kap. 2 § och 9 kap. 1 § 1 spellagen. Andra former av spel ska inte be- skattas enligt denna lag. I den nuvarande lagen om skatt på spel finns en bestämmelse som anger att beskattningsmyndigheten ska påföra skatt på den som anordnar skattepliktigt spel utan tillstånd. Utredningen har övervägt om en liknande bestämmelse bör finnas i den nya lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningen har funnit flera skäl som talar emot en sådan lösning. Ett skäl är att utredningen anser att en sådan be- stämmelse oundvikligen leder till viss osäkerhet avseende vilken slags spel som omfattas av bestämmelsen. Ett annat skäl är att lagen i detta avseende bör utformas enligt samma princip som utredningen föreslår gälla för den nya lagen om skatt på spel. Vid utformningen av utredningens förslag till ny lag om skatt på spel har utredningen valt att avgränsa lagens tillämpningsområde till sådant spel som kräver licens enligt spellagen och som anordnas av spelföretag som är licens- havare enligt spellagen. Utredningen anser att motsvarande princip bör gälla även för lagen om skatt på vissa spelbord. föreslår att beskattning enligt den nya lagen endast bör ske för sådant spel som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt de bestämmelser som reglerar kasinospel enligt licenser för landbaserat kommersiellt spel och spel på fartyg i internationell trafik. Utred- ningen har övervägt om det i lagen bör tas in särskilda definitioner av de begrepp som används i lagen. Utredningen gör bedömningen att det inte behövs sådana legaldefinitioner. Av lagen bör i stället fram- gå att de begrepp som används i lagen har samma betydelse som i spellagen. Utredningens förslag: Skattskyldig enligt lagen om skatt på vissa spelbord är innehavare av licens som meddelats med stöd av spellagen (2018:000) och som anordnar sådant spel som omfattas av lagen. För de flesta svenska punktskatter gäller att skattskyldigheten pla- ceras bland de aktörer som befattar sig med sådana varor som ska beskattas eller utför sådana tjänster som ska beskattas. Därmed begränsas antal skattskyldiga, vilket underlättar administration och kontroll av skatten. Att antalet skattskyldiga begränsas är önskvärt även vad gäller skatt på spel. Som utgångs- punkt bör skattskyldigheten placeras hos det företag som anordnar sådant spel som ska beskattas. Skälen för utredningens förslag: Utredningen anser att den som anordnar spelet ska vara skattskyldig. I och med att lagens tillämp- ningsområde kopplas till sådant licenspliktigt spel som anordnas av spelföretag som är licenshavare enligt vissa bestämmelser i spellagen bör sådant spelföretag som är licenshavare med stöd av dessa bestäm- melser i spellagen vara skattskyldigt enligt lagen om skatt på vissa spelbord. Detta överensstämmer också med nuvarande huvudregel avseende vem som är skattskyldig enligt lagen (1972:820) om skatt på spel. Enligt den nuvarande lagen om skatt på spel är huvudregeln att den som har tillstånd till spelet enligt lotterilagen (1994:1000) är skatt- skyldig. Denna huvudregel gäller dock inte i alla situationer. gäller roulettspel med utrustning som upplåts av någon med fast driftställe i landet är den som upplåter utrustningen skattskyldig i stället för den som har tillståndet. Utredningen har övervägt om en liknande bestämmelse ska tas in i den nya lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningen anser att det finns flera skäl till att inte in- föra en sådan bestämmelse i den nya lagen. Ett skäl är att den nu- varande bestämmelsen förefaller vara inaktuell. Enligt uppgift utred- ningen inhämtat från förekommer inte längre sådan upplåtelse av utrustning som avses i bestämmelsen. Ett annat skäl är att utredningen anser att bestämmelserna om skattskyldig- het konsekvent bör kopplas till den som är innehavare av licens för sådant spel som ska beskattas enligt lagen. I och med att utredningen föreslår att den som är innehavare av licens som meddelats med stöd av spellagen är skattskyldig behövs det enligt utredningens bedömning ingen särskild reglering av vad som ska gälla för enkla bolag, handelsbolag, kommanditbolag, europeisk ekonomisk intressegruppering, dödsbon eller för konkursbon. Någon motsvarighet till 5 § i den nuvarande lagen om skatt på spel införs inte i den nya lagen. I stället gäller att det följer av utformningen av licensen vem som är skattskyldig. 26.6.3Ska utländska skattskyldiga företrädas av en skatterepresentant? Utredningens bedömning: Det bör inte införas en skyldighet för en skattskyldig fysisk person, som inte är bosatt i , eller en skattskyldig juridisk person, som inte har fast driftställe i , att företrädas av en av godkänd skatterepre- sentant. Skälen för utredningens bedömning: Enligt lagförslaget kommer både svenska och utländska spelföretag att bli skattskyldiga för skatt på vissa spelbord. Frågan är om det i lagen bör införas ett krav på en särskild skatterepresentant för en skattskyldig fysisk eller juridisk person som inte är bosatt eller har fast driftställe i . I avsnitt 26.5.4 redovisar utredningen sin bedömning om varför det inte bör införas ett sådant krav i den föreslagna lagen om skatt på Utredningen gör motsvarande bedömning vad gäller lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningens förslag: Skattskyldighet inträder då den skattskyl- dige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av lagens tillämpningsområde. Skattskyldighetens inträde har alltid – direkt eller indirekt – bety- delse för när skatten ska redovisas. Skattskyldighetens inträde styr också vilken skattesats som är tillämplig och är därmed avgörande för vilket belopp som den skattskyldige ska betala. Bestämmelser om skattskyldighetens inträde finns i de olika punktskatteförfatt- ningarna och kriterierna för skattskyldighet varierar mellan olika punktskatter. De händelser som grundar skattskyldighet är av varie- rande slag och beror till stor del på den skattepliktiga varans eller tjänstens natur. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har diskuterat om det behövs en bestämmelse som reglerar skattskyldighetens inträde och kommit fram till att bestämmelsen behövs eftersom bestämmel- serna om redovisningsskyldighetens inträde i skatteförfarandelagen knyter an till begreppet skattskyldighetens inträde i de olika punkt- skattelagstiftningarna. Om lagen om skatt på vissa spelbord inte innehåller en sådan bestämmelse skulle särskilda bestämmelser om redovisningsskyldighetens inträde behöva tas fram för denna lag, vilket utredningen inte anser vara någon bra idé. Utredningen anser att de allmänna bestämmelserna i skatteförfarandelagen om redo- visning av punktskatter bör gälla även för denna lag. Enligt den nuvarande lagen om skatt på spel inträder skattskyl- digheten med den månad då spelet påbörjas och upphör vid utgången av den kalendermånad då spelet upphör. Utredningen har disku- terat om en liknande bestämmelse bör införas i den nya lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningen har konstaterat att en annan lösning bör väljas. Utredningen anser att bestämmelsen om skatt- skyldighetens inträde bör peka ut den händelse och den tidpunkt då skyldighet att betala skatt uppkommer för den som är skattskyl- Utredningen föreslår därför att skattskyldigheten ska inträda då den skattskyldige anordnar spel, dvs. då den skattskyldige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av lagens tillämpnings- område. Att skattskyldighet inträder innebär dock inte att skatten ska redovisas och betalas. När redovisning och betalning ska ske följer av bestämmelserna i skatteförfarandelagen. Enligt ut- redningens bedömning bör bestämmelsen utformas på så sätt att skattskyldigheten inträder då den skattskyldige tar emot insatser för sådant spel som omfattas av lagen. 26.6.5Underlaget för skatt och skattens storlek Utredningens förslag: Underlaget för skatt på vissa spelbord ska vara det antal bord som den skattskyldige har rätt till spel på enligt licens som meddelats med stöd av spellagen (2018:000). Skatt ska tas ut med visst belopp för varje kalendermånad som den skattskyldige anordnar sådant spel som omfattas av lagens tillämpningsområde. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har inte funnit skäl att helt ändra den modell för beräkning av skatt som gäller enligt den nuvarande lagen (1972:820) om skatt på spel. Utredningen före- slår därför att skatt enligt den nya lagen om skatt på vissa spelbord ska beräknas på det antal spelbord som den skattskyldige har rätt till spel på. Utredningens förslag innebär att underlaget för skatt på vissa spelbord ska vara det antal bord som den skattskyldige har rätt till spel på enligt licens som meddelats med stöd av spellagen (2018:000). Skatt ska tas ut med visst belopp för varje kalendermånad som den skattskyldige anordnar sådant spel som omfattas av lagens tillämp- ningsområde. Enligt den nuvarande lagen om skatt på spel tas skatt ut med olika belopp beroende på hur de tillstånd som meddelats med stöd av lotterilagen (1994:1000) har utformats. Skatten storlek är pro- gressiv i förhållande till antal spelbord. Det har också betydelse för beskattningen om den som anordnar spelet gör detta med stöd av ett eller flera tillstånd eftersom skattens storlek är progressiv i för- hållande till antalet spelbord som respektive tillstånd omfattar. tas ut med för tillstånd som innebär rätt till spel på ett spelbord. Skatt tas ut med för tillstånd som innebär rätt till spel på två spelbord. Skatt tas ut med för till- stånd som innebär rätt till spel på tre spelbord Skatt tas ut med för tillstånd som innebär rätt till spel på fyra spelbord. Skatt tas ut med för tillstånd som innebär rätt till spel på ett spelbord. Föreligger rätt till spel på flera spelbord än fem tas skatten för vart och ett av dessa bord ut med . Utredningen har övervägt om den nuvarande progressiva modellen eller någon annan progressiv modell ska tillämpas även i den nya lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningen har dock funnit flera skäl som talar emot en sådan lösning. Dels anser utredningen att det är olämpligt att beskattningen blir olika beroende på om tillstånd till spelet har meddelats i form av en eller flera licenser. Vidare anser utredningen att det är olämpligt att olika spelbord beskattas med olika belopp. De olika skattebeloppen kan sinsemellan anses utgöra skatteförmåner eller skattesanktioner. Ett alternativ till den nuvarande progressiva modellen är att skatten tas ut med en fast skattesats för varje spelbord. En sådan modell är enkel och okomplicerad. En sådan modell innebär ytterligare för- enkling i skatteuppbörden av dessa spelformer. Mot ovanstående bakgrund anser utredningen att skatten på vissa spelbord ska tas ut med en och samma skattesats för alla spelbord som den skattskyldige har rätt till spel på enligt licens som med- delats av spellagen. Utredningen har diskuterat hur hög skatten ska vara för varje spelbord. Det kan konstateras att de nuvarande skattesatserna inte har höjts . Med nuvarande reglering varierar skatten och spelbord. Mellan har konsumentprisindex ökat med . Detta innebär att skattebeloppens realvärde sjunkit i motsvarande mån. Utredningen anser att det därför finns skäl att höja skattens storlek så att skattebeloppens realvärde inte är lägre än vad som gällde . För de spelbord som beskattas med skulle en indexuppräkning innebära en ny skattesats om . Om skatten skulle sättas till per bord och månad skulle detta inne- bära en långt större procentuell höjning för de spelbord som beskattas med de lägre skattesatserna. Utredningen anser därför att skatten inte bör sättas så högt som per spelbord och månad. Utredningen anser att den nya skattenivån ska vara 5 000 kro- nor per spelbord och månad. Därmed kommer skattenivån varken höjas eller sänkas för de spelbord med högst skattesats som den ökade skattebelastningen fördelas över hela kollektivet skatt- skyldiga. Den bestämmelse som återfinns i 10 § i den nuvarande lagen om skatt på spel förs, med dessa ändringar och några mindre redaktionella ändringar, över till 4 § i den nya lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningens förslag: Bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) ska vara tillämpliga på skatten på spel, vilket bl.a. innebär att blir beskattningsmyndighet. Det innebär också att skattskyldigt spelföretag ska vara registrerat hos Skatte- verket och i regel deklarera en gång . Skälen för utredningens förslag: Av samma skäl som redovisats för den föreslagna nya lagen om skatt på spel, se avsnitt 26.5.8, före- slår utredningen att bestämmelserna i skatteförfarandelagen ska tilläm- pas även för skatten på vissa spelbord. Lagen om skatt på vissa spel- bord bör därför föras in i 3 kap. 15 § och 7 kap. 1 § skatteförfarande- lagen. Utredningens bedömning: Någon ändring i skatteförfarande- lagen är inte nödvändig för att ska få tillgång till uppgifter från eller annan myndighet för kontroll av eller beslut om skatt på vissa spelbord. Skälen för utredningens bedömning: För att ska kunna fullgöra sina uppgifter avseende skatt på vissa spelbord kan verket behöva få tillgång till uppgifter som finns hos . I avsnitt 26.5.9 har utredningen redovisat sin bedömning avse- ende uppgiftslämnande till för kontroll av eller beslut om skatt på spel. Motsvarande bedömning görs vad gäller uppgifts- lämnande till för kontroll av eller beslut om skatt på vissa spelbord. Utredningens bedömning: Någon ändring är inte nödvändig vare sig i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Skatte- verkets beskattningsverksamhet eller i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksam- het för att möjliggöra behandling i beskattningsdatabasen av upp- gifter som behövs för handläggning av lagen om skatt på vissa spelbord. Skälen för utredningens bedömning: I avsnitt 26.5.10 har utred- ningen redovisat sin bedömning avseende möjligheter att behandla uppgifter i den s.k. beskattningsdatabasen som behövs för handläggning av den föreslagna nya lagen om skatt på spel. Ut- redningen har bedömt att det inte behövs några ändringar i lag eller förordning för att möjliggöra detta. Motsvarande bedömning görs vad gäller behandling av uppgifter som behövs för handläggning av lagen om skatt på vissa spelbord. Utredningens förslag: Den föreslagna lagen om skatt på vissa spelbord ska träda i kraft . Genom lagen upp- hävs lagen (1972:820) om skatt på spel. Bestämmelserna i den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Skälen för utredningens förslag: En utgångspunkt bör vara att den nya lagen om skatt på vissa spelbord ska träda i kraft . Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remiss- förfarande och beredningsarbete inom , för riks- dagsbehandlingen och för anpassning av system för administrationen av skatten, bedömer dock utredningen att det kan bli aktuellt med ett ikraftträdande tidigast . Även de skattskyldiga behöver för att anpassa sina rutiner. Utredningen föreslår att den nya lagen om skatt på vissa spelbord ska ersätta den nuvarande lagen (1972:820) om skatt på spel. Genom den nya lagen upphävs därför den nuvarande lagen om skatt på spel. Utredningen anser att lagen (1972:820) om skatt på spel ska fortsätta att gälla för förhållanden som inträffat innan . En bestämmelse om detta tas därför in i övergångsbestäm- melserna till den nya lagen om skatt på vissa spelbord. 26.7Ska spel som anordnas för allmännyttiga ändamål beskattas? Utredningens förslag: Spel som anordnas för allmännyttiga ändamål ska inte beskattas. Detta synsätt gäller såväl punktskatt som inkomstskatt. För det fall den ideella sektorn arrangerar spel inom det konkurrensutsatta området bör dock beskattning ske av dessa spel. Skälen för utredningens förslag: Direktiven framhåller betydelsen av att värna finansieringen av allmännyttiga ändamål och de ideella organisationernas möjligheter att fortsatt finansiera sina verksam- heter via överskott från spelverksamhet. En skatt på de ideella organisationernas behållning från spel inne- bär en direkt inskränkning i organisationernas möjligheter att finan- siera sin allmännyttiga verksamhet. Förmågan till fortsatt finansiering står i direkt proportion till skattens storlek. En skatt på av behållningen innebär att de ideella organisationerna behöver betala drygt 620 miljoner i skatt. Dessa medel styrs därmed från att finansiera de ideella organisatio- nernas allmännyttiga ändamål till att finansiera statens verksamhet. De ideella organisationernas kostnader för att driva sina spel- verksamheter skiljer sig även åt, med tydliga indikationer på skal- fördelar i produktionen. Detta medför att de mindre lotterierna har högre relativa kostnader, och därmed även lägre rörelsemarginaler. För de minsta lotterierna är rörelsemarginalen som andel av behållningen från spel. Detta betyder att en skatt på av behållningen medför att organisationerna inte kan driva verksamheten lönsamt. I stället kan de förväntas gå med för- lust på motsvarande av intäkterna. De mellanstora ideella organisationerna kan fortsatt lönsamt bära en skatt, men de medel som blir kvar minskar betydligt och med en förväntad rörelsemar- ginal på mellan 4–. Postkodlotteriet kan dock fortsatt verka med betydande lönsamhet. En skatt på de ideella organisationernas spelverksamhet slår således skevt och drabbar mindre organisationers ideella verksamheter oproportionerligt hårt. Tabell 26.3 De ideella organisationernas rörelsemarginaler från spel Organisationer med en omsättning efter skatt (procent) mindre än 10 miljoner -5,4 mellan 10 och 100 miljoner mellan 100 och 800 miljoner För det fall att sådana ideella organisationer som kan få licens att bedriva spel för allmännyttigt ändamål enligt 5 kap. spellagen skulle arrangera annat spel, dvs. sådant spel som kräver licens enligt andra bestämmelser i spellagen ska sådant spel beskattas. Lagen om skatt på spel utformas därför på så sätt att det är spel som arrangeras en- ligt 5 kap. spellagen som ska vara undantaget från beskattning. Enligt direktiven ska utredningen, förutom att ta fram ett förslag till skatt på spel som i så hög utsträckning som möjligt bevarar för- utsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmän- nyttiga ändamål i samband med att ett licenssystem införes, tillse att förslaget ska vara ett heltäckande system för avgifter och beskatt- ning på en licensreglerad spelmarknad. Direktiven innehåller inte något uttryckligt uppdrag vad gäller inkomstbeskattning. Utredningen har tolkat direktiven som att kravet på ett heltäck- ande system för avgifter och beskattning även innefattar ett upp- drag att undersöka och föreslå ändringar vad gäller inkomstbeskatt- ning av spelföretag och även att i förekommande fall undersöka in- komstbeskattningen av spelare. Förslag till generella regler vad avser beskattning av företag anses därmed ligga utanför utredningens uppdrag. I detta kapitel presenterar utredningen sina överväganden och förslag till lagstiftning vad gäller inkomstbeskattning i anknytning till föreslagen punktskattelagstiftning. 26.8.2Inkomstbeskattning av svenska spelföretag Utredningens förslag: AB och dess dotterbolag som bedriver spelverksamhet och AB Trav och Galopp (ATG) tas bort från den s.k. katalogen i 7 kap. 17 § IL. Skälen för utredningens förslag: När den svenska spelmarknaden öppnas upp skapar det möjligheter för nya aktörer att bedriva spel- verksamhet i . Både etablerade och framtida aktörer på den svenska spel- och lotterimarknaden, som är skattskyldiga till in- komstskatt i , bör beskattas på ett likartat sätt. Spelbolag som är verksamma i ska betala både inkomstskatt och spelskatt. I inkomstskattehänseende behandlas då spelbolagen på samma sätt som andra bolag som bedriver verksamhet i . I samband med att ett licenssystem införs för spelbranschen är det nödvändigt att ompröva befintliga spelbolags undantag från in- komstbeskattning. Reglerna bör vara generella och så enkelt utformade som möjligt. Vidare ska skatteregler och åtgärder vara hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Utgångspunkten bör därför vara att all spelverksamhet ska beskattas likformigt inom ramen för de olika associationsformerna. Detta talar för att de etablerade spelbolagen (dvs. och dess helägda dotterbolag som endast be- driver spelverksamhet samt ATG) ska beskattas på samma sätt som övriga aktörer som bedriver spelverksamhet i . skäl som starkt talar för att företag som bedriver spelverksamhet bör bli föremål för inkomstskatt är att alla bolag principiellt sett bör betala inkomstskatt och en särbehandling av olika verksamheter kan leda till omfattande problem vid blandad verksamhet. Mot denna bakgrund bör , dess dotterbolag och ATG tas bort från den s.k. katalogen i 7 kap. 17 § IL. Utredningens förslag: Ett förtydligande, att spel som anordnas för allmännyttiga ändamål inte ska inkomstbeskattas, införs i 7 kap. 3 § IL. Verksamhets som bedrivs med stöd av 5 kap. spellagen ska alltid ses som en självständig näringsverksamhet. Skälen för utredningens förslag: I avsnitt 26.7 konstaterar utred- ningen att spel som anordnas för allmännyttiga ändamål inte ska beskattas. Detta synsätt gäller såväl punktskatt som inkomstskatt. För att tydliggöra detta föreslår utredningen ett nytt undantag i 7 kap. 3 § andra stycket p.1 IL. En ny punkt införs som säger att allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund är undantagna från skattskyldighet för verksamhet med licens enligt 5 kap. spellagen. Undantaget från skatteplikt ska endast gälla för ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller ända- måls-, verksamhets-, fullföljds- och öppenhetskraven i 7 kap. IL. För det fall den ideella sektorn arrangerar spel inom det konkur- rensutsatta området bör beskattning ske. Det innebär att en ideell förening eller ett registrerat trossamfund (fortsättningsvis ideell förening) som innehar licens enligt 6–11 kap. spellagen anses verka på en konkurrensutsatt spelmarknad och ska beskattas med såväl inkomstskatt som spelskatt. Utredningen har diskuterat om det behövs en särskild reglering av den ideella sektorns skattskyldighet vad gäller 6–11 kap. spellagen. , ideell förening eller registrerat trossamfund är som huvudregel fullt ut skattskyldig för sådan inkomst av näringsverk- samhet som avses i 13 kap. 1 § IL.