sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Det gör att nyttan av varje uppnådd enhet sparad energi behöver viktas ned. Detta gäller huvudsakligen för fjärrvärme, då effekten för elanvändning beräknas bli marginell. Konsekvenser för nationella och lokala energisystem beskrivs mer utförligt i avsnitt7. 4.2Räkneexempel för effekten av energisparstöd till skolbyggnader Utredningens förslag om energisparstöd kommer utöver fler- bostadshus även att gälla skolbyggnader för förskola, grundskola och gymnasieskola. För att kunna beräkna effekten av energispar- stöd för skolor krävs information likt den som finns för fler- bostadshus. Det finns dock inte tillgängliga data över alla dessa parametrar för skolor, varför vi enbart har gjort räkneexempel som ger indikationer på effekterna. Vår rekommendation är således att en mer omfattande konsekvensutredning av effekterna för skolfastig- heter bör göras innan förslaget övervägs. Energisparstödet för skolfastigheter följer samma progressiva system som för flerbostadshus. Skillnaden är att kostnadsunder- laget är lägre per kvadratmeter, eftersom ventilations- kanaler ofta redan finns i dessa byggnader. Energisparstödet för små, medelstora och stora företag ser likadant ut som för flerbostadshus. Det bör dock tilläggas att ägarformen för skolbyggnader kan vara såväl kommuner som kommunala eller privata bolag. Det är enkom i de ärenden som skolbyggnaden ägs av ett privat eller kommunalt bolag som den behöver sorteras på storlek, medan skolbyggnader med kommunen som ägare direkt erhåller ett 50 procentigt stöd då de inte omfattas av statsstödsreglerna. I Tabell 19 visas de olika stödnivåerna givet storlek på företag. Källa: Utredningens förslag. Det finns ingen tillgänglig statistik över beståndet av skolor upp- delad på olika kategorier. Däremot vet vi att det finns totalt 10 730 skolfastigheter. Huruvida dessa ägs av små, medelstora eller stora företag har vi inte kunnat utreda. I energimodellen HEFTIG framgår att den totala arean för alla skolor, från förskolenivå till högskolenivå, uppskattades . Eftersom högskolor och uni- versitet inte omfattas av energisparstödet räknas dessa bort. Uti- från att arean för lokaler uppgick till uppskattas den sammanlagda arean för skolor, exklusive universitet och högskolor, till . Vi har inte haft möjlighet att ta fram mer aktuella uppgifter över den totala arean för skolbyggnader. Vi behöver även veta snittarean per projekt för att kunna be- räkna utgifter och energibesparing per beviljat projekt. Detta har vi uppskattat genom att dividera den totala arean för skolor 2011 med antalet skolfastigheter 2017. Detta ger en uppskattning på en genomsnittlig skola . Vi bedömer det dock som osannolikt att en hel skolfastighet renoveras i samma projekt – det är mer sannolikt att skilda byggnader renoveras. Därför utgår vi från att snittarean per projekt är hälften av den genom- snittliga skolfastigheten, det vill säga . Vi har inte kunnat beräkna den befintliga energianvändningen i skol- fastigheter inklusive fastighetsel. I stället utgår vi i räkneexemplet nedan från att den genomsnittliga nettovärmen för skolor var 147 kWh per kvm (inklusive högskolor och universitet) baserat på uppgifter från HEFTIG. Eftersom det inte finns till- gänglig statistik på den genomsnittliga nettovärmen fördelad på olika typer av skolor antar vi att nettovärmen, 147 kWh per kvm, inte förändras vid en exkludering av universitet och högskolor.31 För att kunna beräkna effekterna av förslaget krävs information om antalet ansökningar som förväntas bli beviljade. Det nuvarande statsbidraget som gäller för skolor vid upprustning av skollokaler och utemiljöer har fått totalt 156 beviljade ansökningar mellan peri- oden till . Det ger ett snitt på 78 be- viljade ansökningar . Eftersom vi inte vet hur många som kan tänkas ansöka om energisparstödet, utgår vi delvis från dessa siffror, men använder lägre värden då det nuvarande statsbidraget riktar sig både till inomhus- och utomhusmiljö, medan energispar- stödet enbart är riktat till energieffektivisering. 31 Nettovärmen i termer av kWh/m2 skulle eventuellt kunna öka vid en exkludering av hög- skolor och universitet då vi vet att Akademiska hus, som är den största hyresvärden för högskolor och universitet, arbetar för en minskad energianvändning. Som utredningen beskriver skiljer sig skolfastigheter från fler- bostadshus, då de normalt sett har ventilationskanaler installerade. Med utgångspunkt i att många skolfastigheter redan har installerat ventilationskanaler gör vi bedömningen att de inte kommer att uppnå samma energibesparing som i flerbostadshus. I modellen HEFTIG har det gjorts vissa beräkningar utifrån specifika åtgärdspaket som har valts ut baserat på ett visst antal fallstudier i skolbyggnader. Enligt beräkningar i modellen går det att uppnå en energieffektivisering på om hela åtgärds- paketet genomförs.32 Åtgärdspaketet inkluderar utöver åtgärder inom ventilation och klimatskal även åtgärder inom värme, belys- ning och varmvattenanvändning. Fallstudierna visar även att det finns en blandning av olika ventilationssystem, där flera skolor en- bart har uppgraderat FTX-system. Mot bakgrund av detta gör vi antagandet att de flesta skolor inte kommer att nå 50 procents energibesparing. Nedan följer ett räkneexempel av kostnaden för energisparstödet i skolor samt den energibesparing som kan förväntas uppstå som följd av stödet. För att kunna göra dessa beräkningar har vi satt upp tre olika scenarier för antalet beviljade projekt. Scen20 – 20 ansökningar Scen40 – 40 ansökningar Scen60 – 60 ansökningar Vi behöver också göra ett antagande om hur många projekt som når respektive energieffektiviseringsnivå. Med utgångspunkt att skolfastigheter har ventilationskanaler installerade kommer fördelningen sannolikt att skilja sig sett till flerbostads- hus. Tabell 20 ger en översikt av de antaganden vi har gjort. 32 Det föreligger skillnader för stenskolor och träskolor. Eftersom det inte finns tillgänglig statistik över fördelningen trä/stenskolor tar vi inte hänsyn till det, utan använder snittet som en indikation på vilken energieffektivisering som kan förväntas uppnås i skolfastigheter. Källa: Rambölls bedömning. Vi antar att av projekten uppnår energi- besparing, medan majoriteten förväntas uppnå besparing. Dessutom behöver vi ha tillgång till fördelningen av storleken på företagen som kommer att ansöka om energisparstödet. Vi har utgått ifrån att det är samma fördelning som för flerbostadshus. Stora företag (18,) Medelstora företag (26,) Små företag (54,) Källa: Rambölls bedömningar. Givet fördelningen av storleken på företag som kommer att ansöka, andel av populationen som uppnår energieffektivisering samt det stödunderlag och energisparstöd som utredningen föreslår har vi gjort det räkneexempel som framgår av Tabell 21 för att beskriva effekterna av förslaget . Tabellen ger en överskådlig bild av de kostnader och energi- besparingar som följer av förslaget utifrån de tre olika scenarierna. Den totala kostnaden varierar från till Energibesparingen beskrivs i kWh och varie- rar från 5,3 miljoner kWh till 16,1 miljoner kWh beroende på antalet ansökningar. Den kraftiga variationen av resultatet beror på att snittarean för skolor är relativt hög i jämförelse med fler- bostadshus. Kostnaderna och energieffektiviseringen är uppskat- tade för att belysa möjliga effekter. Vi vill understryka att det är grova uppskattningar som är mycket vaga och enkom bör beaktas som räkneexempel. Vi har inte kunnat beräkna indirekta nyttor av förslaget, men resonerar kring positiva effekter av en hälsosam inomhusmiljö nedan. Box 1 Positiva effekter av en hälsosam inomhusmiljö i skolor33 av skolor uppnår inte den luftkvalitet som krävs, vilket gör att elever spenderar sin tid i klassrum med otillräck- liga syrenivåer. Det ger negativa konsekvenser i form av koncentra- tionssvårigheter, nedsatt prestationsförmåga och frånvaro bland skol- barn och ungdomar. Länken mellan prestation och en hälsosam inom- husmiljö i skolor är väletablerad i flera studier. En studie rapporterar att koldioxidkoncentration som överstiger rekommenderade nivåer i klassrummen leder till minskad uppmärksamhet och koncentration hos eleverna, vilket med tiden kan få negativa effekter på elevernas ut- bildningsnivå. En annan studie visar att med en ökning av ventilation i klassrum med dåligt inomhusklimat, ökar andelen studenter som blir godkända på ett standardiserat test för läsning och för matematik. Bättre ventilation i skolor rapporteras också minska sjukskrivning såväl som astmasymtom relaterade till skolmiljö. På lång sikt är de socioekonomiska fördelarna med att säkerställa en god ventilation i svenska skolor betydande. En OECD-studie visade att länder med bättre PISA-testresultat uppnår högre till- växttal. Förbättringar i PISA-poäng på 10 poäng motsvarar en tillväxt- ökning på på grund av den högre produktiviteten hos en bättre utbildad befolkning. Dessutom minskar lärarnas frånvaro av för- bättrad ventilation, vilket förbättrar effekterna på offentliga budgetar. En dansk studie fann att en minskning av lärarbrist på cirka 0,2 pro- cent (som en följd av bättre luftkvalitet) minskar den totala löne- avgiften i offentliga skolor med och ger årliga offentliga besparingar på cirka 40 miljoner, för att undvika vad ersättning kostar. 33 Economics (2015), Multiple benefits of investing of investing in energy efficient renovation of . 4.3Kostnader och nyttor av en kreditgaranti för svaga marknader För att en bank ska bevilja ett lån krävs det att denna bedömer lån- tagarens betalningsförmåga som tillräcklig. Låntagaren måste visa att investeringen som lånet avser är lönsam samt att låntagaren själv kan bära både ränta och amortering. En sämre betalningsförmåga hos låntagaren innebär en högre risk för banken, då sannolikheten att låntagaren inte kan fullgöra sina åtaganden, exempelvis på grund av konkurs, är högre. Detta kan leda till att banken inte beviljar lånet eller, för att kompensera för sin risk, kräver en högre kapitalinsats från låntagaren samt en högre ränta för hela eller delar av lånet. När en bank tecknar kreditgaranti för ett projekt hos flyttas risken från banken till staten. För vissa projekt kan detta vara en förutsättning för att få finansiering överhuvudtaget. Vidare leder detta till att banken måste vidta färre kompensationsåtgärder som högre ränta och kapitalinsats för låntagaren. På så vis är tanken att bankerna beviljar fler lån och ger bättre lånevillkor, vilket leder till att trösklarna för att finansiera byggprojekt sänks och fler pro- jekt sätts igång, tidigareläggs eller görs i större omfattning. Utred- ningens förslag innebär att dagens kreditgarantisystem, vilket är generellt och täcker ny- och ombyggnad av bostäder, utökas till att också täcka energiåtgärder och renoveringsåtgärder på svaga mark- nader. Utredningen föreslår också att garantiavgiften subvention- eras av staten, av marknadsvärdet för avgiften. För att förstå potentiella effekter, dvs. om fler energieffektivi- serande renoveringar kommer ske till följd av kreditgarantin, utgår vi från faktorer som hindrar dessa renoveringar. och har lista ett antal sådana hinder, se Tabell 22. Källa: och (2015) Förslag till utvecklad nationell strategi för energi - effektiviserande renovering, Utredning av två styrmedel 2015 och Economics (2 015), För- slag på styrmedel för ökad renoveringstakt. Det första som kan konstateras är att en kreditgaranti sannolikt inte påverkar alla dessa hinder, utan främst begränsningar i investerings- budget, brist på eget kapital och höga lånekostnader. Huruvida dessa hinder är avgörande för fastighetsägarnas beslut att renovera är centralt för eventuell effekten av kreditgarantin. Utredningen, lik- som Economics, och , bedömer lönsamheten som det största hindret för energieffektivi- serande renoveringar . Lönsamhet är ett särskilt stort på problem på svaga marknader. Det främst skälet är att hyres- eller avgiftshöjningar är svåra att genomföra, något som inte avhjälps med kreditgarantier. Enligt Economics beräkningar är den största effekten av en kreditgaranti att fastighetsägare på starka bostadsmarknader tidigare- lägger sin renovering. Den främsta orsaken till det är att dessa fastig- hetsägare kan höja hyran , något som inte väntas vara möjligt på svagare marknader.34 Trots detta kan det inte uteslutas att ett införande av en kredit- garanti för energirenovering i fastigheter på svaga marknader kan få 34 Economics (2015) Förslag på styrmedel för ökad renoveringstakt. De frågor som primärt behöver besvaras för att få en närmare förståelse för effekten på de svaga marknaderna är om det finns tillräcklig information om kreditgarantin och hur ser efter- frågan ut på marginalen. Att kreditgarantier utnyttjas i låg utsträckning kan bero på informationsbrist, låg efterfrågan eller storleken på avgiften. bedömer att en sänkt eller subventionerad avgift skulle på- verka antalet renoveringar marginellt. Däremot kan en sådan åtgärd ha ett signalvärde som attraherar intresse för kreditgarantin.35 Det är emellertid svårt att bedöma hur stor efterfrågan och informa- tionsbristen är. Rambölls samlade bedömning är i linje med den som gör, dvs. att kreditgarantin förväntas påverka antalet energieffektivi- serande renoveringar marginellt, främst på grund av att förutsätt- ningarna för hyreshöjningar alltjämt förväntas vara begränsade. Offentligfinansiella effekter av kreditgaranti Effekter för de offentliga finanserna uppstår givet att kreditgarantin faktiskt utnyttjas. Den nuvarande kreditgarantin för ny- och om- byggnationer är självfinansierande genom den avgift som tas ut. Intäkterna från avgiften väger upp kostnaderna för de fordringar som staten tar över i de fall fastighetsägaren inte kan fullgöra sina åtaganden mot banken.36 Det finns emellertid två orsaker som gör att utredningens förslag inte nödvändigtvis resulterar i samma utfall som befintlig kreditgaranti. En är att utredningen föreslår en sub- vention av avgiften och den andra är förslaget endast avser svaga marknader.. Att subventionera avgiften innebär att staten skjuter till pengar för att öka incitamenten för att använda kreditgarantin. Det inne- bär således att intäkterna för avgiften blir mindre. Eftersom för- slaget enbart riktar sig mot svaga marknader är lånens risk förmod- ligen annorlunda än för samtliga marknader. Risken för att staten att behöva ta över fastighetsägarnas fordringar är sannolikt större 35Boverket, Förslag till utvecklad nationell strategi för energieffektiviserande renovering, Utredning av två styrmedel 2015. på svaga marknader än i övrigt. Detta leder vidare till att de för- väntade kostnaderna för staten ökar. Precis som både och Economics betonar är bristande kunskap en tänkbar anledning till att kredit- garantin inte används i särskilt stor utsträckning. Det kan därför inte uteslutas att lanseringen av kreditgarantier för energieffektivi- serande renoveringar kräver mer omfattande informationssprid- ande åtgärder än vad som knutits till tidigare styrmedel för energi- effektivisering. Mot denna bakgrund är det sannolikt att införande av kredit- garantier för energieffektiviserande renoveringar resulterar i ökade kostnader för staten. Intäktssidan förväntas inte väga upp för de ökade utgifterna i samma omfattning som i dagens system för kreditgarantier. 5 Administration och informationsspridning Utredningens förslag innebär administrationskostnader. Kost- naderna uppstår, dels för statliga myndigheter som hanterar ansök- ningarna, dels för privata företag som ansöker om energisparstöd eller kreditgaranti. Storleken på administrationskostnaden beror på hur stort genomslag förslagen får, det vill säga hur många ansök- ningar som inkommer. Utöver kostnader för ansökningsprocessen tillkommer kost- nader för informationsspridning. I beräkningarna har vi antagit att staten finansierar en rådgivare som kan bistå fastighetsägare med rådgivning i ansökningsprocessen. Därutöver krävs en webbsida med information hur stödet och ansökningsprocessen fungerar. Nedan beräknas kostnaderna för administration för respektive styrmedel, energisparstöd och kreditgaranti, i varsitt avsnitt. Där- efter beräknas kostnaderna för informationsspridning. För att uppskatta de administrationskostnader som uppstår för staten i samband med energisparstöden har vi utgått från hur ansök- ningen sker för tidigare stöd samt konsekvensutredning om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för Ansökningsprocessen för energisparstöd antas följa processen för liknande stöd. I Tabell 23 ges en översikt över hur ansökningsprocessen för energisparstöd förväntas gå till. I konsekvensutredning uppskattas tidsåtgången för att handlägga en ansökan till mellan 10–. Vi antar att det övre spannet utgör en mer korrekt bild för hanter- ingen av energisparstöd, då det tillkommer flera steg i en ansökan. Utöver hantering av ansökan tillkommer ytterligare tid i att hand- lägga ansökan för utbetalning, vilket vi uppskattar , också baserat på konsekvensutredning. Källa: Rambölls beräkningar utifrån antagande samt konsekvensutredning om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Vid en antagen lönekostnad om uppgår kostnaden per ärende till . Den totala kostnaden beror på antalet inkomna ärenden. Uppskattningen av administrations- kostnader utifrån antalet ansökningar framgår av Tabell 24. Fastighetsägarna ansöker om ett energisparstöd hos . För att uppskatta tidsåtgången för ansökning har vi utgått ifrån konsekvensutredning 1 samt konse- kvensutredning HYBO 1, som beskriver liknande processer. Uti- från utredning uppskattar vi tidsåtgången för att fylla i ansökan om energisparstöd till 4 timmar.37 I ansökan krävs även att en energideklaration bifogas, vilket enligt lag (2006:985) om energi- deklarationer för byggnader redan ska finnas på plats och därmed endast behöver hämtas från . Därefter beslutar om stöd inklusive förskott av förväntat stödbelopp. Källa: Rambölls beräkningar. När åtgärderna är färdigställda ansöker fastighetsägaren om utbetal- ning. I ansökan ska fastighetsägaren inkomma med en energieffek- tiviseringsrapport som beskriver de åtgärder som har genomförts samt det slutliga resultatet. Energieffektiviseringsrapporten behöver innehålla en bedömning av energianvändningen, vilket kan upp- skattas till en kostnad på 5 000 kronor.38 Utifrån konse- 37Boverket (2016), Konsekvensutredning 1, föreskrifter (2016:8) om stöd till renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Även (2016), Konsekvens- utredning HYBO 1, föreskrifter och allmänna råd (2016:17) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. 38Kostnad uppskattad av Rambölls energi- och miljöexpert, . kvensutredning antar vi att det tar att bereda ansökan om utbetalning och att administrera energieffektiviserings- rapporten.39 Tidsåtgången per ärende uppgår således . Vid en antagen lönekostnad om , uppskattas kostnaden per ärende till (inklusive bedömningen av energianvändning). Fastighetsägare kvalificerar för en kreditgaranti om de äger en bygg- nad som är belägen på en svag marknad, samt om de har ansökt om ett energisparstöd. Inom ramen för utredningen har vi inte gjort några antaganden om i vilken utsträckning kreditgarantin kommer att efterfrågas eller beviljas. Men vi kan uppskatta administrations- kostnaderna för staten respektive företag för ett ärende. Vi antar att ansökningsprocessen kommer att fungera på samma sätt som den befintliga kreditgarantin. I Tabell 26 ges en beskrivning, steg för steg, hur ansökan om en kreditgaranti går till. 39 (2016), Konsekvensutredning HYBO 1, föreskrifter och allmänna råd (2016:17) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. administrerar den befintliga kreditgarantin och antas fort- sätta att göra det. Det finns redan etablerade processer och rutiner på för att hantera kreditgarantiansökningar. Vi ser inte att utredningens förslag om utökad kreditgaranti kommer att påverka handläggningstiden. I en rapport från Economics 2015 uppskattas kreditgarantihantering per ansökan.40 Inga ändringar har skett i processen sedan rapporten skrevs, varför vi använder samma tidsuppskattning för ärendet. I uppskattningen av administrationskostnaderna har vi utgått från schablon om en lönekostnad på per timme.41 Kostnaden per ärende uppgår därmed 7 680 kronor.42 Den totala kostnaden för kreditgarantihanteringen för beror på antalet ansökningar som inkommer. Nedan ges tre olika scenarier för administrationskostnader utifrån antalet ansökningar. Källa: Rambölls beräkningar utifrån antagande samt konsekvensutredning om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Därtill kommer kostnader för administration av utbetalningar i de fall staten blir tvunget att ta över lånen. Vad Ramböll erfar har det inte skett inom ramen för den befintliga kreditgarantin varför det saknas underlag för att uppskatta kostnaderna för detta. 40Copenhagen Economics (2015), förslag på styrmedel för ökad renoveringstakt. 41Se (2016), Konsekvensutredning 1, föreskrifter (2016:8) om stöd till renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Även (2016), Konsekvensutredning HYBO 1, föreskrifter och allmänna råd (2016:17) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. 42Kostnaden för handläggning av ett ärende beräknas 24 h * = 7 680. Den process som uppstår i samband med en kreditgaranti är mellan långivaren (banken) och staten (). Det är mellan de två aktörerna som affärsrelationen sker och avtalen sluts. Kreditgaranti medför därmed ingen omfattande administration för låntagaren. I vissa ärenden kan låntagaren eller långivaren ansöka om ett för- handsbesked för kreditgarantin hos , det finns dock inget krav på det. Kreditgarantin medför inga ytterligare krav på åtgärder än de som långivaren ändå tar fram i sin kreditprövning. Dock till- kommer administration för det avtal som ska slutas och den slutliga registreringen som långivaren behöver göra för att kreditgarantin ska gälla, vilket kan uppskattas till som för att fylla i en ansökan, fyra timmar.43 Tidsåtgången per ärende uppgår till totalt och vid en an- tagen lönekostnad om uppgår kostnaden till 1 280 kro- nor. Den totala kostnaden för kreditgarantihanteringen för långiv- arna beror på antalet ansökningar som inkommer. Nedan ges tre olika scenarier för administrationskostnader utifrån antalet ansök- ningar. Källa: Rambölls beräkningar utifrån antagande samt konsekvensutredning om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. 43 (2016), Konsekvensutredning 1, föreskrifter (2016:8) om stöd till renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Även (2016), Konsekvensutredning HYBO 1, föreskrifter och allmänna råd (2016:17) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. I samband med att ett energisparstöd inrättas uppstår även kost- nader för att informera om energisparstödet. Nedan antar vi att informationsspridningen sköts av via Byggtjänst. Vi antar vidare att kostnaderna för informationsspridning av energisparstöd även täcker in kostnaderna för att informera om kreditgarantin till svaga marknader. För att energisparstödet ska utnyttjas krävs att det finns per- sonal som handlägger ärenden samt en rådgivare som är behjälplig med att svara på frågor till de sökande. Rådgivaren är tänkt att guida de aktörer i den process som uppstår i samband med energi- sparstöden. I Economics rapport på styrmedel för ökad renoveringstakt (2015) uppskattas en sådan rådgivare ut- göra en årlig heltidstjänst. Utifrån ett antagande om en lönekost- nad på blir den årliga kostnaden för en råd- givare . genomförde en informationskampanj om kreditgarantier.44 Kampanjen var omfattande och innehöll annonser, direktutskick till byggherrar och banker, informationsfilm, nya webbsidor och material på sociala medier.