sou · H5B322 · 2017-03-22 00:00:00 — Cirkulär ekonomi är snarare en metafor för hållbara resurs- flöden som kan bidra till vidareutveckling av ekonomisk teori och tillämpning, framför allt i synen på naturkapital i förhållande till annat kapital. Än viktigare är hur denna metafor kan bidra till att släppa loss konkret innovation och därmed möjliggöra en hållbar ekonomisk ut- veckling. Utredningen instämmer i konstaterande i sin miljöekonomiska rapport : Frågan är inte om – utan hur – övergången till en cirkulär ekonomi kan realiseras på ett samhälls- ekonomiskt effektivt sätt.3 Även om det linjära sambandet mellan resursanvändning och till- växt inom flera sektorer brutits, både i och andra utveck- lade ekonomier, visar många studier på en fortsatt mycket stor potential för att effektivisera samhällets resursanvändning. Även i moderna industriländer finns överallt underutnyttjade resurser och stora läckage. 1Solow, R.M. 1956, A contribution to the theory of economic growth, , 70(1):65–94. 2Se till exempel . Miljö, ekonomi och politik. Miljö, ekonomi och politik. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter Trots allt fokus på klimatpåverkan och energieffektivisering är det till exempel fortfarande så att mer än hälften av all den primär- energi som tillförs EU:s medlemsländer, framför allt i form av fos- sila bränslen, förloras innan energin ens har nått slutanvändning. Stora förluster i form av spillvärme sker vid energiomvandling på vägen från bränsle till olika energitjänster, framför allt vid elpro- duktion och i förbränningsmotorer.4 Till detta kommer en stor po- tential att också effektivisera slutanvändningen av energi genom till exempel effektivare belysning, byggnader eller transportsystem. Bara av allt fast avfall i EU går till någon form av materialåtervinning.5 Även för material som nått relativt höga nivåer av återanvändning som stål, PET och papper går 30–75 pro- cent av det ekonomiska värdet förlorat efter den första använd- ningen.6 Liksom vad gäller energi uppstår ineffektiviteter i material- användning dessutom i flera led, långt innan material har blivit avfall. I rapporten har och konsultföretaget analyserat tre resursintensiva sektorer av ekonomin i EU: transporter, bebyggelse och livsmedel. Dessa tre sektorer beräknas svara för av de europeiska hus- hållens samlade utgifter och av den totala resursanvänd- ningen. Samtliga tre områden kännetecknas av stora förluster och in- effektiviteter. I exempelrutan illustreras detta vad gäller transporter. Slutresultatet pekar på att resursuranvändningen i EU kan effek- tiviseras vilket uppskattas minska de direkta utgifterna för primära resurser med omkring 6 000 mil- jarder kronor jämfört med nuvarande utvecklingsscenarier. Om även andra kostnadsminskningar räknas in uppskattar rapporten att vinst- erna blir så stora och skulle kunna leda till högre BNP i EU år 2030.7 Det skulle innebära en ekonomisk potential av samma storleksordning som de förväntade vinsterna när EU:s före- 4Conolly, D. et al. Heat Roadmap Europe: Combining district heating with heat savings to decarbonise the EU energy system, Energy Policy, . 5http://ec.europa.eu//statistics-explained/index.php/_statistics# _treatment Besökt . 6Se not 7. 7Ellen , Stiftungsfonds für Umwelökonomie und Nachhaltigkeit, . Growth Within: A circular economy vision for a competitive Europe. Även för väger samma tre sektorer tungt vad gäller resursanvändning. Se till exempel SOU 2005:51, Bilen, biffen, bostaden. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter gångare EEG lanserade idén om den gemensamma europeiska marknaden under 1980-talet.8 Europeiska hushåll använder i genomsnitt av sin disponibla inkomst för transporter. Men de spenderas i ett system med mycket stora förluster: •Den genomsnittliga bilen står parkerad av tiden, ofta på värdefull mark i städerna. •Bilen har 5 säten men i genomsnitt 1,5 passagerare. •Bara av primärenergin når bilens hjul, resten försvinner i förluster, framför allt i motorn. Av den energin används i sin tur mindre än en tiondel till att ﬂytta passagerare och last, resten går åt för att ﬂytta själva bilen. •Omkring av den värdefulla marken i städer upptas av traﬁksystemet: vägar, parkeringar, traﬁkplatser. •Vägarnas maxkapacitet används bara av tiden och även då täcks av ytan av fordon. Källa: et al., Growth Within: A circular economy vision for a competitive Europe. Andra studier pekar på en potential att globalt minska de årliga råvarukostnaderna med i storleksordningen till år 2030.9 En studie från Economics10 visar att de samlade kostnaderna för råvaror och inköpt material för dansk industri är ungefär dubbelt så stora som lönekostnaderna, vilket indikerar att resursproduktivitet kan vara en lika viktig faktor för industrins kon- kurrenskraft som arbetskraftsproduktiviteten. Studien bedömer också att kostnaderna för resurser och material, med känd tek- nik, kan sänkas med motsvarande 3,5–av dansk industrins totala lönekostnader. 8www.europarl.europa.eu/atyourservice/sv/displayFtu.html?ftuId=FTU_3.1.1.html. Resource Revolution: Meeting the world’s energy, materials, food and water needs. Ressourceproduktivitet og konkurrenceevne i dansk industri. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter Statistik och annat kunskapsunderlag vad gäller materialflöden är dock mycket sämre än för energi, vilket bidrar till att göra alla beräkningar av detta slag svåra. Det gäller självfallet i synnerhet prognoser som sträcker sig långt in framtiden. Den samlade bilden från en rad internationella studier är dock att det finns en mycket stor potential att effektivisera samhällets resursanvändning och att det därmed ligger stora ekonomiska möjligheter i att minska förlusterna, nyttja tillgångarna bättre och utveckla cirkulära affärs- modeller. 4.3Nya möjligheter – tekniska drivkrafter för en cirkulär ekonomi Den tekniska utvecklingen bidrar till att möjligheterna att utveckla en cirkulär ekonomi är mycket större och än för bara ett par årtionden sedan. Det handlar framför allt om två fun- damentala teknologiska genombrott: digitalisering och förnybar energi. Utvecklingen av den digitala tekniken har nått ett stadium där den på ett djupgående sätt är på väg att förändra hela samhällsutveck- lingen, allt från handel och industri till hälsovård och kultur. Till en början användes informationstekniken till att effektivisera eta- blerade processer i industri och offentlig förvaltning. har vi nått ett stadium av digital transformation som ger upphov till helt nya sätt att organisera och driva mänsklig verksamhet. De digitala infor- mationsnätverken vävs allt tätare samman med de fysiska flödena i samhället. Konsekvenserna begränsas inte längre till teknik och eko- nomi utan påverkar nu i hög grad också sociala relationer och mänskligt beteende. Digitaliseringen kopplas ofta till vad som beskrivs som industri- aliseringens fjärde våg, och begrepp som sakernas internet (Inter- Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter net of Things, IoT), eller alltings internet (Internet of Everything, IoE), big data, block chain teknologier och artificiell intelligens.11 Denna utveckling ger helt andra möjligheter att följa, styra och effektivisera samhällets resursanvändning. Mest uppenbart redan nu är hur digitala plattformar för delning eller försäljning möjliggör ett mer effektivt nyttjande av samhällets befintliga resurser. Ett känt exempel är AirBnB som erbjuder korttidsuthyrning av privata bostäder som därmed kan nyttjas mer effektivt. Företaget är verksamt i 190 länder och erbjuder omkring två miljoner bostäder för uthyrning. Det startade och beräknas vara värt , eller nästan lika mycket som de stora hotellkedjorna Hilton och Hyatt tillsammans.12 Både AirBnB och dess kusin , som är en digital tjänst för persontransporter, hör till världens högst värderade onoterade företag. Annonstjänsten Blocket är ett svenskt exempel som har möjlig- gjort effektivare försäljning av framför allt begagnade varor. Värdet på allt det som annonseras ut på Blocket beräknas uppgå till över en tiondel av BNP.13 Motsvarande digitala plattformar som kan väcka slumrande resurser och effektivt matcha utbud och efterfrågan finns och kommer att uppstå på många fler områden, inte bara för konsumenter, utan i handel mellan företag. Digitaliseringen ger också möjlighet att digi- talt identifiera och märka olika komponenter i en produkt, vilket ibland kallas ett materialpass. Därmed kan värdet i produkten upp- rätthållas på ett mycket smartare sätt. I stället för att i slutet av dess livslängd krossa och smälta ner värdefulla komponenter till låg- värdiga blandningar, kan olika delar eller material tas tillvara, sepa- reras och återanvändas på ett mer differentierat och resurseffektivt sätt. Detta kommer att påverka industriell design för att möjliggöra cirkulärt återbruk. På oräkneliga områden möjliggör digitaliseringen ett mer effek- tivt och cirkulärt nyttjande av samhällets resurser. Digitala platt- formar möjliggör dessutom informationsutbyte och betalningar i 11Se till exempel den tyska regeringens plattform för Industri 4.0., . 12www.skift.com/2016/09/23/airbnbs-latest-investment-values-it-as-much-as-hilton-and- hyatt-combined/ Besökt . 13www.blocket.se/omblocket.htm Besökt . Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter realtid mellan en stor mängd aktörer som ger helt nya möjligheter till cirkulära affärsmodeller. Världens energiförsörjning, dominerad av fossila bränslen, är ett tydligt exempel på de växande problemen med den linjära ekonomin och resursanvändningen. Förnybar, eller om man så vill cirkulär, energi svarar ännu för en mycket liten del av världens totala energibalans, även om den nu växer snabbare än alla andra energislag. svarade förny- bar elproduktion för hela ökningen av världens elproduktion.14 Denna utveckling drevs tidigare av starka subventioner i några få ledande länder. Den omvälvning som börjat beror på att framför allt förnybar elproduktion från vind- och solkraft har fallit kraftigt i pris och därmed blivit konkurrenskraftig utan sub- ventioner på allt fler håll i världen. Det gäller inte minst i flera starka tillväxtekonomier. Priserna på förnybar energi fortsätter av allt att döma att falla relativt andra alternativ. Det beror i grunden på att kostnaden inte är kopplad till någon råvara, utan helt bestäms av teknologins ut- veckling. Kostnaden faller därmed med lärkurvor och volymer på samma sätt som för andra tekniker. Den förnybara energins väx- ande konkurrenskraft kan därmed också ses som ett exempel på potentialen i cirkulära affärsmodeller. Framför allt innebär den att en framtida cirkulär ekonomi också kan drivas med konkurrens- kraftig cirkulär energi. Särskilt solenergin har dessutom en systemförändrande potential genom att den erbjuder starkt decentraliserad produktion, lagring och användning av energi, vilket öppnar nya möjligheter för inno- vation i resurseffektiv teknik och affärsmodeller. 14 BP 2016. /en/global/corporate/ energy-economics/statistical-review-of-world-energy/renewable-energy.html. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter 4.4Omfattande verktygslåda för cirkulär ekonomi Med den breda definition av cirkulär ekonomi som presenterades i kapitel 3 och mot bakgrund av de möjligheter och drivkrafter som beskrivits ovan, blir det tydligt att det finns många möjligheter för de aktörer som vill utveckla cirkulär teknik eller cirkulära affärs- och verksamhetsmodeller. Man kan förenklat beskriva dessa som en verktygslåda med sex olika slags verktyg, enligt figur 4.1. Framför allt genom att kombinera dessa verktyg skapas en stor potential för innovation. Det kan handla om såväl stegvisa förbätt- ringar i befintliga processer som så kallad disruptiv, eller om- välvande, innovation som leder till helt nya affärsmodeller eller system. Verktygslåda för cirkulära affärsmodeller • Övergå till förnybar energi och biologiskt nedbrytbara material. • Bevara och återskapa fungerande ekosystem. • Återför återvunna biologiska resurser till biosfären. • Öka nyttjandegraden genom att dela tillgångar. • Förläng livslängd genom underhåll och design för hållbarhet • Sälj funktion istället för produkt. • Återanvänd (t.ex. genom begagnatförsäljning). • Öka produktens prestanda/effektivitet. • Eliminera avfall i leverantörskedja och produktion. • Nyttja big data, automatisering, fjärravläsning- och styrning. • Möjliggör uppgradering och modularitet genom design. • Återtillverka produkter och komponenter. • Återvinn material. • Återvinn biokemialier från organiskt avfall. • Böcker, musik, möten, butiker, utbildning etc. • Använd avancerade material, nya teknologier, nya tjänster när miljönyttan motiverar. Källa: , /Mc . Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter 4.5Minskade affärsrisker och ökad försörjningstrygghet 4.5.1Instabila råvarupriser och affärsrisker I takt med att resurssituationen i världen blir allt mer ansträngd utgör den också en allt starkare riskfaktor för näringslivet. Efter ett århundrade av fallande reala råvarupriser bröts den trenden . steg de genomsnittliga globala råvarupriserna med och raderade därmed ut hela prissänkningen för de tidigare hundra åren. Även om råvarupriserna därefter sjönk igen så tycks alla de bedömare som utredningen varit i kontakt med, förutspå långsiktigt stigande eller i alla fall mer in- stabila och svårförutsägbara råvarupriser i framtiden.15 Detta gäller metaller och andra i allmänhet icke förnybara resurser som har ett pris och handlas på världsmarknaden. Som framgår av kapitel 3 är det minst lika viktigt att beakta de naturresurser som i allmänhet inte är prissatta på marknaden som ren luft, grundvatten och biodiversitet, vilka är basen för alla ekosystemtjänster. De är redan starkt ansträngda, vilket leder till stora och växande kost- nader, som dock inte syns i marknadspriserna, i brist på fungerande marknader eller politiska regleringar. Men dessa kostnader är reella för samhället och kan plötsligt slå igenom också för näringslivet, vid till exempel extrema händelser som en stark torrperiod, eller i större skala om de globala eko- systemen hamnar ur balans och når en brytpunkt, en så kallad tip- ping point. Kostnaderna kan också börja slå igenom på ett mer kontrollerat sätt i takt med att enskilda länder eller det internatio- nella samfundet genomför politiska reformer för att exempelvis motverka klimatförändringar eller markförstöring. Många internationella företag är starkt medvetna om de risker som finns kopplade till hållbarhetsutmaningar i försörjnings- kedjan. Exempelvis har analyser visat hur lönsamheten hos kläd- företag varierat med så mycket som beroende på svängningar i bomullspriserna.16 Resource Revolution: Meeting the world’s energy, materials, food and water needs. Natural capital at risc: The top 100 externalities of business. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter När företag som H&M formulerar en långtgående vision om att bli helt cirkulärt17 eller deklarerar att de ska nå energi- och resursoberoende18 handlar det inte bara om att vinna förtroende och bidra positivt till det omgivande samhället. Det handlar i högsta grad om att minimera reella risker i den långsiktiga affärsmodellen. Även länder och regeringar har börjat fästa allt större avseende vid risker med naturresursförsörjningen och därmed anledning att prioritera en mer effektiv resursanvändning och ett mer effektivt och cirkulärt nyttjande av de resurser som redan finns i ekonomin. EU-länderna förbrukar exempelvis ungefär en fjärdedel av världens alla material men utvinner bara . EU har mot den bakgrunden identifierat 20 kritiska råvaror som dels har stor ekonomisk betydelse, dels liten utvinning inom EU.19 Detta anses innebära bland annat politiska risker. Det gäller bland annat fosfatmineral, grafit och många sällsynta jordartsmetaller. är den dominerande producenten av dessa kritiska material. Utredningen bedömer dock inte detta som ett avgörande argu- ment för att styra mot en mer cirkulär ekonomi i . Även om ett enskilt land genom utvinning och återvinning kan försäkra sig om en inhemsk resursbas, är förädling och tillverkning i allmänhet ändå på olika sätt beroende av globala samband och handel över gränserna. Men ökad försörjningstrygghet av kritiska material bedöms alltså vara ett strategiskt intresse på EU-nivå. Det är värt att notera att argument kring försörjningstrygghet återkommit och vuxit i betydelse på nyckelom- råden som energi- och livsmedelsförsörjning. Också på dessa om- råden lyfts effektivisering och ett minskat beroende av importerade 17https://about.hm.com/sv/sustainability/approach-to-sustainability/sustainability- strategy.html Besökt . 18Ikea, 2014, People & Planet , Sustainability Strategy for 2020. Citat: “Resource and energy independence refers to using resources within the limits of the planet - enabling us to take greater control of our resource chain, through approaches such as vertical integration into raw materials and by increasing recycling and reuse of critical raw materials.” 19Sveriges geologiska undersökning SGU. Uppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotentialen för svenska metall- och mineraltillgångar. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter fossila bränslen och insatsvaror som prioriterade åtgärder. Den oro som uppstått för ökad protektionism i världseko- nomin eller till och med handelskrig, kan göra att dessa aspekter på råvaruförsörjning och -användning kommer att lyftas fram starkare. Av ovanstående exempel framgår att den cirkulära ekonomin erbjuder intressanta affärsutvecklingsmöjligheter för både företag och hela branscher och minskade kostnader för samhället. Likväl är det betydligt svårare att uppskatta de samlade samhällsekonomiska effekterna av en övergång till mer cirkulär ekonomi. Åtminstone på det sätt frågan ofta ställs: Hur påverkas tillväxt och sysselsättning? Det har heller inte legat inom utredningens möjlighet eller uppdrag att närmare analysera dessa frågor. Det förefaller dock uppenbart att det finns möjlighet till stora kostnadssänkningar för hela samhället som andelar av brutto- nationalprodukten, BNP. Det är likaså svårt att invända mot att ett effektivt resursutnyttjande är bättre än ett ineffektivt, givet att inte själva omställningen i sig är för dyr, till exempel den nya teknik som behövs. Men hur tillväxten i ekonomin i stort påverkas, beror i sin tur på hur hushåll och företag använder de pengar som sparas på ett mer effektivt naturresursutnyttjande, hur relativa kon- kurrenskraft påverkas, vad som händer med export och import, med mera. De flesta rapporter från välrenommerade internationella organ som bland andra , och missionen pekar även på möjligheter till ökad sysselsättning vid omställning till en cirkulär ekonomi, även om effekterna är svåra att analysera.20 Mot den bakgrunden kan det förefalla överraskande att en svensk analys från drar slutsatsen att sysselsättningen inte skulle påverkas.21 Den slutsatsen tycks fram- 20För bakgrundsrapporter till sådana slutsatser, se till exempel: Econometrics. Study on modelling the economic and environmental impacts of raw material consumption. Technical Report 2014.2478.; Horbach, J. Rennings, K. Sommerfeld, K. Circular Economy and Emplyment, (Metastudie.) The potential of the circular economy, Hämtad från economics.rabobank.com/publications, . Towards the Circular Economy: Accelerating the scale-up across global supply chains. Miljö, ekonomi och politik 2016. s. 120-122. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter för allt baseras på ett principiellt resonemang om att det egentligen bara är arbetsmarknadens funktionssätt som kan påverka den lång- siktiga arbetslösheten. Åtminstone på kort- och medellång sikt finns det skäl att anta att övergången till en mer cirkulär resursanvändning faktiskt skulle förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom tillkomsten av fler tjänstebaserade jobb som inte kräver akademisk utbildning kom- binerat med en viss förskjutning av konsumtionen från importerade produkter till inhemska tjänster. På kommer sysselsätt- ningsutvecklingen förvisso att bestämmas av många andra faktorer och teknikutvecklingen att förändra efterfrågan på arbetskraft också vad gäller cirkulära tjänster. I detta sammanhang får dock inte det grundläggande problemet från kapitel 3 glömmas bort: Den nuvarande linjära ekonomin skapar mycket stora och växande kostnader som inte är synliga i marknadspriserna, men helt underminerar tillväxten om vi inte kan förändra resursflödena i ekonomin. De bas-scenarier, eller ”business- as-usual”-alternativ, med trendframskriven tillväxt som används i de flesta studier av olika tillväxtscenarier finns inte i verkligheten. Business as usual blir mycket kostsamt. En smart och samhällseko- nomiskt effektiv omställning till hållbarhet blir lönsam för samhället. Som framgår av ovanstående finns det både ekonomiska drivkrafter och tekniska möjligheter som underlättar omställningen till cirkulär ekonomi. I många fall kan cirkulära affärsmodeller vara mer lönsamma än de traditionella. Man kan därför fråga sig om det behövs några utvecklade styr- medel eller förändrad politik. Kommer inte förändringen att ske av sig själv? Det finns dock betydande inbyggda hinder mot en cirkulär eko- nomi. En del av dem har att göra med att marknaderna inte fun- gerar optimalt, vad som brukar kallas för marknadsmisslyckanden. Det viktigaste marknadsmisslyckandet handlar om de stora externa kostnader som är förknippade med vår resursanvändning, men som inte har något pris på marknaden och som beskrivs i kapitel 3. Problemet med miljökostnader som inte har något pris på mark- naden förstärks dessutom av att många regeringar subventionerar Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter naturresursutvinning och primära industrier. De samlade råvaru- relaterade subventionerna i världen, inklusive till energi och vatten, har uppskattats uppgå till årligen.22 Det är mer än en procent av hela världens BNP och bidrar till att hålla resurspriserna på en konstgjort låg nivå. Det finns också andra marknadsmisslyckanden som otillgänglig information och höga transaktionskostnader. Det bidrar till att de flesta marknader för återvunna material eller begagnade produkter inte är lika välfungerande som för jungfruliga material eller nya produkter. Delade incitament är ett annat vanligt hinder. Det betyder att en åtgärd som egentligen är lönsam inte genomförs där- för att kostnader och vinster av en viss åtgärd är obalanserat för- delade mellan olika aktörer. Det finns också andra typer av hinder. Diskussionen om even- tuellt nya styrmedel tycks ofta utgå ifrån ett outtalat antagande om att nuvarande förhållanden är marknadsstyrda och att varje för- ändring därmed är ett ingrepp som stör marknaden. I själva verket är samhällets resurstunga system som bebyggelse, samhällsplanering, trafik och livsmedelsförsörjning styrda av mängder av regelverk och standarder som format den nuvarande ordningen och kon- serverar den. Detta kan kallas för regelmisslyckanden. En omställ- ning till cirkulär ekonomi kommer att kräva omfattande förändringar i dessa regelverk. Vidare är såväl offentliga institutioner som branschorganisa- tioner, liksom våra vanor, beteenden, och konsumtionsmönster formade under mer än ett århundrade av linjärt ekonomiskt tänk- ande. Här ryms rader av synliga och osynliga hinder mot innovation, nytänkande och cirkulärt entreprenörskap. Det kommer att ta tid att förändra allt detta, precis som det tagit att skapa den nuvarande ordningen, i huvudsak byggd på ett linjärt resurs- utnyttjande. Att avlägsna ett hinder behöver inte innebära en avvikelse från en fri och fungerande marknad utan, om det görs klokt, snarare skapa bättre fungerande marknader där priserna bättre speglar den reella samhällsekonomiska kostnaden. Inte heller behöver ny policy Resource Revolution: Meeting the world’s energy, materials, food and water needs. Cirkulär ekonomi – ekonomiska möjligheter betyda fler eller krångligare regler.