sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — E-tjänsterna för kommunala tillstånd tas fram som innehålls- och teknikstandarder som kommunerna implementerar i sina tekniska lösningar. På detta sätt driver Serverat digitaliseringsutvecklingen i kommunerna och underlättar ansökningsprocesser som är digitala hela vägen in i verk- samhetssystemen på kommunerna. Regler, tillstånd och tillsyn Kring transparensproblemet arbetar Serverat för att företagen ska kunna se status och återkoppling från processerna i samtliga kom- muner och myndigheter i checklistan på . Serverat har utökats från att starta restaurang och café till att även inrymma besöksnäringen i bredare bemärkelse. 14.6Den vitala kontakten mellan företag och kommun Bedömning: Det är av stor vikt att regeltillämpning gällande tillstånd och avgifter är och upplevs likvärdig i hela landet. Här har kommuner ett stort ansvar. En viktig förutsättning för att kommunerna ska kunna ta fram rättvisa och tydliga taxor är att tillsynsvägledningen från de centrala myndigheterna blir mer samlad över lagstiftnings- områden och olika statliga verk. Det är främst på nivå som många företag möter de regel- verk som påverkar deras vardag. Företag och organisationer vittnar om att det är stora skillnader i handläggningstider, rättstillämpning av samma regelverk och stora skillnader i tillsynsavgifter beroende på i vilken kommun företaget befinner sig. Detta innebär en stor rätts- osäkerhet för företagen. Rättstillämpning ska inte skilja mellan olika kommuner utan rättslig grund för detta. Upplevelsen hos företagen är också att det varierar om tillsynsavgiften har en koppling till mot- prestation från kommunens sida. Hur företagens kontakt med sin kommun fungerar påverkas i hög grad av hur kommunen är organiserad, politiska prioriteringar och hur tillgängliga tjänstemän och politiker är. Sättet på vilket företag kan få tag i information om gällande regler, vilka personer som ansvarar för tillstånd och tillsyn och hur kommunen hanterar före- tagets ärende är av mycket stor vikt för företagens verksamhet. Det är kommunernas förutsättningar som framför allt bör utvecklas, och förståelsen för hur regler och tillsyn påverkar företagen behöver öka i många kommuner. Ett sätt att få en bättre bild är om varje kommun gör en sammanställning av den totala regel- och tillsynsbördan för besöksnäringens företag i den egna kommunen. Det har växt fram olika goda modeller för att förenkla kontakten mellan företag, kommun och myndigheter. Ett exempel är Dukat Regler, tillstånd och tillsyn Bord i där tjänstemän från kommunens olika nämnder och förvaltningar står till förfogande vid en stående tid . Företagarna kan då träffa berörda tjänstemän för att få sitt ärende behandlat. Ett annat exempel är Tillväxt och tillsyn, en modell utvecklad av med syfte att se över kom- munens företagarservice. Bland annat betalar företagen när de får tillsyn från myndigheter i stället för att, som är normalfallet, betala i förväg utan att vara garanterad tillsyn. Detta har lett till en ökad dialog mellan företag, kommun och myndighet. Kommuner och Landsting bedriver sedan närmare insatser som tar sikte på att ge kommuner förutsättningar att för- bättra det kommunala företagsklimatet och förenkla för företagen. har SKL erbjudit kommuner utbildningen Förenkla – helt enkelt. Utbildningen är en plattform för kommuner att utveckla sina företagskontakter och 135 av 290 kommuner har deltagit. SKL erbjuder även kommuner att delta i en NKI-mätning25 av den kom- munala organisationens service till företagen, för att säkerställa att förbättringsarbetet är väl förankrat i företagens behov. Resultaten presenteras som en så kallad öppen jämförelse. Sedan första mät- ningen 2010 har mätresultaten ständigt förbättrats med ett undantag, bygglov. Exempelvis har miljö- och hälsoskydd ökat från ett NKI på 63 till 70 . SKL har också konstaterat att de kommuner som genomfört utbildningen Förenkla – helt enkelt får högre resultat i NKI-mätningen än övriga kommuner. 14.7Förenkling för företagare i besöksnäring Bedömning: Pågående insatser för regelförenkling kommer att gagna besöksnäringens företag, där satsningar på digitalisering, fortsatt utveckling av , att korta handläggningstiderna och att göra det enklare att ha anställda är mest angeläget. Regeringens förenklingsarbete bör växlas upp vilket kräver fortsatt fokus på samverkan och lärande mellan myndigheter, och att de tjänster och lösningar som utvecklas utgår från företagens behov. Regler, tillstånd och tillsyn genomför enkätundersökningen Före- tagens villkor och verklighet där myndigheten bland annat ställer frågor om företag upplever lagar och myndighetsregler som hinder för sin utveckling och tillväxt. Resultaten visar att av de tillfrågade företagen upplevde lagar och myndighets- regler som ett stort hinder för utveckling och tillväxt. Detta är en ökning med . De branscher som bidrar till ökningen är Bygg och Handel, flertalet av de övriga branscherna upplever lagar och myndighetsregler som ett mindre hinder än 2014.26 Gruppen turismföretagare som upplever tillgång på arbetskraft och lagar och regler som ett stort hinder för tillväxt har minskat . En studie som genomförde pekar på att många företag, , upplever att det har blivit krångligare att följa statliga regler jämfört med . av företagen tycker att det har blivit enklare än sedan.27 Det finns ett antal områden som behöver stärkas upp för att fler företag ska startas och de existerande företagen ska anställa fler: •Digitalt stöd för uppgiftslämnandet. Möjligheten att lämna in uppgifter och att hantera pågående ärenden digitalt är, givet besöksnärings företagares kravbild och förutsättningar, ett område som skulle bidra till effektivisering och frigöra tid till möjlig- heterna att driva och utveckla sina verksamheter. En studie som har tagit fram visade att företagarna generellt har en god vana att använda digitala tjänster och att de föredrar att använda uppgiftslämnandet digitalt.28 •Ökad koordinering av uppgiftslämnande mellan myndigheter för att minska uppgiftslämnandet för företagare. Upplevelsen och det faktum att samma uppgifter lämnas om och om igen till olika aktörer är ett område i behov av förändring. Detta är ett av flera områden där uppgiftslämnandet bättre kan samordnas med myndigheter. 26Tillväxtverket (2017): Företagens villkor och verklighet, Rapport 0232, s. 20–21. 27Näringslivets regelnämnd (2017): Företagens syn på regelförbättringsarbetet, SKOP-under- sökning med svenska företagare, . 28Tillväxtverket (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. Regler, tillstånd och tillsyn •Förbättrade förutsättningar för att ha anställda och att anställa. För att få tillväxt i besöksnäringen är kompetensförsörjning avgörande. Tillgång till lämplig arbetskraft framkommer som ett hinder för företagens utveckling och tillväxt.29 I besöksnäringen, jämfört med andra näringar, är det vanligare att ha säsongs- anställda och deltidsanställda vilket innebär mer uppgiftslämnande för företagarna. Studier från visar att uppgiftsläm- nande till rörande exempelvis SGI30 och beräknad årslön är mer komplicerad för besöksnäringen än för andra grupper av företagare. började Arbets- miljöverkets nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö att gälla. Syftet med föreskrifterna är att främja en god arbetsmiljö och förebygga risk för ohälsa på grund av organisato- riska och sociala förhållanden i arbetsmiljön. För att minska företagarnas uppgiftslämnarbörda som en följd av den nya före- skriften kan åtgärder vidtas. kan till exempel tydliggöra vilka krav en arbetsgivare bör prioritera samt se över hur dokumentationen kring kraven kan minimeras utan att arbets- miljön blir lidande. I en studie från framkom flera förslag på hur tillgången på lämplig personal kan öka. Företagen och deras branschorganisationer föreslår insatser som att åter- införa sänkt arbetsgivaravgift för personer , förbättrat stöd från Arbetsförmedlingen för att ha praktikanter och för- bättrade möjligheter att annonsera efter personal hos Arbets- förmedlingen.31 Den relativt höga personalomsättningen i besöks- näringen medför en hög administrativ börda för anmälan av serveringsansvariga. Denna anmälan bör digitaliseras så långt möjligt. Handläggningstider behöver minskas generellt och särskilt beträffande bygglov. Långa hand- läggningstider hämmar tillväxt och expansion i besöksnäringen. Besöksnäringen domineras av små och medelstora företag i olika branscher med verksamhet i hela . Att förenkla för före- tagen är av stor vikt för besöksnäringens tillväxt och utveckling. 29Tillväxtverket (2017): Företagens villkor och verklighet, Rapport 0232. 31Tillväxtverket (2016): Ökad digitalisering för en blomstrande besöksnäring. Regler, tillstånd och tillsyn finns stora utmaningar med att identifiera och rikta in- satser till olika delar av besöksnäringen, som består av flera bran- scher som i sin tur är heterogena och består av företag med olika verksamhetsinriktning och med aktivitet under olika delar av året. 14.8Företagens villkor som strategiskt insatsområde Sammanfattningsvis konstaterar vi att regler, tillstånd och tillsyn utgör en viktig del av företagens villkor och påverkan på svensk besöksnärings konkurrenskraft i ett globalt perspektiv. Inom området regelgivning är det inte minst av stor vikt att konsekvensutredningars kvalitet ökar för att de regler som beslutas av det offentliga ska bli så enkla och ändamålsenliga som möjligt. I regelgivningsarbetet är det viktigt att företagsperspektivet finns med i samtliga förslag som rör företagen. Det finns en uppenbar risk för suboptimeringar i form av att många olika regelverk sammantaget leder till omfattande kostnader för företag. Det är ofta tillämpningen av regler som avgör hur stor den sammantagna kostnaden till följd av regler blir för företagen. Mer än hälften av regelbördan för svenska företag är en följd av . () har lyft behovet av en förbättrad process för det svenska arbetet med EU-lagstiftning.32 Gold-plating är ett begrepp som används när EU-lagstiftning tolkas och överimplementeras på nationell nivå. Utöver granskningar av EU-konsekvensbedömningar ser NRN ett behov av att skapa rutiner för tidiga och återkommande samråd med närings- livet och andra intressenter för att tydliggöra och undvika eventuell överimplementering. Utredningen föreslår i kapitel 3 att regeringen antar en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring och att före- tagens villkor ingår som ett strategiskt insatsområde i strategin. Vi ser att det finns utrymme för att sätta mätbara delmål för nationellt regelgivnings- och förenklingsarbete som berör besöksnäringens företag inom ramen för det föreslagna strategiarbetet. 32 (2017): Rätt underlag för rätt beslut. Åtgärder för bättre konsekvens- utredningar. Regler, tillstånd och tillsyn Förslaget i kapitlet avser ett uppväxlat arbete med regelförenkling för företag inom besöksnärigen och väntas innebära en kostnad för staten på . Förslaget väntas ge positiva effekter på företagen genom ökad effektivitet, reducerade kostnader samt indirekt ökad sysselsättning. Förslaget påverkar företag i alla besöks- näringens branscher i hela landet. Små företag kan i något i högre grad påverkas positivt, då dessa utgår ifrån en lägre kapacitet att hantera regel- och uppgiftslämnar- krav. Vidare väntas företag med kombinationsverksamheter, med exempelvis både djurhållning, servering och butik, i högre grad på- verkas positivt eftersom de har fler regelverk att förhålla sig till. Dessa företag finns ofta i landsbygder. Förslagets genomförande väntas bidra både till fler nystartade företag och tillväxt i befintliga företag och stimulera sysselsättning i båda dessa kategorier. 15Samlade konsekvenser av utredningens förslag Särskilda utredare ska enligt kommittéförordningen (1998:1474) beskriva konsekvenserna av de förslag som lämnas.1 Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen inne- bär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa också redo- visas. Om förslagen medför kostnadsökningar eller intäktsminsk- ningar för staten, kommuner och landsting, ska utredaren föreslå en finansiering. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska dessa konsekvenser beskrivas i betänkandet. Det- samma gäller för förslag som har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt utredningens direktiv ska utredaren vidare bedöma vilken påverkan på andra myndigheter och organisationer de lämnade för- slagen får om de genomförs. Om målkonflikter uppstår med anled- ning av förslagen, ska en redovisning lämnas över vilka intressen som behöver vägas samman. Slutligen ska utredaren analysera och redo- 1 Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet, motsvarade även de krav som finns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningens förslag är dock inriktade på samlad politik genom mål, strategier, organisation samt ett antal myndighetsuppdrag och inte nya eller ändrade regler. Samlade konsekvenser av utredningens förslag visa vilka konsekvenser förslagen får för kvinnor respektive män, flickor respektive pojkar, särskilt de delar av förslagen som rör arbetsmarknad, innovation, sysselsättning och företagande. I följande avsnitt redovisas en samlad bedömning av konsekven- serna av utredningens förslag utifrån dessa krav. Dessutom avslutas kapitel 3–14 med en kort konsekvensbeskrivning för förslagen i respektive kapitel. Utredningens uppdrag är mycket brett och mer- parten av förslagen består av myndighetsuppdrag för vidare beredning. Det gör att de relevanta konsekvenserna av förslagen till övervägande del är indirekta, dvs. det är vad uppdraget är tänkt att leda till som skapar den eftersträvansvärda effekten, snarare än genomförandet av förslaget i sig. Vi har utgått ifrån detta resonemang när vi har analy- serat förslagens konsekvenser inom de respektive områdena. Storleken av turismkonsumtionen, lönsamheten i företagen och ytterst de samhällsekonomiska effekterna av turism och besöks- näring påverkans av en mängd omvärldsfaktorer, exempelvis världs- konjunktur, demografi, migration, klimat och teknisk utveckling. Utredningens konsekvensbeskrivningar ska förstås utifrån en situa- tion där dessa omvärldsfaktorer antas vara konstanta. Det är inte en prognos om hur vi tror att framtiden kommer att te sig, utan en metod för att förstå vilken effekt förslagen kan ha, isolerat från dessa omvärldsfaktorer. Utredningens sammantagna bedömning är att förslagen leder till positiva samhällsekonomiska effekter genom att möjliggöra att de samlade resurserna inom den svenska besöksnäringen och besöks- näringens omgivande aktörssystem används mer effektivt än . Utredningens förslag om en samlad politik för besöksnäringen syftar till att de offentliga resurserna ska användas mer effektivt. Det handlar bland annat om resurser som avsätts direkt för att stödja besöksnäringen, som strukturfondsmedel, nationella projektmedel och investeringsstöd samt motsvarande stöd på regional nivå. Som utredningens karta över aktörssystemet visar finns det därtill många Samlade konsekvenser av utredningens förslag offentliga aktörer som har uppgifter som påverkar, eller har potential att påverka, hållbar turism och besöksnäring. Utredningens bedöm- ning är att den samlade politiken även kan effektivisera insatser hos alla dessa. I nästa led förväntas dessa resurser och insatser ge bättre förutsättningar för företagande i alla besöksnäringens branscher. Det kan allt annat lika förväntas leda till ökad sysselsättning och tillväxt vilket ger positiva samhällsekonomiska effekter. Vidare är en central del av förslagen om en samlad politik att dessa ska leda mot en hållbar besöksnäring och turism, ur såväl ekono- miskt, socialt som miljömässigt perspektiv. Detta är viktigt för att de samhällsekonomiska effekterna ska vara positiva även på lång sikt. Vad gäller förslaget om en ny utvecklingsfunktion syftar det till att företag i alla besöksnäringens branscher ska utveckla bättre tjänster, produkter och upplevelser för besökare. Det antas stimulera efter- frågan och öka förädlingsvärdet och därigenom skapa lönsamhet i företagen. Konsekvenserna är liknande för de tre alternativen, det som skiljer dem åt är graden av engagemang från regioner och före- tag. För alternativ 1 bedömer utredningen att det regionala engage- manget kommer att leda till att effekterna sprids snabbare i hela landet och potentiellt blir större än i de övriga alternativen. Även i alternativ 2 finns ett regionalt engagemang men eftersom funktionen ligger i ett mindre bolag med ett mer avgränsat uppdrag förväntas effekterna på företagens lönsamhet bli något lägre än i alternativ 1. Vad gäller alternativ 3 förväntas även detta förslag leda till högre lönsamhet i företagen än om ingen utvecklingsfunktion etableras. Däremot bedömer vi att det sker i mindre utsträckning på grund av svagare engagemang från det privata näringslivet än i alternativ 1 och 2. Därtill saknar alternativ 3 tydliga kopplingar till forsknings- och innovationsstödssystemet, vilket också begränsar möjligheten att utveckla produkter och tjänster och därigenom lönsamheten i företagen. Turismkonsumtion och lönsamma företag har positiva samhälls- ekonomiska effekter bland annat genom möjligheten till ökad syssel- sättning i hela landet. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Utredningen ger ett stort antal förslag inom ett brett fält av om- råden, som syftar till att stärka den svenska turismen och besöks- näringen. Utredningens bedömning är att förslagen har positiva sam- hällsekonomiska effekter, framför allt genom att de förväntas leda till hållbart växande turismkonsumtion och företagande, vilket bidrar till ökad sysselsättning för kvinnor och män i hela landet. Behov av offentliga åtaganden brukar härledas från termer om marknadsmisslyckanden i form av exempelvis ofullständig informa- tion, externaliteter och kollektiva nyttigheter. I sådana fall, för exem- pelvis ren luft, behov av brandförsvar eller utbildning, kommer sam- hällets samlade resurser annars inte fördelas på ett effektivt sätt. Teorier om marknadsmisslyckanden är ett sätt att förklara de sam- hällsekonomiska motiven till offentliga åtaganden i sammanhang som rör turism och besöksnäring. Exempelvis kan verksamhet i naturmiljöer medföra positiva eller negativa externaliteter, dvs. att ett affärsbeslut som fattas av en aktör kan påverka tredje part. En markägares val av förvaltning av en skog eller betesmark kan inne- bära högre eller lägre affärsmöjligheter för hotellägare, naturturism- företag, transportföretag och handlare i närheten. På motsvarande vis kan ett naturturismföretags beslut medföra åverkan på naturen som framför allt drabbar andra. Utredningens förslag syftar övergripande till att skapa förutsättningar för samhällsekonomisk effektivitet i en rad situationer där enskilda aktörer inte själva, utan offentligt in- gripande, fattar beslut som leder till att samlade resurser fördelas effektivt eftersom dessa som enskilda aktörer inte kan ”räkna hem” nyttan av beslutet. Utredningens förslag om att stärka forskningen inom turism och besöksnäring kommer leda till större kunskap om exempelvis mål- grupper, modeller för samhällsekonomiska beräkningar, hållbarhets- aspekter och effekter av reglering. Denna kunskap möjliggör beslut om resursfördelningar inom såväl privat som offentlig verksamhet som leder till större samhällsekonomisk effektivitet än om ingen forskning gjorts. På liknande sätt kan utredningens förslag om utveckling av data och statistik ge tillgång till bättre beslutsunderlag som i sin tur kan leda till mer faktabaserade investeringsbeslut vad gäller bland annat offentlig infrastruktur, projektstöd och företags produktutveckling Samlade konsekvenser av utredningens förslag Sammantaget är konsekvensen att samhällets resurser kan användas på ett effektivare och mer hållbart sätt. Utredningen fokuserar på effekter för sysselsättning och företag. Turismen har självfallet har stora effekter även för enskilda individer och samhället i ett bredare perspektiv. Både internationella och in- hemska besöksupplevelser ger positiva effekter i termer av rekreation, hälsa, kunskap och kulturutbyte mellan människor från olika platser. Miljö- och klimatpåverkan av förslagen Transporter är grundläggande i det samlade tjänsteutbudet inom turism, som definitionsenligt handlar om just resande. Transporter är ett område med betydande konsekvenser för miljö och klimat. Förväntade indirekta och långsiktiga effekter av utredningens förslag är att fler besökare väljer mer miljömässigt hållbara transporter till besöksnäringsstarka regioner och kommuner. Vidare är den om- fördelning av trafik från personbil till tåg eller buss som förslagen kan leda till positiv ur ett klimat- och miljöperspektiv. Utredningen har även förslag för att utveckla den svenska natur- turismen. Utveckling av naturturism har synergier med skydd av naturmiljöer, inklusive skydd av vatten och kustområden och håll- bart jord-, skogs- och vattenbruk. Därför bidrar insatserna i till positiva effekter för klimat och miljö under förutsättning att arbetet sker med krav på hållbar utveckling och styrning av besökare på ett sätt som skyddar särskilt värdefulla områden. Ett annat område där utredningen bedömer att det kan finnas påverkan på miljön är förslagen som avser evenemang och stora möten. Utredningen ser en möjlighet med utveckling av hållbara evenemang som kan bidra till förändrade konsumtionsmönster hos dem som besöker eller arbetar med evenemangen. I utredningens förslag om en samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring föreslås som övergripande politiskt mål att öka besöksnäringens bidrag till hållbar utveckling. Utredningen föreslår ett särskilt statligt ansvar för samordning och kunskaps- spridning om hållbar utveckling inom turism och besöksnäring. Avsikten är att kunna hjälpa regioner och näringslivsaktörer med praktiskt hållbarhetsarbete inom turism. Samlade konsekvenser av utredningens förslag Förslagen om forskning samt utvecklad data och statistik förvän- tas leda till ny och viktig kunskap, vilket kan ge olika aktörer verktyg för att arbeta för en växande besöksnäring och bidra till de svenska miljö- och klimatmålen. 15.3Konsekvenser för kostnader och intäkter Utredningen innehåller ett stort antal förslag inom ett flertal politikområden. Som totala kostnader för samtliga förslag i betän- kandet skattas årliga kostnader till samt engångskostnader till enligt tabellerna 15.1–15.3. Kostnaderna som vi anger gäller staten. En förutsättning för flera av förslagen är att branschorganisationer och andra representanter från näringslivet och civilsamhället medverkar. Det medför kostnader för dessa aktörer såväl nationellt, regionalt som lokalt. På motsvarande sätt förutsätter flertalet förslag att kommuner och regioner aktivt deltar i olika insatser. Utredningen har avgränsat sig till att uppskatta dessa kostnader för förslaget om en ny utvecklingsfunktion. Tabell 15.1 Uppskattade kostnader ny utvecklingsfunktion, alt 1–3 SOU 2017:95 Samlade konsekvenser av utredningens förslag Tabell 15.2 Uppskattade kostnader samlad politik Avser total budget för (/år) Ingår i budget för natio- Ingår i budget för Stöd för etablering av Samlade konsekvenser av utredningens förslag Tabell 15.3 Uppskattade kostnader av övriga förslag avseende kunskap om hållbarhet