sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — vilka krav på särskild behörighet 1Förordningen omtryckt 1998:1020. 2 a § 2007:719. 2 b § 2012:740. 2Senaste lydelse 2010:1115. 3Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 2 c § 2012:740. gälla för andra utbildningar än desom avses i 2 a §.2 c §Universitets- och högskolerådet får meddela föreskrifter om vilka kurser i gymnasieskolan som krav enligt första stycket får avse.2 d §Om det finns särskilda skäl, får Universitets- och högskolerådet medge att för tillträde till en viss utbildning ställer upp andra krav på särskild behörighet enligt 8 § första stycket 1 och 3 högskoleförordningen (1993:100) än de som följer av 2 a– 2 c §§.1. Denna förordning träder i kraft i fråga om 5 kap. 2 a och 2 c §§ och i övrigt den 1 januari 2022.4 Senaste lydelse av tidigare 5 kap. 2 d § 2007:719.67enligt 8 § första stycket 1 högskole- förordningen (1993:100) som ska gälla för ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan yrkesexa- men som anges i bilagan till den- na förordning. gälla för ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en sådan yrkesexa- men som anges i bilagan till denna förordning. 2.Förordningen, utom bestämmelsen i 5 kap. 2 § i fråga om hänvisningen till 7 kap. 20–21 §§ högskoleförordningen (1993:100), tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna, utom bestämmelsen i 5 kap. 2 § i fråga om hänvisningen till 7 kap. 20 och 21 §§ högskoleförordningen (1993:100), ska tillämpas vid antagning till utbildning som börjar före . 4.Trots det som anges i 7 kap. 20 a § första stycket högskole- förordningen (1993:100) är resultat på ett högskoleprov som har genomgåtts före fortfarande giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller efter provtillfället. 5.Bestämmelserna i 7 kap. 20 a § andra stycket högskole- förordningen (1993:100) gäller inte resultat på högskoleprov som har genomgåtts före . Sökande ska trots vad som anges i 7 kap. 12–23 §§ högskole- förordningen (1993:100) antas till högskoleintroducerande utbild- ning, om han eller hon med god- känt resultat har gått igenom sådan behörighetsgivande utbild- ning på gymnasial nivå som avses i 3 §. förordning om ändring i förordningen (2002:763) om högskoleintroducerande utbildning Härigenom föreskrivs att 6 § förordningen (2002:763) om hög- skoleintroducerande utbildning ska ha följande lydelse. Sökande skall trots vad som anges i 7 kap. 12–19, 22 och 23 §§ högskoleförordningen (1993:100) antas till högskoleintroducerande utbildning, om han eller hon med godkänt resultat har gått igenom sådan behörighetsgivande utbild- ning på gymnasial nivå som avses i 3 §. Denna förordning träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2007:436. förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan dels att 4 kap. 3, 5 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 a §, av följande lydelse, dels att det närmast före rubriken ”Disciplinära åtgärder” ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För att kunna bli antagen till För att kunna bli antagen till en utbildning som leder till offi- en utbildning som leder till offi- cersexamen som anges i bilagan cersexamen som anges i bilagan till denna förordning krävs, ut- till denna förordning krävs, ut- över vad som gäller för grund- över vad som gäller för grund- läggande behörighet enligt 7 kap. läggande behörighet enligt 7 kap. 5, 6 och 24 §§ högskoleförord- 5–7 och 24 §§ högskoleförord- ningen (1993:100), att sökanden ningen (1993:100), att sökanden 1.är svensk medborgare, 2.har fullgjort militär grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller motsvarande militär utbildning, 3.har genomgått säkerhetsprövning och uppfyller kraven enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633), och 4.har av Försvarshögskolan bedömts lämplig för utbildningen. Försvarshögskolan får meddela närmare föreskrifter om det krav som anges i första stycket 4. 1 Senaste lydelse 2014:1535. som avses i 3 § 7 kap. 1–8, 12, 13, 17, 18 § första 7 kap. 1–7, och tredje stycket och 19–23 §§ och 3 och andra stycket, 12–13 17–23 §§ högskoleförord- (1993:100) samt bilaga 3 till den ningen (1993:100) samt bilaga 3 förordningen med undantag av till den förordningen. punkterna 3 och 8. Försvarshögskolan får besluta om undantag från 7 kap. 13 § första stycket högskoleförordningen (1993:100). För tillträde till övrig utbild- För tillträde till övrig utbild- ning på grundnivå eller avancerad ning på grundnivå eller avancerad 7 kap. 1–9 a, 11–13, 15–28 och 7 kap. 1–7, 8 § första stycket 1 30–33 §§ högskoleförordningen och 3 och andra stycket, 12–13, 15– (1993:100). och 30–33 §§ ordningen (1993:100). Försvarshögskolan får, i den Försvarshögskolan får, i den mån krav på särskild behörighet mån krav på särskild behörighet ställs, bestämma vilka områdes- ställs, bestämma vilka krav enligt behörigheter som ska gälla för ut- ordningen som ska gälla för ut- får meddela föreskrifter om vilka kurser i gymnasieskolan som krav enligt 6 § andra stycket får avse. Om det finns särskilda skäl, får 2Senaste lydelse 2010:1751. 3Senaste lydelse 2010:1751. medge att Försvarshögskolan för tillträde till en viss utbildning som avses i 6 § ställer upp andra krav på särskild behörighet enligt 8 § första stycket 1 och 3 högskole- förordningen (1993:100) än de som följer av 6 § andra stycket och 6 a §. 1.Denna förordning träder i kraft i fråga om 4 kap. 6 a § och i övrigt . 2.Förordningen, utom bestämmelserna i 4 kap. 5 och 6 §§ i fråga om hänvisningarna till 7 kap. 20–21 §§ högskoleförordningen (1993:100), tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna, utom bestämmelserna i 4 kap. 5 och 6 §§ i fråga om hänvisningarna till 7 kap. 20 och 21 §§ hög- skoleförordningen (1993:100), ska tillämpas vid antagning till utbildning som börjar före . 4.Trots det som anges i 7 kap. 20 a § första stycket högskole- förordningen (1993:100) är resultat på ett högskoleprov som har genomgåtts före fortfarande giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller efter provtillfället. 5.Bestämmelserna i 7 kap. 20 a § andra stycket högskoleförord- ningen (1993:100) gäller inte resultat på högskoleprov som har genomgåtts före . förordning om ändring i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning Härigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbild- ning ska ha följande lydelse. För behörighet till utbildning För behörighet till utbildning gäller 5 § i stället för bestämmel- gäller 5 § i stället för bestämmel- serna om grundläggande och sär- serna om grundläggande och sär- skild behörighet i 7 kap. 5, 6, 8– skild behörighet i 7 kap. 5–11, 24, 11, 24, 25 och 28–31 §§ högskole- 28–31 §§ förordningen (1993:100), ordningen (1993:100), 5 kap. 2 § 2 § förordningen (1993:221) för fråga om hänvisningen till be- fråga om hänvisningen till be- 2 a–2 d §§ 2 a–2 d §§ 3–6 §§ (2007:1164) för Försvarshögsko- förordningen (2007:1164) lan i fråga om hänvisningarna till för Försvarshögskolan i fråga om bestämmelserna om behörighet i serna om behörighet i högskole- kunna bli antagen till en utbild- 4 kap. 4 §, ning som leder till officersexamen ska den sökande dock, utöver vad som anges i 5 § i denna förord- För att kunna bli antagen till ning, uppfylla de krav som ställs i en utbildning som leder till offi- 4 kap. 3 § första stycket 1–4 för- 1 Senaste lydelse 2014:1533. ordningen för Försvarshögskolan. dock, utöver vad som anges i 5 § i denna förordning, uppfylla de krav som ställs i 4 kap. 3 § första stycket 1–4 förordningen för Försvarshögskolan. Bestämmelserna om undantag från något eller några behörig- hetsvillkor i 7 kap. 3 § högskoleförordningen gäller även behörig- hetsvillkor i denna förordning. Vid urval ska hänsyn tas till de Vid urval ska hänsyn tas till de bestämmelserna om urval i 7 kap. bestämmelserna om urval i 7 kap. 12 § andra stycket, 13–19, 23, 26, 12 § andra stycket, 12 b–19 a, 23, (1993:100), ordningen (1993:100), 5 kap. 2 § bestämmelserna om urval i hög- bestämmelserna om urval i hög- skoleförordningen och 4 kap. 5 och 4 kap. 5 skolan i fråga om hänvisningarna skolan i fråga om hänvisningarna till bestämmelserna om urval i till bestämmelserna om urval i de urvalsgrunder användas: de urvalsgrunder användas: 1. betyg, 2. resultat från högskolepro- 2. resultat från högskolepro- vet som avses i 7 kap. 20 § hög- 7 kap. 20–22 § hög- 4.andra särskilda prov än högskoleprovet, 5.kunskaper, arbetslivserfarenhet eller annan erfarenhet som är särskilt värdefull för den sökta utbildningen, och 6.andra för utbildningen sakliga omständigheter. 2 Senaste lydelse 2010:1841. Högskolan får, med den inskränkning som kan följa av 5 kap. 2 e § förordningen för , meddela före- skrifter om vilka urvalsgrunder enligt första stycket som ska använ- das och vilken platsfördelning som ska göras. Vid i övrigt likvärdiga meriter Vid i övrigt likvärdiga meriter får urval också göras enligt 7 kap. får urval också göras enligt 7 kap. 12 § tredje stycket högskoleför- 12 a § högskoleförordningen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas första gången vid antagning till ut- bildning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna ska tillämpas vid antagning till ut- bildning som börjar före . förordning om ändring i förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen dels att 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 §, av följande lydelse. Vid urval ska hänsyn tas till Vid urval ska hänsyn tas till den sökandes meriter och förmå- den sökandes meriter och förmå- ga att tillgodogöra sig utbild- ga att tillgodogöra sig utbild- I stället för bestämmel- serna om urval i 7 kap. 12 § andra serna om urval i 7 kap. 12 § andra och tredje styckena, 13–19, 23, 26 stycket, 12 a, 13–19, och 27 §§ högskoleförordningen (1993:100) får eller (1993:100) får eller högskolan föreskriva vilka urvals- högskolan föreskriva vilka urvals- grunder som ska användas. grunder som ska användas. finns bestämmelser om att det i vissa fall vid urval inte får tas hän- syn till att en sökande har genom- gått ett sådant behörighetsprov som om försöksverksamhet med behö- righetsprov för tillträde till hög- 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas första gången vid antagning till ut- bildning som börjar efter . förordning om ändring i förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärar- examen dels att 8 § ska ha följande lydelse, dels att det närmast före rubriken ”Ämneslärarexamen” ska infö- ras en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Vid urval ska hänsyn tas till Vid urval ska hänsyn tas till den sökandes meriter och för- den sökandes meriter och för- måga att tillgodogöra sig utbild- måga att tillgodogöra sig utbild- I stället för bestämmel- I stället för bestämmel- serna om urval i 7 kap. 12 § 7 kap. 12 § andra och tredje styckena, 13–19, andra stycket, 12 a, 13–19, 23, 26 23, 26 och 27 §§ högskoleför- och 27 §§ högskoleförordningen ordningen (1993:100) får hög- (1993:100) får högskolan med- skolan meddela föreskrifter om dela föreskrifter om vilka urvals- vilka urvalsgrunder som ska an- grunder som ska användas. 7 kap. 12 b och 26 a §§ högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om att det i vissa fall vid urval inte får tas hänsyn till att en sökande har genomgått ett sådant behörighets- prov som avses i förordningen (0000:0000) om försöksverksam- het med behörighetsprov för till- träde till högskoleutbildning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas första gången vid antagning till utbild- ning som börjar efter . förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen Härigenom föreskrivs att 8, 11 och 12 §§ förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen1 ska ha följande lydelse. För behörighet till utbildning För behörighet till utbildning 9–11 §§ i stället för bestämmel- 9–11 §§ i stället för bestämmel- särskild behörighet i 7 kap. 5, 8– särskild behörighet i 7 kap. 5– 11, 25 och 28–31 a §§ högskole- 11, 24, 25 och 28–31 a §§ hög- skoleförordningen (1993:100). 7 kap. 24 § högskoleförordningen i fråga om hänvisningen till 5 § samma kapitel. Bestämmelserna om undantag från något eller några behörighets- villkor i 7 kap. 3 § högskoleförordningen gäller även behörighets- villkor som uppställs i denna förordning. Första och andra styckena och 9–11 §§ gäller inte behörighet till utbildning som avses i förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. 1Senaste lydelse av förordningens rubrik 2013:831. 2Senaste lydelse 2013:831. Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. I stället för vad som anges om urval i 7 kap. 12 § andra stycket, 12 a–19 a, 23, 26– 27 och 32 §§ högskoleförord- ningen (1993:100) är urvalsgrun- derna1. andra särskilda prov än sådant högskoleprov som avses i 7 kap. 20 § högskoleförordning- en eller än sådant behörighetsprov som avses i förordningen (0000:0000) om försöksverk- Utöver det som följer av 9 eller 10 § gäller att den sökande ska ha gått igenom högskoleutbildning eller på något annat sätt ha för- värvat motsvarande kunskaper i sådan omfattning att en examen, som kan vara behörighetsgivande för legitimation enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800), kan uppnås inom ramen för en utbildning enligt denna förordning. Den som har annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska ska dessutom ha de kunskaper i svenska som behövs. Universitets- och högskolerådet får meddela närmare föreskrifter om kravet i andra stycket. Den som har finska som modersmål och har haft svenska som ämne i finskt gymnasium eller motsvarande finsk skolform eller mer ska dock anses ha de kun- skaper i svenska som behövs. Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. I stället för vad som anges om urval i 7 kap. 12 § andra stycket, 13–19, 23, 26, 27 och 32 §§ högskoleförordningen (1993:100) är urvalsgrunderna 1. andra särskilda prov än sådant högskoleprov som avses i 7 kap. 20 § högskoleförord- ningen, 3Senaste lydelse 2013:831. 4Senaste lydelse 2013:831. samhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning, 2.tidigare utbildning, och Högskolan får meddela föreskrifter om vilka urvalsgrunder enligt första stycket som ska användas. Vid i övrigt likvärdiga meri- Vid i övrigt likvärdiga meri- ter får urval också göras enligt ter får urval också göras genom vad som anges i 7 kap. 12 § tredje prov eller intervjuer eller genom Urval genom prov eller intervjuer får dock inte göras efter det att lottning har använts. Första–tredje styckena gäller inte urval till utbildning som avses i förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas första gången vid antagning till utbild- ning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna ska tillämpas vid antagning till utbild- ning som börjar före . 2.1Uppdraget att föreslå ett öppnare och enklare tillträdessystem Kort efter att regeringen hade beslutat att utse mig till särskild ut- redare, skrev rektorn vid ett av våra lärosäten på sin blogg att vi inte skulle vänta oss några underverk från utredningen. Det besvarade en före detta representant för snabbt med ”jag förväntar mig underverk”. Förväntningarna på ett nytt till- trädessystem är många och i vissa fall väldigt höga. Det har kanske inte blivit något underverk, men väl vad jag hoppas ett öppnare och enklare system än dagens. Det har nämligen varit relativt lätt att lämna förslag som gör systemet enklare än dagens, men att föreslå det perfekta systemet är desto svårare. De nuvarande tillträdes- bestämmelserna har i princip kritiserats sedan de infördes, efter hand som de allt mer har kommit att bli ett lappverk av förändringar som i sin helhet är svåra att genomskåda. är jag medveten om att oavsett vilket förslag som lämnas, så kommer inte alla att bli nöjda. Att få uppdraget att utreda vårt tillträdessystem gjorde mig både glad och hedrad. Men jag insåg också snabbt att det är ett stort och svårt uppdrag som man behöver närma sig med stor ödmjukhet. Det har också varit min utgångspunkt i arbetet och hur jag har tagit mig an det. Speciellt ödmjuk blir man när man tänker på att frågor om vem som kommer in och vem som inte kommer in på en högskole- utbildning kan vara livsavgörande för de sökande. Hundratusentals människor kommer i nära kontakt med tillträdesbestämmelserna . Tillträdet till högskoleutbildning är också en fråga som både är ideologisk och teknisk till sin natur. Under utredningens gång har det blivit ännu tydligare att allt hänger ihop i ett sammanhållet system. Om man ändrar något i en del, får det konsekvenser i en Därför är det så viktigt att man inte börjar lappa och laga i systemet. En förhoppning med det förslag som jag nu lämnar är att det ska leda till fler strategiska diskussioner vid lärosätena. Nästan alla läro- säten som vi i utredningen har haft kontakt med anger att tillträdet är en strategiskt prioriterad fråga, men min uppfattning är att den inte diskuteras särskilt mycket på ledningsnivå. En annan förhopp- ning är att mer forskning på området kommer att bedrivas framöver. För att vara ett område som rör så många människor och som är så avgörande för lärosätenas utveckling, läggs väldigt lite forsknings- resurser ner på tillträdesbestämmelserna. bedrivs i princip inga större forskningsprojekt inom ämnet och den forskning som finns har på nacken. Uppdraget har varit omfattande, på samma gång övergripande och detaljerat. Det övergripande uppdraget har varit att lämna för- slag till ett öppnare och enklare tillträdessystem än dagens. Ett antal olika specifika frågor som har inneburit att analysera, ta ställning till och lämna förslag till lösningar finns också i direktivet. Utöver det finns ett antal utgångspunkter som har varit styrande för vårt arbete (direktiven finns som bilaga 1). Bland utgångspunkterna ingår att •bestämmelserna inte ska utestänga någon som har förutsättningar att klara högskolestudier, •bestämmelserna ska säkerställa att endast de som har nödvändiga kunskaper för att tillgodogöra sig utbildningen anses behöriga, •de som har bäst förutsättningar att klara studierna ska antas när urval behöver göras, •huvudvägen in även fortsättningsvis ska vara gymnasieskolan, •det ska finnas flera vägar in i högskolan, •systemet ska möjliggöra ett livslångt lärande, •bestämmelserna ska sända önskvärda signaler till gymnasieelev- erna och inte påverka studierna i gymnasieskolan negativt, och •systemet ska vara hållbart . 2.1.1Utredningens egna utgångspunkter och avgränsningar Tidigt under arbetet bestämde jag mig för ytterligare några ut- gångspunkter för utredningen: tillträdesbestämmelserna ska vara till för att lösa tillträdet till högskolan och de ska så långt som möj- ligt vara förankrade i forskningen. Ett av de stora problemen med de nuvarande tillträdesbestämmelserna är att det finns bestämmel- ser som egentligen är till för att styra beteenden hos elever i gym- nasieskolan utan att tillföra något till tillträdet till högskolan. Min utgångspunkt är att problem inom gymnasieskolan ska lösas med åtgärder där. Att förslagen är förankrade i forskningen, där sådan finns att tillgå, ser jag som en kvalitetsfråga. Det har också varit viktigt för utredningen att göra internationella utblickar för att vidga perspek- tivet i våra diskussioner om utformningen av ett nytt system. Ytterligare en viktig förutsättning är att tillträdesbestämmelser- na inte ska göra så att antagningen av studenter blir krånglig eller alltför administrativt tung. En viktig utgångspunkt i vårt arbete har varit att göra tillträdes- systemet så enkelt som möjligt. I frågor där olika avväganden har behövt göras, har vi landat i enkelhet i stället för bestämmelser som skulle bidra till systemets komplexitet. Vår bedömning är att ett enkelt och transparent system bidrar till att göra det hållbart och till att bredda rekryteringen till högskolan. Jag har även enligt direktiven haft möjlighet att analysera antag- ningsprocessen och komma med förslag till eventuella åtgärder. På grund av tids- och övriga resursramar har jag valt att inte göra det. Antagningsprocessen är också en process som ägs av universiteten och högskolorna. Däremot har frågor kring själva antagningspro- cessen emellanåt lyfts i samband med utredningens möten. Jag har inte heller gjort någon översyn av tillträdet till utbild- ningar som har särskilda tillträdesbestämmelser genom egna förordningar, det vill säga yrkeslärarutbildningen och officersut- bildningen. Däremot kommer ändringar att behöva göras även i vissa angränsande förordningar som en följd av mina förslag. Utredningen har slutligen inte lagt ut några forskningsuppdrag eftersom det inte har funnits resurser till detta. I betänkandet använder vi begreppen universitet och högskolor, högskolor eller lärosäten synonymt. Begreppen omfattar de statliga universiteten och högskolorna om inget annat anges. 2.2Några utmaningar och tendenser Det sker ständigt saker i vår omvärld som påverkar de frågor som utredningen har att hantera. Det gäller till exempel minskade eller ökade årskullar, ändrad kapacitet i högskolan och förändringar i gymnasieskolan. Även läget på arbetsmarknaden påverkar på så sätt att finns det gott om jobb så minskar också intresset att söka till högskolan. har vi sett stora flyktingström- mar till , som påverkar det svenska utbildningssystemet. En viktig del i etableringen av de människor som kommer hit är att de ska kunna utbilda sig och arbeta. Många initiativ har tagits och in- satser har genomförts, både på nationell och på lokal nivå. Högskolan byggs ut genom att regeringen till- skjuter extra medel till utbildning på grundnivå och avancerad nivå . dämpas den nuvarande utbyggna- den av att en annan tillfällig utbyggnad upphör. be- räknas den teoretiska utbildningskapaciteten ha ökat med cirka 5 500 helårsstudenter jämfört med . Utbyggnaden bedöms dock få effekter först under innevarande år. minskade det totala antalet nybörjare i högskolan, det vill säga tvärtemot regeringens intentioner med den påbörjade utbyggnaden. Men antalet nybörjare ökar på flertalet av de program som regeringen har pekat ut som viktiga, framför allt på lärar- och förskollärarutbildningarna. 1 Sedan den nuvarande utbildnings- och examensordningen infördes /08 har högskolan blivit alltmer programinriktad. Andelen helårsstudenter på fristående kurser har fram till och med /15 minskat från en tredjedel till en fjärdedel av det totala antalet helårsstudenter.2 Övergången till högskoleutbildning skiljer sig mellan olika grup- per. Bland dem som första gången påbörjar en högskoleutbildning finns skillnader som beror på kön, vilket gymnasieprogram man har 1Universitet och högskolor – Årsrapport , UKÄ. gått, föräldrarnas utbildningsbakgrund och var i landet man bor. Att bredda rekryteringen är sålunda fortfarande en angelägen uppgift för lärosätena.3 Antalet sökande till högskolan har minskat .