sou · H5B377 · 2017-10-17 00:00:00 — Utredningen föreslår att nuvarande reglering av samverkansmöj- ligheterna inom hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), lagen (1987:24) om parkeringsövervakning, lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, bibliotekslagen (2013:801) och museilagen (2017:563) inte anpassas till nya regleringen i kommunal- lagen. Utredningen föreslår inte heller någon ändring av nuvarande reglering i skollagen (2010:800). Slutligen föreslås att reglerna om vårdnadsutredningar i lämnas oförändrade. En förtydligad uppsiktsplikt och en ny rapporteringsskyldighet för styrelsen Enligt nuvarande regler i kommunallagen ska styrelsen ha uppsikt över den verksamhet som kommunen eller bedriver. Denna uppsiktsplikt omfattar även gemensamma nämnder och kom- munalförbund. Utredningen föreslår att denna uppsiktsplikt för- tydligas på så sätt att kommunstyrelsen uttryckligen ska utöva upp- sikt över kommunens eller avtalssamverkan. Vidare ska styrelsen enligt förslaget rapportera till fullmäktige vilken avtals- samverkan kommunen eller ingår i. Syftet är att åter- rapporteringen till fullmäktige ska bidra till en samlad överblick över den verksamhet som bedrivs i samverkan med andra aktörer. Utred- ningen föreslår inte några särskilda formkrav för denna återrappor- tering, utan innehållet i, och formerna för, återrapporteringen får fastställas av varje kommun och landsting. Utredningen konstaterar att det finns en rad undantag från upp- handlingslagstiftningen som möjliggör avtalssamverkan, särskilt för olika tjänster. För att generellt höja kompetensen kring upphandlingslagstiftningens tillämplighet och andra frågor föreslår utredningen att regeringen ger i uppdrag att, i samråd med Kommuner och Landsting och andra relevanta aktörer, bistå med stöd till kommuner och landsting kring avtalssamverkan. Uppdraget bör vara tidsbegränsat och påbörjas när de nya reglerna om avtalssamverkan träder i kraft. Den närmare utformningen av insatserna inom ramen för detta uppdrag bör överlämnas till . Avtalssamverkan är inte ensamt en tillräcklig strategi Utredningen ska under sitt fortsatta arbete identifiera vilka utma- ningar som i särskilt stor utsträckning påverkar kommunerna. Ut- redningen ska vidare analysera deras konsekvenser för att kunna dra slutsatser om hur kommunernas strategiska kapacitet bör stärkas. Utredningen ska särskilt beskriva hur strategier som utökad sam- verkan, kommunsammanläggning, förändringar av kommunernas uppgifter och asymmetrisk ansvarsfördelning kan användas för att stärka kommunernas kapacitet. Utredningen utgår ifrån att avtals- samverkan, och de förslag som utredningen nu för fram, inte ensamt är en tillräcklig strategi för att möta samhällsutvecklingen. Utredningens samlade bedömning är att kommitténs förslag leder till positiva samhällsekonomiska effekter och skapar bättre förutsätt- ningar för kommunerna att möta nuvarande och framtida utmaningar. Genom utökade rättsliga förutsättningar för avtalssam- verkan ökar kommunernas möjligheter till kostnadsbesparingar och det leder till en högre effektivitet i den kommunala verksamheten utifrån den nuvarande kommunindelningen. Det nya kravet på styrelsen att rapportera avtalssamverkan till fullmäktige innebär ett nytt åliggande. Omfattningen av arbets- insatsen blir beroende på hur många avtal som ingås. Första gången avtalen ska sammanställas blir detta också en större uppgift medan rapporteringen därefter framför allt behöver beakta tillkommande avtal. Kostnaden för den kommunala sektorn är därför mycket be- gränsad. Förslagen bör också leda till att en mer kostnadseffektiv verksamhet kan utvecklas och det blir lättare att behålla eller anställa personer med olika typer av specialistkompetens. Förslagen kan ha en viss påverkan på den privata marknaden. I vilken mån detta kommer ske beror på i vilken utsträckning kom- muner och landsting väljer att använda den nya regleringen. För- slaget medför att den kommunala servicen gentemot företagen kan skötas effektivare och leder inte till några administrativa kostnader för företagen. Utredningen bedömer att förslaget är fördelaktigt ur syssel- sättningssynpunkt, inte minst i de delar av landet där kommunerna har ogynnsamma förutsättningar. Avtalssamverkan kan här inne- bära att olika typer av verksamhet kan bibehållas eller utvecklas genom att kostnaderna kan delas på flera kommuner. lag om ändring i kommunallagen (2017:725) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (2017:725) dels att 6 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att två nya bestämmelser, 9 kap. 37–38 §§ och en ny rubrik närmaste före 37 § med följande lydelse ska införas. Lydelse enligt SFS 2017:725 Styrelsen ska leda och sam- Styrelsen ska leda och sam- ordna förvaltningen av kommu- ordna förvaltningen av kommu- heter och ha uppsikt över övriga heter och ha uppsikt över övriga nämnders och eventuella gemen- nämnders och eventuella gemen- samma nämnders verksamhet. samma nämnders verksamhet. Styrelsen ska också ha uppsikt över sådan avtalssamverkan som avses i 9 kap. 37 § eller i annan lag eller Styrelsen ska också ha uppsikt över verksamhet som bedrivs i sådana juridiska personer som avses i 10 kap. 2–6 §§ och sådana kommunalförbund som kommunen eller är medlem i. En kommun eller ett landsting får träffa avtal om att dess uppgifter helt eller delvis ska utföras av en annan kommun eller ett annat landsting (avtalssamverkan). Ge- nom ett sådant avtal får en kom- mun eller ett landsting utföra upp- gifter åt en annan kommun eller landsting, utan hinder av vad som anges i 2 kap. 1 § om anknytning till kommunens eller område eller dess medlemmar. Kommuner och landsting får inom ramen för sådan avtalssam- verkan som avses i första stycket, med de begränsningar som följer av 6 kap. 38 §, överenskomma om att uppdra åt en anställd i den andra kommunen eller i det andra lands- tinget att besluta på kommunens eller vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ären- den. Bestämmelserna i 7 kap. 6– 8 §§ är i sådant fall tillämpliga. I fråga om jäv för en anställd i en annan kommun eller ett annat landsting ska 6 kap. 28–32 §§ till- lämpas. Om det i annan lag eller författ- ning finns bestämmelser som av- viker från denna paragraf, tilläm- pas dessa bestämmelser. Styrelsen ska till full- mäktige rapportera vilken avtals- samverkan enligt 37 § eller enligt annan lag eller författning som kommunen eller ingår i. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 17 § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387) ska ha följande lydelse. Ett landsting eller en kommun Ett landsting eller en kommun får med bibehållet ansvar sluta får även med bibehållet ansvar avtal med någon annan om att till- sluta avtal med en annan juridisk handahålla insatser enligt denna person eller en enskild individ om Om ett avtal som en kom- att tillhandahålla insatser enligt mun träffar med en enskild inne- Om ett avtal som en bär att en insats enligt 9 § 8 eller 9 kommun träffar med en enskild ska tillhandahållas i en annan innebär att en insats enligt 9 § 8 kommun, ska den kommunen eller 9 ska tillhandahållas i en underrättas om avtalet. annan kommun, ska den kom- munen underrättas om avtalet. Ett landsting och en kommun som ingår i får träffa avtal om att ansvar för en eller flera uppgifter enligt denna lag överlåts från till kommunen eller från kommunen till . Om en sådan överlåtelse sker ska föreskrifterna i denna lag om landsting eller kommun gälla för den till vilken uppgiften överlåtits. Om ett landsting och en kommun har träffat en överenskom- melse enligt andra stycket, får överlåtaren lämna sådant ekonomiskt bidrag till mottagaren som motiveras av överenskommelsen. Har en överlåtelse skett från ett landsting till samtliga kommuner som ingår i , får kommunerna lämna ekonomiska bidrag till var- andra, om det behövs för kostnadsutjämning mellan kommunerna. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:480. lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Härigenom föreskrivs att 19 c § tobakslagen (1993:581) ska upp- hävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 26 kap. 7 § ska upphävas. Denna lag träder i kraft . Kommunen får sluta avtal med en annan juridisk person eller en enskild individ om att utföra kom- munens uppgifter inom social- tjänsten. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna be- stämmelse överlämnas till andra juridiska personer eller en enskild individ. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kom- munens uppgifter inom social- tjänsten. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjäns- ter åt en annan kommun. Upp- gifter som innefattar myndighets- utövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överläm- nas till andra juridiska personer eller en enskild individ. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2014:579. lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) Härigenom föreskrivs att 14 § livsmedelslagen (2006:804) ska upphävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter Härigenom föreskrivs att 15 § lagen (2006:805) om foder och ani- maliska biprodukter ska upphävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kom- munala befogenheter samt rubriken närmast före bestämmelsen upp- hävs. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska upphävas. Denna lag träder i kraft . Ett delegationsuppdrag enligt6 kap. 37 §, 7 kap. 5 §, och 9 kap. 30 § och 37 § andra stycket kom- munallagen (2017:725) får, ut- över det som följer av 6 kap. 38 § kommunallagen, inte omfatta be- fogenhet att lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900). dels att 11 kap. 4 § ska upphävas, dels att 12 kap. 6 § ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2017:761 6 kap. 37 §, 7 kap. 5 § och 9 kap. 30 § kommunallagen (2017:725) får, utöver det som följer av 6 kap. 38 § kommunallagen, inte omfatta befogenhet att 1.avgöra ärenden som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt, 2.i andra fall än som avses i 11 kap. 30–32 §§ och 33 § 1 besluta förelägganden eller förbud som förenas med vite, 3.besluta förelägganden som förenas med en upplysning om att den åtgärd som föreläggandet avser kan komma att utföras genom försorg på bekostnad av den som föreläggandet riktas mot, eller 4.avgöra frågor om byggsanktionsavgift enligt 11 kap. Bestämmelserna i kommunallagen (2017:725) ska gälla för bygg- Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor Härigenom föreskrivs att 26 § andra–tredje styckena lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor ska upphävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 6 § alkohollagen (2010:1622) ska upphävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2013:363) om kontroll av eko- logisk produktion ska upphävas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2014:799) om sprängämnesprekursorer Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2014:799) om sprängämnes- prekursorer ska upphävas. Denna lag träder i kraft . 2 Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen beslutade (dir. 2017:13), bilaga 1, att tillkalla en parlamentarisk kommitté för att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Strategin ska bygga på en fördjupad analys av hur befintliga och framtida utmaningar bör mötas, samt om, och i så fall vilka, strukturella förändringar som är nödvändiga. Utred- ningen ska mot bakgrund av denna analys föreslå vilka åtgärder som bör vidtas och hur en genomförandeprocess kan utformas. I direk- tiven framhålls bl.a. fyra specifika strategier som kan bidra till att stärka kommunernas förmåga att möta samhällsutvecklingen: kom- munal samverkan, kommunsammanläggningar, förändrade uppgifter, samt en asymmetrisk ansvarsfördelning. Utredningen har även getts i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ge kommunerna generella möjligheter till avtalssamverkan. Utredningen ska i denna del, med beaktande av behovet av att kunna överblicka kommunens eller organisation, utreda möjlig- heterna att utvidga och förenkla möjligheterna till avtalssamverkan, utreda förutsättningarna att införa bestämmelser om en generell rätt till avtalssamverkan respektive avtalssamverkan i ärenden som avser myndighetsutövning, samt lämna nödvändiga författningsförslag. Utredningen ska samråda med vad gäller detta deluppdrag. Deluppdraget ska redovisas . Kommitténs uppdrag och arbete Utredningen har antagit namnet . Utredningen ska enligt direktiven föra en dialog med och konti- nuerligt inhämta synpunkter från kommuner, landsting, relevanta statliga myndigheter, forskningsinstitutioner och SKL. Utredningen ska hålla berörda centrala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. Utredningen ska även följa arbetet i och inhämta synpunkter från andra utredningar som berörs av uppdraget. Utredningen ska vidare inhämta erfarenheter från andra nordiska länder om deras arbete med strukturreformer och andra åtgärder för att stärka kom- munernas kapacitet. För att få ett fördjupat och konkret underlag ska kommittén särskilt inhämta synpunkter och erfarenheter från kommuner som planerar att utvidga och fördjupa sin samverkan, genomföra indelningsförändringar eller att pröva andra lösningar för att stärka sin förmåga att möta samhällsutvecklingen. Utöver utredningens kommittéledamöter och sekretariat har även en expertgrupp deltagit i utredningsarbetet, varav experter från , Kommuner och Landsting, Upp- handlingsmyndigheten och särskilt har biträtt utredningen i arbetet med delbetänkandet. I övrigt består expertgrup- pen också av ledamöter från Näringsdepartemetet. Utredningen har inför överlämnandet av delbetänkandet hållit fyra sammanträden med kommittén, varav två med medverkan av experterna. Därutöver har ett separat möte med expertgruppen hållits. Utredningen har även bildat en referensgrupp med forskare, med vilken ett möte hållits inför delbetänkandet. Forskargruppen har även kunnat bidra med nordiska erfarenheter inom området. Utredningens ordförande och sekretariat har vid olika möten med cirka 900 företrädare för kommuner, landsting samt andra regionala och statliga organisationer presenterat och fått synpunkter på utred- ningens arbete. De tidsramar som följer av utredningens direktiv avseende del- betänkandet om avtalssamverkan har inneburit att utredningens möjligheter att under arbetet specifikt inhämta synpunkter från kom- muner, landsting och intresseorganisationer varit begränsade. Utred- ningens ordförande och sekretariat har dock under arbetet träffat arbetsutskottet för Kommuner och Landsting samt kom- Kommitténs uppdrag och arbete mungrupperingen , , . Sekretariatet har även haft separata möten med företrädare för och Kommuner och Landsting samt haft bilaterala kontakter med flera av experterna och andra. Som framgår av kapitel 3 saknas emellertid inte underlag för utred- ningens analys, överväganden och förslag. Frågan om en generell rätt till avtalssamverkan har nämligen varit föremål för ett stort antal utredningar . Därtill har frågan även belysts ur olika aspekter inom akademin. Till detta kommer det faktum att ut- redningens ledamöter har lång erfarenhet av verksamhet. Utredningen tolkar sitt uppdrag i denna del som att det omfattar interkommunal avtalssamverkan, dvs. avtalssamverkan mellan kom- muner, mellan landsting, och mellan kommuner och landsting. Sam- verkan genom avtal (eller i annan form) med andra aktörer berörs därför endast bakgrundsvis i detta delbetänkande. Utredningen ska emellertid enligt sina direktiv även analysera hur sam- verkan ytterligare kan bidra till att stärka kommunernas kapacitet. Denna del av uppdraget ska genomföras tillsammans med utred- ningens huvuduppdrag och redovisas . Detta innebär en ytterligare avgränsning av uppdraget på så sätt att utredningen i detta delbetänkande endast lämnar förslag till hur möj- ligheterna till avtalssamverkan kan utvidgas och förenklas – inte hur övriga kommunala samverkansformer kan utvecklas för att möta samhällsutvecklingen. Vidare ska utredningen enligt sina direktiv följa arbetet i och in- hämta synpunkter från ett antal utredningar som berörs av upp- draget. Utöver de utredningar som har angetts i direktiven har reger- ingen tillsatt ytterligare utredningar vars arbete haft betydelse för utredningens förståelse av sitt uppdrag i denna del. Detta gäller bl.a. (Fi 2015:09), Utredningen om flexiblare och enklare regler för upphandlingar under EU:s tröskelvärden samt vissa överprövningsfrågor (Fi 2017:05) och räddningstjänstutred- ning (Ju 2017:05). Kommitténs uppdrag och arbete Detta betänkande har disponerats på följande sätt. Kapitel 1 innehåller utredningens författningsförslag med anledning av utredningens över- väganden. I kapitel 2 redogör utredningen för sitt uppdrag och arbete liksom de avgränsningar av uppdraget som utredningen gjort. I kapi- tel 3 redogör utredningen för bakgrunden till uppdraget och tidigare överväganden kring avtalssamverkan. Kapitel 4 utgör en bakgrundsbeskrivning av de kommunalrättsliga förutsättningarna för utredningens arbete, inklusive en redogörelse för regleringen av befintliga samverkansformer. I kapitel 5 beskriver utredning de upphandlingsrättsliga förutsättningarna för avtalssam- verkan. I kapitel 6 redogör utredningen för vilket behov av utökade möjligheter till avtalssamverkan som utredningen har iden- tifierat. Detta behov ligger till grund för utredningens överväganden och förslag som redovisas i kapitel 7. I kapitel 8 redogör utredningen för när de föreslagna lagändringarna bör träda i kraft och vilket behov av övergångsbestämmelser som finns. Kapitel 9 innehåller utredningens konsekvensanalys. I kapitel 10 lämnar utredningen redogör utred- ningen översiktligt några utgångspunkter för det fortsatta arbetet och i kapitel 11 kommenterar utredningen sina författningsförslag. 3Bakgrund och tidigare överväganden 3.1En definition av begreppet avtalssamverkan Det finns ingen allmängiltig definition av begreppet ”avtalssamver- kan”. Begreppet definieras inte heller i direktiven till utredningen. Omvänt används emellanåt i olika utredningar och lagar begrepp som ”entreprenad”1 eller ”uppdragsverksamhet”2 för att beteckna vad som i grund och botten är samma sak – samverkan i avtalsform. I speciallagstiftning finns emellertid bestämmelser som i praktiken innebär en definition av avtalssamverkan. Så är fallet i bl.a. 2 kap. 5–6 §§ socialtjänstlagen (2001:453) och i 23 kap. 1 § skollagen (2010:800). Utredningen har i detta betänkande utgått ifrån en definition av avtalssamverkan som innebär att en eller flera kommuner eller lands- ting genom ett civilrättsligt avtal förpliktar sig att utföra frivilliga eller obligatoriska kommunala uppgifter för en eller flera andra kom- muner eller landsting. Vidare sker detta normalt mot någon form av ersättning. Denna ersättning kan vara i pengar men kan också bestå i att kommunen eller i gengäld förbinder sig att utföra en annan uppgift åt den eller de förstnämnda kommunerna. Avtalssam- verkan innebär ingen förändring i huvudmannaskapet för uppgiften även om en annan kommun genom avtalet förbinder sig att i prak- tiken utföra uppgiften. Vidare kan, men måste inte, ett samverkans- avtal innebära att beslutanderätt delegeras till en anställd i en annan kommun eller i ett annat landsting. 1Se t.ex. 23 kap. 1 § skollagen. 2Ds 1995:13 uppdragsverksamhet och samverkan om myndighets- utövning och prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken. Bakgrund och tidigare överväganden Kommunallagens bestämmelser om kommuner och landsting gäl- ler som huvudregel även kommunalförbund. Detta innebär att även kommunalförbund kan ingå kommunala samverkansavtal. Såsom utredningen konstaterar i avsnitt 4.6.3 är avtal som innebär att en kommun åtar sig att utföra uppgifter för en annan kommun i princip tillåtna under förutsättning att de är förenliga med lokaliseringsprincipen. Det är emellertid inte i första hand sådana samverkansavtal som denna utredning avser att analysera behovet av och lämna förslag kring. Det är värt att framhålla att en överenskommelse mellan kom- muner kan vara betecknad som ett ”samverkansavtal” utan att för den delen ge upphov till sådan avtalssamverkan som avses med be- greppet i detta betänkande. En sådan överenskommelse kan t.ex. inne- bära att kommuner bildar gemensamma arbetsgrupper och nätverk, överenskommer om erfarenhetsutbyten, eller beslutar att genom- föra gemensamma eller samordnade aktiviteter av olika slag. Sådana överenskommelser faller alltså utanför utredningens definition av avtalssamverkan.3 På skolans område används begreppet samverkansavtal med en annan innebörd. ”Samverkansavtal” används här nämligen för att be- teckna överenskommelser om att överlämna huvudmannaskapet för viss verksamhet till någon annan, enligt 23 kap. skollagen betecknat som samverkan.4 Även sådana samverkansavtal, som också beskrivs i avsnitt 7.5.10, faller utanför utredningens definition. En annan avgränsning gäller överenskommelser i vilka en gemen- sam nämnds uppgifter närmare ska preciseras (se avsnitt 4.4.1). Sådana överenskommelser har vissa likheter med samverkansavtal men faller också utanför utredningens definition av avtalssamverkan. Slutligen kan en kommun eller ett landsting ingå avtal med andra aktörer än kommuner och landsting, såsom ideella organisationer, staten eller företag. Sådana avtal kan givetvis även de betecknas som samverkansavtal och avse olika former av samarbeten och utbyten. Även denna form av samverkansavtal faller emellertid utanför ut- redningens uppdrag. 3Se SOU 2012:30 s. 220. 4Se t.ex. SOU 2017:44 s. 338. Bakgrund och tidigare överväganden Denna utredning är inte den första inom det statliga utrednings- väsendet som haft anledning att inventera behovet av, och förutsätt- ningarna för, en utökad möjlighet till avtalssamverkan. Tvärtom återfinns sådana överväganden i en rad utredningsbetänkan- den och andra förarbeten. Det eventuella behovet av att reglera och utöka möjligheten till avtalssamverkan diskuterades redan i en proposition , men det finns hänvisningar till ännu tidi- gare överväganden på området. Därtill finns en lång rad förarbeten till olika reglerna om avtalssamverkan i speciallagstiftning (varav åt- skilliga redovisas i kapitel 4). Många av dessa utredningar beskriver ett behov av enklare och flexiblare samverkansformer i form av avtals- samverkan, men pekar bl.a. på de EU-rättsliga begräns- ningarna. samverkan i allmänhet, och avtalssamverkan i synner- het, har även analyserats i flera akademiska verk och rapporter.5 Flera akademiska genomgångar och rättsutlåtanden har även utgjort underlag för tidigare statliga utredningar.6 I detta avsnitt redovisar utredningen emellertid främst de överväganden som återfinns i olika utredningsbetänkanden och andra förarbeten. och förslaget till kommunalförbundslag Som nämns ovan har möjligheten till avtalssamverkan analyserats inom utredningsväsendet åtminstone .