sou · H5B335 · 2017-04-20 00:00:00 — Korrelationskoefficient mellan predikterad andel och verklig andel obehöriga på kommunnivå: 0,746. Figur 2 Predikterad och verklig andel obehöriga på skolnivå Korrelationskoefficient mellan predikterad andel och verklig andel obehöriga på kommunnivå: 0,731. Prediktioner för elever i förskola och grundskola Regressionsmodellen tillämpas på ett datamaterial innehållandes elever som går i (årskurs 0–årskurs 9) . Materialet innehåller 1 076 188 elever. Elever med tillfälliga person- nummer har rensats bort ur materialet, eftersom det inte var möjligt att koppla på bakgrundsinformation om dessa elever. Tabellerna ne- dan visar hur eleverna fördelar sig på de förklarande variablerna. Ut- ifrån de skattade regressionskoefficienterna samt uppgifter om den socioekonomiska bakgrunden för en elev så erhålls en skattad sanno- likhet (prediktion) för att en elev inte ska uppnå behörighet till gym- nasieskolan. De skattade sannolikheterna på elevnivå summeras upp till kommunnivå. För varje kommun skattas andel elever som inte förväntas uppnå behörighet till gymnasieskolan. andelarna beräknas ett index per kommun. Indexet kan sedan använ- das som underlag för att bedöma hur behovet av stöd varierar mellan kommuner. Se bilaga 7 för indexvärden på nivå. Antal elever efter kön Tabell 16 Antal elever efter vårdnadshavarnas utbildningsnivå Tabell 17 Antal elever efter invandringsår 4–6 år Mer än eller född i Tabell 18 Antal elever efter ekonomiskt bistånd Tabell 19 Antal elever efter vårdnadshavarnas inkomst och upp till medianen Över medianen och av medianen Bilaga 5 SOU 2017:35 Antal elever efter familj Folkbokförd på samma adress som båda vårdnadshavarna Ej folkbokförd på samma adress som båda vårdnadshavarna Antal elever efter antal syskon Antal elever efter bostadsområdets socioekonomi Kategori 1 (svagt) Kategori 4 (starkt) Har inte kunnat föras till något bostadsområde Modellen resulterar i ett indexvärde per kommun (se bilaga 7) som har beräknats fram utifrån modellens prediktion. Indexvärdet ska utgöra den förväntade andelen obehöriga i relation till riket. Tanken är att indexvärdet ska vara styrande för hur statliga resur- ser ska fördelas mellan kommuner. En kommun med ett lågt index- värde på 42 som i förväntas ha en lägre andel obehöriga jämfört med rikssnittet. De bör därför tilldelas en proportionellt lägre andel statsbidrag jämfört med de kommuner som har ett högt indexvärde. På motsvarande sätt ska en kommun som med ett index- värde på 212 tilldelas ett statsbidrag som är högre än riksgenom- snittet. I kapitel 8 Ökat nationellt ansvar för skolans finansiering föreslås att ett totalbelopp om 6 miljarder tilldelas kommunerna propor- tionellt efter respektive kommuns indexvärde. Detta belopp ska för- delas på det totala antalet elever som var 1 076 188 elever 2015. Detta resulterar i en genomsnittlig styckkostnad per elev på riket på per elev. Den nationella styckkostnaden multipliceras med kommunens indexvärde/100. I exemplet med multipliceras beloppet per elev på riket som var per elev med indexvärdet för kommun som är 95/1002. Be- loppet per elev i blir därmed per elev. Det statliga tillskottet till som helhet erhålls genom att multipliceras med antal elever i , per elev 5 001 elever vilket ger totalt i statsbidrag. Ett alternativt beräkningssätt är att ta fram vad det totala stats- bidraget utgör per elev och indexsteg. Med ett statsbidrag på 6 mil- jarder kronor blir beloppet per elev och indexsteg 56 kronor3. Index- värden kan även tas fram på skolenheter inom en kommun och stats- bidrag kan därefter fördelas mellan skolheter enligt samma metod. Exempelkommun och fördelning av statsbidrag till skolenheter Amn: Varje indexsteg respektive belopp per elev bör användas med samtliga 13 decimaler för att bli korrekt. Sammanfattningsvis bidrar modellen till att statsbidrag kan fördelas mellan kommuner och skolenheter inom en kommun baserat på be- hov snarare än demografiska faktorer som antal elever. Resurstilldel- ning baserat på socioekonomiska faktorer och eventuella migrations- bakgrund får en nationellt standardiserad definition med hjälp av indexvärdet. 1Det exakta beloppet är 5575,23406693362. 2Det exakta indexvärdet är 94,8478140187878. 3Det exakta beloppet är 55,7523406691024. av kostnadsberäkningar gällande förslaget till ökat nationellt ansvar för skolans finansiering Definition av undervisning och elevhälsa enligt SCB:s Räkenskapssammandrag för kommuner (RS) Intäkter och kostnader avseende samtliga förekommande läro- och timplan bundna aktiviteter redovisas här, dvs. i huvudsak lärarnas och annan pedagogisk personals (t.ex. fritidspedagogers, förskollära- res och specialpedagogers) löner för det pedagogiska arbetet med eleverna. Exempel på läro- och timplanebundna aktiviteter är för- utom reguljär undervisning särskilda stödinsatser, prov och arbets- livsorientering. Här ingår även löner för skolledningen, exempelvis lön för rektor samt övrig personals arbete med ledningsfunktion. Om läraren till en del av sin tid har andra arbetsuppgifter än det pedagogiska arbetet med elever ska den delen av lönen redovisas under övrigt. Lönekostnader för lärare och annan pedagogisk perso- nal under tid för kompetensutveckling ska ingå, liksom lönekost- nader för eventuell vikarie. Övriga kostnader för kompetensutveckling redovisas på raderna för övriga intäkter och kostnader. Kostnader och ersättning för handledning av lärarkandidater ska redovisas här. Kostnader för lärarfortbildning bruttoredovisas som kostnad för undervisning och statsbidraget som erhålls som kompensation för ökade lönekostnader redovisas som intäkt under ”övrigt”. Till elevhälsa räknas kostnader och intäkter för skolsköterska, skol- läkare, skolpsykolog och skolkurator, inklusive eventuella köpta tjänster från exempelvis landsting. Vacciner och material som behövs för att utföra arbetet som exempelvis skyddshandskar, plåster, ban- dage m.m. ingår i medicinska insatser och ska ingå. Lokalkostnader för dessa verksamheter ska inte redovisas här utan under lokalkostnader. Beräkningen av kostnader för undervisning och elevhälsa 2015 Kommissionen redovisar med stöd av uppgifter från SCB en skatt- ning av kommunernas kostnader för undervisning och elevhälsa 2015. Kostnaderna är framtagna enligt följande: Kommissionen har utgått från kommunernas kostnader enligt Räkenskapssammandraget för kommunerna (RS). I räkenskapsammadraget framgår de kostnader för undervisning och elevhälsa som är att hänföra till kommunens egna skolenheter. I räkenskapssammandraget redovisas även kost- naderna för förskoleklass, men dock utan uppdelning på kostnads- posterna undervisning och elevhälsa. SCB har i beräkningar som gjorts på kommissionens uppdrag antagit att respektive kommuns andel undervisning och elevhälsa är densamma i förskoleklass som i grund- skola. Beräkningen vilar således i denna del på en schablon. I räken- skapssammandraget redovisas kommunernas bidrag till de fristående skolorna under . Även för denna kostadspost saknas en specifikation gällande undervisning och elev- hälsa. SCB har här antagit att den genomsnittliga andelen undervis- ning och elevhälsa i rikets samtliga kommuner gäller även i de friståen- de skolorna. SCB har således även på denna punkt använt en schablon. Andel obehöriga till de gymnasieskolans nationella program Uppgifterna om andel obehöriga elever som redovisas i kapitel 8 avser den andel elever som inte uppnått behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram. För att få behörighet till gymnasieskolans yrkes- program krävs godkända betyg i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen från grund- skolan. Andelen obehöriga sätt i relation till de elever som fått eller skulle ha fått slutbetyg enligt det mål- och kunskapsrelaterade betygs- systemet (elever som saknar slutbetyg och lämnat årskurs 9 ingår således). För att en elev ska vara behörig till gymnasieskolans estetiska pro- gram krävs godkänt betyg i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt nio valfria ämnen. För att vara behörig till gymnasiekolans ekonomiska-, huma- nistiska och samhällsvetarprogram krävs godkänt betyg i ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt nio ämnen, varav fyra är geografi, historia, religionskunskap och samhälls- kunskap samt fem valfria ämnen. För att en elev ska vara behörig till natur- och teknikprogram- met krävs godkänt i ämnena svenska/svenska som andraspråk, eng- elska och matematik samt nio ämnen, varav 3 är biologi, fysik och kemi samt 6 valfria ämnen. Tabell över indexvärden, andel obehöriga, faktiska belopp, och resultatet per kommun av ett statligt tillskott på 6 miljarder Bilaga 7 SOU 2017:35 SOU 2017:35 Bilaga 7 Bilaga 7 SOU 2017:35 SOU 2017:35 Bilaga 7 Bilaga 7 SOU 2017:35 SOU 2017:35 Bilaga 7 Bilaga 7 SOU 2017:35 1Beloppen och tillskotten per elev och kommun avser att illustrera fördelningen mellan kom- munerna. Kommissionen har inte beräknat indexvärden och kostnader avseende undervisning och elevhälsa för enskilda huvudmän. Tabellen visar därför en förenklad bild. 2Andelen obehöriga avser obehöriga till gymnasieskolans yrkesprogram. 3Kommissionen redovisar med stöd av uppgifter från SCB i kapitel 8 en skattning av kommu- nernas kostnader för undervisning och elevhälsa 2015. Kostnaderna är framtagna enligt följan- de: I grunden har kommissionen utgått från kommunernas kostnader enligt Räkenskapssam- mandraget för kommunerna (RS). I räkenskapsammadraget framgår de kostnader för under- visning och elevhälsa som är att hänföra till kommunens egna skolenheter. I räkenskapssam- mandraget redovisas även kostnaderna för förskoleklass, men dock utan uppdelning på kost- nadsposterna undervisning och elevhälsa. SCB har i beräkningar som gjorts på kommissionens uppdrag antagit att respektive kommuns andel undervisning och elevhälsa är densamma i förskoleklass som i grundskola. Beräkningen vilar således i denna del på en schablon. I räken- skapssammandraget redovisas kommunernas bidrag till de fristående skolorna under . Även för denna kostadspost saknas en specifikation gällande under- visning och elevhälsa. SCB har här antagit att den genomsnittliga andelen undervisning och elevhälsa i rikets samtliga kommuner gäller även i de fristående skolorna. SCB har således även på denna punkt använt en schablon. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. i –2014.