sou · H4B348 · 2017-01-01 00:00:00 — – tre nya län SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2016 Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté med uppgift att föreslå en ny indelning av län och landsting. Med stöd av bemyndigandet beslutades att förordna landshövdingen som ordförande och för- bundsordföranden som vice ordförande i kommittén. Kommittén har tagit sig namnet . Som experter förordnades kanslirådet , ämnesrådet , kanslirådet , kanslirådet , departementssekreteraren , kanslirådet , departements- sekreteraren och kanslirådet . entledigades och förordnades kanslirådet som expert i utredningen. entledigades och förordnades departementssekreteraren som expert i utredningen. anställdes som huvudsekreterare i utredningen. Som sekreterare anställdes , och . Förslag och bedömningar i betänkandet är kommitténs egna. Expertgrupp och de intressenter vi fört dialog med står fria i relation till våra slutsatser. Härmed överlämnar vi vårt delbetänkande Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48). 1.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1946:741) om förlängning av tiden för vissa servitut ................................... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde ..................................................... 1.3Förslag till lag om upphävande av lagen (1959:517) om förlängning av tiden för vissa servitut ................................... Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) ..... Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) ................ 1.6Förslag till lag om upphävande av lagen (1991:1149) om särskild skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och 1.7Förslag till lag om upphävande av lagen (1992:1586) om slutavräkning av kommunalskattemedel för ............ 1.8 Förslag till lag om ändring i fiskelagen (1993:787)............... 1.9Förslag till lag om upphävande av lagen (1993:1362) om slutavräkning av kommunalskattemedel för ............ 1.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt 1.11 Förslag till lag om upphävande av lagen (1997:1328) med anledning av bildandet av ........... 1.12Förslag till lag om upphävande av lagen (1998:587) om rätt för och kommunerna i län och att lämna bidrag till annan kommun...... 56 1.13Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837).................. Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) ............................................................................... 1.17Förslag till lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser Förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ................................... Förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) .... Uppdrag och arbete ................................................... Dialog med berörda parter ..................................... Rättsliga förutsättningar för en ändrad läns- och Förutsättningar för ändring i landstingsindelningen ........... Regionfrågan i tidigare utredningar ............................. De tidiga utredningarna.......................................................... Ett intensifierat utredningsarbete .......................................... Regionförsök och ny länsindelning........................ En samlad förvaltning i medborgarens tjänst ........ Den parlamentariska regionkommittén ................. Koncentration av länsstyrelsernas uppgifter ......... Statens regionala förvaltning................................... Utmaningar för samhällsorganisationen ..................... Den demografiska utvecklingen ........................... Hälso- och sjukvårdens utmaningar..................... Utvecklingen inom hälso- och sjukvården .......... 5.1.4Värdeskapande kedjor binder samman välfärd och svenskt näringsliv i ett globaliserat 5.1.5Människors vardag sträcker sig över allt större 5.2 Landstingens ekonomiska ställning ..................................... Svag soliditet bland landstingen............................ 5.2.3Bättre möjligheter att klara ekonomiska utmaningar med större regioner ........................... Hur kan större län bidra till tillväxt och utveckling? 6.1Ett konkurrenskraftigt globalt näringsliv och en positiv utveckling av välfärden ......................................................... 6.2Funktionella arbetsmarknader som grund för global konkurrenskraft och inhemsk välfärd ................................. 6.3Stora län för funktionella arbetsmarknader och global konkurrenskraft på flera platser i landet ............................. 6.3.1Stort behov av en ändamålsenlig 6.3.3Bättre förutsättningar för inomregional 6.4Organisatoriska förutsättningar för att överbrygga En ändamålsenlig regional samhällsorganisation ......... Samhällets regionala organisering........................................ 7.2Asymmetri och sektorisering i den regionala 7.2.1Vissa statliga myndigheters regionala En ändamålsenlig samhällsorganisation .............................. Samordnad statlig regional indelning................... Samordnad statlig verksamhet.............................. Utgångspunkter för indelning i nya län....................... kriterier för indelning ........................ Är kriterierna alltjämt relevanta? Våra utgångspunkter för indelning...................................... Jämnstarka län och landsting................................ 8.2.2Kapacitet att bygga strukturer för regional 8.2.3Förmåga att ansvara för det regionala hälso- och sjukvårdssystemet inklusive Utgå ifrån befintliga samverkansmönster ............ Demokrati och legitimitet .................................................... Demokrati och kapacitet....................................... Demokrati och storlek .......................................... Demokrati och regionalisering ............................. Avvägningar mellan olika perspektiv ................................... Sex nya län ............................................................. 9.1En indelning för en mer ändamålsenlig regional Namn på de nya länen .......................................................... Namn på de nya länen ........................................... Residensstäder och länsbeteckningar .................................. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet vid Hälso- och sjukvårdsmodellen ............................. Strukturbidrag och övergångsregler .................................... Näringsliv och regional utveckling...................................... Utbildning och forskning ..................................... 11.1.5 Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting ................................................... 11.2.1 Bedömning av effekter vid bildandet av nya Arbetsmarknadsregioner, pendling, infrastruktur och 11.3.4 Bedömning av effekter vid bildandet av nya Hälso- .........................................................och sjukvården 11.4.4 Bedömning av effekter vid bildandet av nya 11.5.5 Effekter på det kommunalekonomiska 11.5.6 Bedömning av effekter vid bildandet av nya Namn på länet ....................................................................... Näringsliv och regional utveckling ...................................... Utbildning och forskning ..................................... 12.1.5Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting .................................................... 12.2.1Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting .................................................... 12.3 Arbetsmarknadsregioner, pendling, infrastruktur och Arbetsmarknadsregioner och pendling ................ 12.3.4Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting .................................................... 12.4 Hälso- och sjukvården .......................................................... 12.4.3 Medicinsk utbildning och forskning .................... 12.4.4Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting .................................................... 12.5 Landstingens ekonomi.......................................................... 12.5.5Effekter på det kommunala 12.5.6Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting .................................................... Namn på länet....................................................................... Näringsliv och regional utveckling...................................... Utbildning och forskning ..................................... 13.1.5 Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting ................................................... 13.2.1 Bedömning av effekter vid bildandet av nya Arbetsmarknadsregioner, pendling, infrastruktur och 13.3.4 Bedömning av effekter vid bildandet av nya Hälso- .........................................................och sjukvården 13.4.1 ............Nivåstrukturering och specialiserad vård 13.4.2 ....................Medicinsk utbildning och forskning 13.4.3Bedömning av effekter vid bildandet av nya län och landsting ................................................... 13.5 Landstingens ekonomi ......................................................... 13.5.5Effekter på det kommunala 13.5.6Bedömning av ekonomiska effekter vid bildandet av ett nytt län......................................... Namn på länet ....................................................................... Det regionala tillväxtarbetet i länen ........................... Det regionala utvecklingsansvaret ....................................... Det regionala tillväxtarbetet ................................. 14.1.2 Ett bredare arbete för tillväxt och utveckling ...... Det regionala utvecklingsansvaret är organiserat på Länsstyrelserna och andra statliga myndigheter ................. Ett utvecklat samspel............................................. Ett samlat ledarskap för regionernas utveckling ................. 14.4.1 Varför bör landstingen ha det regionala Länsstyrelser i de föreslagna länen ............................ Koncentration av viss verksamhet ....................................... i samband med indelningsändringar ..................... Följdändringar och föråldrad lagstiftning .................... Upphävande av obsoleta lagar.............................................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Ändrad läns- och landstingsindelning ................................. Allmänna samhällsekonomiska konsekvenser .................... Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Konsekvenser för miljön...................................................... Konsekvenser för kollektivtrafiken..................................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............... Konsekvenser vid regelgivning ............................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde ......................................... Förslaget till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) ........... Förslaget till lag om ändring i fiskelagen (1993:787).......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi ....................................................................... 20.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ............................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837)............. Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) ............................................................................. 20.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ................................. Förslaget till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) ............................................................................. Litteratur- och källförteckning ........................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2015:77............................................... Dagens länsindelning är i de flesta fall gammal. pekade revisorer på att länen inte längre framstod som naturligt avgränsade administrativa enheter och allt har utredning efter utredning pekat på att den nuvarande länsindelningen har spelat ut sin roll och att en reformering av den regionala samhällsorganisationen är angelägen. Under har dock tre större ändringar i länsindelningen genomförts. lades stad och samman till ett nytt län, . 1997 slogs och samman till län och året efter, 1998, lades och , samt samman till . De största länen har således redan genomfört en indelningsreform. Över hälften av befolkning bor i dessa tre län, medan mindre än hälften, bor i 18 län. Länsgränser är administrativa gränser, tänkta att avgränsa den statliga förvaltningens och landstingens verksamhet. är det dock enbart länsstyrelserna av de statliga myndigheterna som har länet som indelningsgrund. De flesta andra statliga myndigheter med en regional organisation har en regional indelning med mellan fem och åtta regioner. En del färre, andra något fler. Vid en jämförelse mellan statliga myndigheters indelning kan konstateras att dessa indelningar skiljer sig åt och att det i princip inte är någon som är den andra lik. Myndigheterna har organiserat sig utifrån det egna perspektivet och den egna verksamhetens förutsättningar utan att tillräcklig hänsyn tagits till effekterna för den samlade statliga förvaltningen på regional nivå. Staten är således både asymmetrisk och fragmenterad i sin regionala indelning. Även landstingens två största verksamhets- områden, hälso- och sjukvård samt regionalt tillväxtarbete, är i viss mån regionaliserat. Landstingen samverkar i sex sjukvårdsregioner och i varje sjukvårdsregion finns en samverkansnämnd vars uppgift bland annat är att inom regionen, i vilket flera landsting ingår, samordna högspecialiserad vård. En viktig del av det regionala tillväxtarbetet sker i de åtta så kallade NUTS-II-områdena och i varje sådant område fördelas medel från bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Den kraftiga obalansen i den regionala samhällsorganisationen har gett , och fördelar genom att man har stora administrativa resurser och en kunskapsmässig plattform vid såväl regionala som nationella prioriteringsdiskussioner. Dessa län kan därför i kraft av sin planeringskapacitet ta fram genomarbetade underlag som är väl anpassade till de beslutsprocesser som till exempel eller andra myndigheter har. Genom en god lokal och regional kännedom och ett faktamässigt övertag vid diskussioner om till exempel byggandet av vägar och järnvägar kan den starka regionen övertygande och proaktivt göra analyser som illustrerar varför de egna förslagen är de mest lämpliga och lönsamma. Det finns också en storleksmässig obalans när det gäller fördelningen av nationella forskningsresurser samt projektmedel från EU. Undersökningar visar att forskningsmedlen från , EU:s ramprogram, och som fördelas i konkurrens mellan europeiska regioner och länen i till har gått till , och och forskningsmiljöer i och . fördelades i övriga . Det är tydligt att det är de redan starka länen som drar det längsta strået. Det förslag vi nu presenterar utgår från att vi anser att det för framtiden finns möjlighet att skapa sex starka län som alla, i ökad global konkurrens och inom den europeiska integrationen, kan bidra till nationell tillväxt och lokal välfärd. Dessa landsting blir också starka nog att fungera i en ändamålsenlig regional samhälls- organisation länsstyrelser och centrala statliga myndigheter. regionala indelning är viktig för möjlig- heterna att skapa tillväxt och därmed förutsättningar för likvärdig välfärd i hela landet. För stora delar av såväl statens som landstingens regionala verk- samheter är dagens län inte längre utgångspunkten – så som det var tänkt. Vår bedömning är att ett första steg i att samordna staten regionalt är att relevanta statliga myndigheter med en regional indelning koordineras med den nya läns- och landstings- indelningen. Med detta läggs grunden för en samhällsorganisation som utgår från behovet av samverkan för utveckling och hållbar tillväxt. Vi anser att de statliga myndigheter som främst är relevanta för en samordnad regional indelning är de som har särskilt betydelse för samverkan kring det regionala utvecklingsansvaret och för den regionala utvecklingen i länen, har tydliga kopplingar till landstingens och kommunernas verk- samheter, eller har tydliga kopplingar till länsstyrelsernas verksamheter. Vi avser att i slutbetänkandet återkomma till frågan om vilka statliga myndigheter som bör ha en samordnad regional indelning. Dock kan konstateras att en samordnad regional indelning är av särskild vikt gällande de myndigheter där det regionala självstyret gör prioriteringar och fattar beslut om användningen av statliga medel i myndigheternas budgetar. Detta rör bland annat Trafik- verket, och . Det räcker dock inte att skapa enhetlighet i statliga myndigheters regionala indelning. Även den statliga verksamheten måste samordnas regionalt. Staten är organiserad vertikalt, i stuprör, med olika specialiserade sektorsmyndigheter. Specialiseringen och avgränsning av sakområden är nödvändig för att myndigheterna ska kunna hålla hög kompetens och ha en effektivitet i verksamheten. Men specialiseringen har också avigsidor då allt fler samhällsfrågor rör flera sakområden. Specialiseringen kan också skapa svårigheter i samverkan med kommunerna och det regionala självstyret vars uppdrag är horisontellt och omfattar flera samhällsområden. Behovet av samverkan mellan olika statliga myndigheter för att kunna göra en helhetsanalys och behovet av att göra avvägningar mellan olika sektorsintressen blir allt större. Länsstyrelserna är de enda statliga myndigheter som i likhet med den kommunala sektorn har ett horisontellt uppdrag med en rad olika verksamhetsområden. Länsstyrelserna har också i uppdrag att samordna staten regionalt och att göra tvärsektoriella avvägningar mellan statliga sektorsintressen och vår bedömning är att länsstyrelsernas uppdrag att samordna staten regionalt bör förtydligas och förstärkas. Länsstyrelsernas roll i det regionala tillväxtarbetet bör förtydligas och vi avser att återkomma till dessa frågor i vårt slutbetänkande. Mer resursstarka län och landsting För att trygga en tillväxt i hela landet, och därmed också skapa förutsättningar för en levande landsbygd, krävs en samhälls- organisation som i ökad omfattning möjliggör en positiv utveckling även utanför storstadsområdena. Flera utredningar har pekat på att måste forma en samhällsorganisation som kan förbättra förutsättningarna för att behålla och utveckla globalt konkurrens- kraftiga arbetsmarknader, inte bara i de tre storstadsområdena utan på flera platser i landet. Detta är en av de stora tillväxtutmaningarna. Det kräver en indelning av som gör det möjligt att skapa flera resursstarka län och landsting som får ökad planeringskapacitet, bättre villkor för inomregional planering och organisatoriska förut- sättningar för att överbrygga nationella planeringsstuprör. Vi har därför i vårt indelningsarbete haft fyra utgångspunkter för en ny indelning i län och landsting. Dessa utgångspunkter är: Jämnstarka län och landsting Vi har strävat efter att åstadkomma mer jämnstarka län och lands- ting vilket innebär att befolkningens storlek är viktig eftersom det handlar om skatteunderlag och ekonomisk bärighet för att kunna möta befolkningens behov och förväntningar samt framtidens utmaningar. Kapacitet att bygga strukturer för regional utveckling De nya länen och landstingen ska ha tillräcklig kapacitet för att kunna bygga strukturer för regional utveckling. Det handlar om att kunna upprätta, vidmakthålla och utveckla forskningsmiljöer och kompetenscentra, att kunna fördela resurser och genomföra nödvändiga investeringar. Förmåga att ansvara för det regionala hälso- och sjukvårdssystemet inklusive regionsjukvården De nya länen och landstingen ska ha tillräcklig förmåga att själva kunna ansvara för hälso- och sjukvårdssystemet. Även med väsentligt färre län kommer samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och staten att vara nödvändigt. Utgå från befintliga samverkansmönster Vi bygger vidare på de samverkansmönster som har vuxit fram inom olika samhällsområden. Även om dessa samarbeten inte bygger på en gemensam identitet så har de ofta en stor betydelse för möjligheterna att samlas kring en gemensam agenda och mobilisera utvecklingskraft. Dessa samarbetsmönster är ofta förankrade i befolkningen och kan därmed skapa legitimitet för en ny länsindelning. Ett grundläggande krav på ett demokratiskt styrelseskick är att det ska vara överskådligt så att medborgarna har möjlighet att förstå var beslut fattas, möjlighet att påverka processen samt möjlighet att utkräva ansvar av de valda representanterna. Ett svårbegripligt och svårgenom- trängligt system kan därför försvaga legitimiteten för den regionala demokratin. Att samla verksamheterna och uppgifterna som beslutas av indirekta politiska organ i ett direktvalt landsting innebär möjligheter för en förstärkning av demokratin. Det ger också möjlighet att utveckla samverkan med olika intresseorganisationer och civilsamhället. En indelning i sex län För att ta vara på hela landets resurser och skapa förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet är vår bedömning att sex regioner skapar en sådan utvecklingskraft att tillväxt kan ske i hela landet. En indelning i sex län och landsting ger möjligheter för alla delar i de nya länen både att utvecklas och att få del av den gemensamma utvecklingen samt bidra till den nationella tillväxten och den lokala välfärden. Detta handlar, som nämnts, inte främst om sammanslagningar av län och landsting. Lika viktigt som att skapa resursstarka län och landsting är det att skapa en regional samhällsorganisation där statliga myndigheter kan ha en gemensam indelning med de nya länen och landstingen vilket i sin tur ger ökad styrka i arbetet med såväl regionalt tillväxtarbete som hälso- och sjukvård. Utifrån ett strikt arbetsmarknadsperspektiv hade ett alternativ varit att satsa på nuvarande tre starka regioner och föreslå en ny regional samhällsorganisation utifrån dessa. Vi har inte valt att föreslå en sådan indelning, som skulle leda till en ännu större regional obalans. Vi föreslår i stället en indelning med en stark region mellan och , ett bestående av , , , , och . På motsvarande sätt föreslår vi en stark region mellan och bestående av och länen i . I den norra delen av landet föreslås en sammanslagning av de fyra nordligaste länen. Därmed uppnås en tillräcklig styrka för ett effektivt regionalt utvecklingsarbete i norr. En indelning av i mer jämnstarka län och landsting med verklig förmåga att fullgöra sina uppdrag.