sou · H5B358 · 2017-06-22 00:00:00 — Det finns bl.a. be- stämmelser om hur kostnader fastställs och när betalningen ska ske. Ytterligare villkor i denna del finns i den överenskommelse mellan och som avses i artikel V.2. Åtgärder som avser luftfartsskydd Bestämmelser om luftfartsskydd finns främst i artikel V i huvud- avtalet. Dessa kompletteras av detaljbestämmelser i samarbetsavta- let, se avsnitt 16.3.4. Ämnet för det här avsnittet är huvudavtalets bestämmelser. Flygplatsoperatören, dvs. , ges enligt huvudavtalet ansvar för att i samråd med tillhandahålla en hög säkerhetsstandard för kontrollområdet, jfr artikel V.1 b. Flygplats- operatören ska också garantera att den har ett säkerhetsprogram som upprätthåller Internationella civila luftfartsorganisationens () riktlinjer, jfr artikel V.1 d. Kontrollområdet ska endast vara tillgängligt för personer och gods som genomgått den särskilda säkerhetskontrollen. Enligt artiklarna V.1 g och V.1 h är detta flygplatsoperatörens ansvar. ska ansvara för den särskilda säkerhetskontrollen på Uppgifter och ansvar för samma sätt som man ansvarar för den allmänna säkerhets- kontrollen på flygplatsen, dvs. genom att tillhandahålla personal och utrustning för att kunna utföra kontrollerna. Den särskilda säkerhetskontrollen behandlar utredningen i kapitel 11. Ytterligare en bestämmelse som avser luftfartsskydd finns i arti- kel III.2 i i huvudavtalet. Enligt bestämmelsen ska ge in- resekontrollanterna tillstånd att komma in på genom flygplatsens personalingångar. Frågor om tillträde till flyg- platsen hanteras av flygplatsoperatören, dvs. 16.4.2Vilka styrmedel kan användas? Såvitt utredningen kan bedöma är det styrmedel av två slag som kan komma i fråga, dels offentligrättsliga styrmedel, dels civilrätts- liga styrmedel. Med offentliga rättsliga styrmedel avses här före- skrifter, närmare bestämt lag, förordning och myndighetsföre- skrifter. Med civilrättsliga styrmedel avses här bolagsordning och ägaranvisning för . Med föreskrifter förstås rättsligt bindande normer som reglerar en- skildas och myndigheters handlande. Enligt regeringsformen avses med föreskrifter lag, som meddelas av , förordning, som meddelas av regeringen, och andra föreskrifter, som efter bemyn- digande av eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner, jfr 8 kap. 1 § regeringsformen. En författning är en av en behörig myndighet utfärdad föreskrift. Ordet författning täcker både lag och förordning samt föreskrifter med skilda beteckningar som beslutas av lägre statliga eller kommunala myndigheter. () innehåller alla viktigare för- fattningar som utfärdats av regeringen, alltså dels av stiftad lag, dels förordningar som regeringen själv beslutat om, samt vidare viktigare bestämmelser utfärdade av myndigheter. Övriga myndig- hetsföreskrifter publiceras i den författningssamling som hör till myndigheten, exempelvis (). En del myndigheter har ingen egen författningssamling utan ger ut sina föreskrifter i en annan myndighets serie. Uppgifter och ansvar för De statligt ägda bolagen lyder enligt Statens ägarpolicy och rikt- linjer för bolag med statligt ägande 2017, se s. 5, under samma lagar som privatägda bolag, t.ex. aktiebolagslagen (2005:551), årsredovis- ningslagen (1995:1554), konkurrenslagen (2008:579) och bokförings- lagen (1999:1078) samt värdepappers- och insiderlagstiftningen med bl.a. lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, lagen (2000:1087) om anmäl- ningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument och lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. Bolagen kan också omfattas av direkt till- lämpliga EU-förordningar. Därutöver kan de statligt ägda bolagen som är verksamma inom en viss sektor, liksom privatägda bolag, lyda under särskild sektors- lagstiftning. Exempel på sådan lagstiftning som gäller för är bestämmelser om luftfart liksom bestämmelser om luft- fartsskydd, se avsnitt 11.4. Genom en bolagsordning bestämmer ägaren ett bolags s.k. verksam- hetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. Bestäm- melser om bolagsordning finns i 3 kap. aktiebolagslagen. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut av . Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår ifrån reglerna för bolag med aktier upptagna till handel på en regle- rad marknad i aktiebolagslagen, Svensk kod för bolagsstyrning och Statens ägarpolicy, se Statens ägarpolicy, s. 3. Bolagsordningen för berörs i avsnitt 16.4.3. Genom en ägaranvisning ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, kon- kreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det i ägaranvisningen tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag, befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar, se Statens ägarpolicy s. 3. En beskrivning av den ägar- anvisning som gäller för finns i avsnitt 16.2. Uppgifter och ansvar för 16.4.3Vilket styrmedel ska användas? Utredningens bedömning: Skyldigheterna för i fråga om den särskilda säkerhetskontrollen ska författnings- regleras. Skyldigheterna för i övrigt enligt avtalen om amerikansk inresekontroll ryms inom bolagsordningen. Genom ägaranvisning bör ges i uppdrag att uppfylla dessa åtaganden avseende den amerikanska inresekontrollen gentemot . har spelat en nyckelroll i samband med tillkomsten av avtalen om amerikansk inresekontroll mellan och . Det var exempelvis bolaget som gjorde den intresseanmä- lan till den amerikanska myndigheten Protection som ledde till förhandlingarna om avtalen mellan länderna. Det synes således ligga i bolagets intresse att självmant uppfylla de skyldigheter som åligger bolaget enligt avtalen. Detta torde enligt utredningens bedömning minska behovet av författningsreglering. Denna slutsats gäller främst de åtgärder i artikel V i huvudavta- let som avser kontrollområdet och kontrollanläggningen. Det torde exempelvis inte finnas något behov av att offentligrättsligt reglera frågan om att bolaget ska tillhandahålla lokaler och utrustning för de amerikanska myndigheterna på det sätt som gäller för bolaget i förhållande till svenska myndigheter, exempelvis enligt 4 kap. 4 § tullagen (2016:253). Samma slutsats torde vara giltig för åtgärder enligt artiklarna V och IX i huvudavtalet som avser kost- nader för den amerikanska inresekontrollen. Skulle, mot förmodan, betalning utebli har enligt artikel IV.3 j iv i huvud- avtalet rätt att vägra att utföra amerikansk inresekontroll. I dessa fall synes andra styrmedel än författningar vara lämpligare, se nedan. I fråga om åtgärder som avser luftfartsskydd kan följande sägas. Skyldigheten för att ha ett säkerhetsprogram som upp- rätthåller Internationella civila luftfartsorganisationens () rikt- linjer (jfr artikel V.1 d i huvudavtalet), torde redan vara uppfylld Uppgifter och ansvar för genom motsvarande krav i förordning (EG) nr 300/2008, jfr arti- kel 12 i den förordningen, se också avsnitt 11.4. Skyldigheten för att ge inresekontrollanterna tillträde till (jfr artikel III.2 i i huvudavtalet) torde kunna hanteras av inom ramen för det befintliga regelverket om tillträde till flygplatser, jfr Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2016:1) om luftfartsskydd. När det gäller åtgärder som avser den särskilda säkerhetskon- trollen i artiklarna V.1 g och V.1 h i huvudavtalet samt V, VI.A, VII och VIII i samarbetsavtalet är det annorlunda. Dessa åtgärder på- verkar enskilda, som exempelvis flygplatspersonal, flygbolagsper- sonal och resenärer, och omfattas inte av det befintliga regelverket om luftfartsskydd. Bestämmelserna i samarbetsavtalet, som inne- håller de materiella kraven, avser i huvudsak en skyldighet för Transportstyrelsen att säkerställa att vidtar vissa åt- gärder som avser den särskilda säkerhetskontrollen. Även om be- stämmelserna avser endast en flygplatsoperatör kan de dock inte sägas avse ett individuellt fall. De genomförs därför lämpligen inom ramen för Transportstyrelsens föreskriftsrätt, se avsnitt 11.5.5. Bolaget är utan någon ytterligare bestämmelse om detta skyldigt att följa de föreskrifter som Transportstyrelsen meddelar. Därmed har säkerställt att avtalsbestämmelserna i denna del tillämpas av . Bolagsordning och ägaranvisning som styrmedel Verksamhetsföremålet för framgår av § 3 i bolagets bolagsordning. Enligt utredningens bedömning torde andra punkten i första stycket vara av störst intresse i det här sammanhanget. Enligt den punkten ska bolaget bl.a. tillhandahålla och utveckla flygplats- operativa tjänster. Det synes inte ha gjorts något försök att definiera begreppet ”flygplatsoperativa tjänster”, jfr prop. 2009/10:16. Möj- ligen är anledningen att man inte velat ge begreppet en alltför snäv innebörd och därmed begränsa bolagets handlingsutrymme. För bedömningens skull är det dock nödvändigt att här göra ett försök att ringa in begreppet. Såvitt utredningen förstår begreppet så torde det, mycket allmänt uttryckt, omfatta tjänster som gör det möjligt att transportera resenärer och gods med luftfart till och Uppgifter och ansvar för från en flygplats, med beaktande av gällande luftfartsbestämmelser. Det kan exempelvis avse att tillhanda ytor och infrastruktur för incheckning och bagagehantering samt att tillhandahålla säkerhets- kontroller av resenärer och gods. Enligt utredningens bedömning torde de åtgärder som avser kontrollområdet och kontrollanläggningen i avtalen om amerikansk inresekontroll i huvudsak ligga inom ramen för bolagets verksam- hetsföremål. Denna bedömning gäller också skyldigheterna för att uppfylla åtagandena i artikel IX i huvudavtalet som avser kostnader för den amerikanska inresekontrollen gente- mot . Bolagets skyldigheter i dessa delar ryms där- med inom den nuvarande bolagsordningen. Någon ändring i bolagsordningen behöver med andra ord inte göras. Emellertid är i förhållande till staten ett privat- rättsligt subjekt och inte part till avtalet mellan och . För att säkerställa att avtalsbestämmelserna i nämnda delar tillämpas av bör bolaget genom en ägaranvisning ges i uppdrag att uppfylla dessa åtaganden. För bolaget finns en av bolagsstämman antagen ägaranvisning, se avsnitt 16.2. Såvitt utredningen kan bedöma är en ägaranvisning ett tydligt in- strument för styrning från ägarens sida i dessa avseenden. Att komplettera den nuvarande ägaranvisningen för med bolagets åtaganden gentemot torde därmed vara en tillräcklig åtgärd från ägarens sida. Hur uppdraget bör for- muleras i ägaranvisningen är en fråga för ägaren att avgöra. Skyldigheterna för i fråga om den särskilda säkerhets- kontrollen behöver författningsregleras. Bolagets skyldigheter i övrigt enligt avtalen om amerikansk inresekontroll ryms inom bo- lagsordningen. Genom ägaranvisning bör bolaget ges i uppdrag att uppfylla dessa åtaganden avseende den amerikanska inresekontrol- len gentemot . Uppgifter och ansvar för 16.5Samarbetet mellan och myndigheterna Det följer av inrättandet av kontrollområdet och närvaron av tjänste- män från den amerikanska myndigheten Protection på att kommer att be- höva samarbeta med den myndigheten, liksom med de svenska myn- digheter som är verksamma på flygplatsen. Även bolaget ser ett nära samarbete med olika myndigheter som en av de viktigaste faktorerna för att den amerikanska inresekontrollen ska kunna fungera väl. 16.5.1Samarbete med amerikanska myndigheter Utredningens bedömning: kommer i olika om- fattning att behöva samarbeta med de amerikanska myndighet- erna US Customs and Border Protection och . Samarbetet med de amerikanska myndigheterna ryms inom bolagsordningen för . Samarbetet mellan och US Customs and Border Protection torde kunna bli tämligen omfattande. Det inleds redan när kontrollområdet och kontrollanläggningen ska planeras, utfor- mas och byggas. Det fortsätter när kontrollområdet och kontroll- anläggningen sedan har tagits i drift. I denna andra fas aktualiseras kontakter med US Customs and Border Protection med anledning av bolagets underhållsansvar för kontrollområdet och dess ansvar för att betala vissa kostnader enligt artikel IX i huvudavtalet. En allmän bestämmelse om samverkan mellan US Customs and Border Protection och bl.a. flygplatsoperatören, dvs. , finns i artikel IV.3 d i huvudavtalet, jfr avsnitt 10.2.1. En mer specifik be- stämmelse om samverkan mellan den amerikanska myndigheten och bolaget som avser bemanningen av kontrollanläggningen finns i artikel IX.1 b ii i det avtalet, se avsnitt 16.3.3. En annan amerikansk myndighet som det kan bli aktuellt att samarbeta med för är Admi- nistration, med anledning av bolagets ansvar för den särskilda säkerhetskontrollen. Detta samarbete torde inte bli lika omfattande Uppgifter och ansvar för som samarbetet med US Customs and Border Protection, eftersom samarbetsavtalets bestämmelser bygger på att i första hand ska samarbeta med Trans- portstyrelsen när det gäller frågor som rör säkerhetskontroller. innehåller inte heller någon bestämmelse som direkt avser samarbete mellan Administ- ration och bolaget. När artikel X om operativ utvärdering av det civila luftfartsskyddet vid , jfr avsnitt 11.3, tilläm- pas, torde det dock bli aktuellt med visst samarbete. Enligt utredningens bedömning torde för bolagets del sam- arbetet med de amerikanska myndigheterna US Customs and Border Protection och ligga inom ramen för verksamhetsföremålet enligt bolagsordningen för , jfr avsnitt 16.4.3. 16.5.2Samarbete med svenska myndigheter Utredningens bedömning: Samarbete mellan och berörda svenska myndigheter med anledning av den ameri- kanska inresekontrollen kan ske inom ramen för det befintliga samarbetet. Verksamheten i kontrollområdet kommer att påverka främst två svenska myndigheter: och . Sam- arbetet mellan dessa myndigheter och US Customs and Border Protection beskrivs närmare i kapitel 10. Eftersom och redan har verksam- het på finns det redan ett nära samarbete mellan dessa myndigheter och , för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter. Såvitt utredningen kan bedöma är de uppgifter som tillkommer för dessa myndigheter och bolaget med anledning av den amerikanska inresekontrollen av ett sådant slag att de bör kunna hanteras inom ramen för det befintliga samarbetet. Detsamma torde gälla för andra myndigheter som mer spora- diskt kommer att beröras av den amerikanska inresekontrollen, exempelvis , då främst smittskyddsläkaren, och . Uppgifter och ansvar för Samarbete mellan Transportstyrelsen och i fråga om den särskilda säkerhetskontrollen torde kunna ske inom ramen för det befintliga samarbetet om luftfartsskydd mellan myndig- heten och bolaget. 16.6Uppföljning av det uppdrag har Utredningens bedömning: Det ligger i ägarens och den verk- ställande ledningens intresse att ingående följa upp bolagets uppdrag avseende den amerikanska inresekontrollen. Vad som ska följas upp och hur uppföljningen ska ske, är en fråga som i sedvanlig ordning får avgöras i dialog mellan ägaren, dvs. staten, och den verkställande ledningen. Utredningen ska enligt direktiven analysera om det bör ske någon uppföljning av det uppdrag har när det gäller den amerikanska inresekontrollen och i så fall hur en sådan uppföljning bör ske. Frågan om uppföljning behöver ses mot bakgrund av de styr- medel som kommer att användas för att genomföra de uppdrag som har. När det gäller de skyldigheter för bolaget som kommer att vara författningsreglerade, är det en uppgift för den ansvariga myndigheten att följa upp att bestämmelserna följs. I avsnitt 11.5.4. föreslår utredningen att Transportstyrelsen ska vara tillsynsmyndighet när det gäller den särskilda säkerhetskon- trollen, se även 3 kap. 13 § i den föreslagna lagen om amerikansk inresekontroll vid utresa från . De skyldigheter som bolaget tilläggs genom bolagsordning och ägaranvisning kan följas upp endast inom ramen för bolagslagstift- ningen och det övriga regelverk som gäller för styrning av statliga bolag. Såsom redovisats i avsnitt 16.4.2 ska det, i de fall uppdrag lämnas genom en ägaranvisning, i anvisningen också anges hur uppdraget ska följas upp. kommer att vara huvudaktör på den svenska sidan när det gäller att bygga upp, organisera, finansiera och driva den amerikanska inresekontrollen vid utresa från . Denna uppgift kommer att medföra stora ekonomiska åtaganden och ställa stora krav på affärsmässighet. Uppgifter och ansvar för dömning ligger det därmed i både bolagets och ägarens intresse att följa upp uppdraget ingående. Vad som ska följas upp och hur upp- följningen ska ske, bör vara en fråga som i sedvanlig ordning avgörs i dialog mellan ägaren, dvs. staten, och bolagets verkställande ledning. Från ett allmänt samhällsperspektiv bör det vara av intresse att följa upp hur införandet av amerikansk inresekontroll på påverkar resandet från och till . Erfarenheter från tyder på att resandet kan komma att öka som en följd av den amerikanska inresekontrollen. 17 Ansvaret för kostnader Den amerikanska inresekontrollen vid utresa från medför kostnader. Enligt avtalen ska i huvudsak svara för dessa. Kostnaderna är främst av två slag. Det är kostnader dels för de amerikanska kontrollåtgärder som genomförs inom ramen för den amerikanska inresekontrollen, dels för den särskilda säkerhetskon- troll som ska utföras av svensk personal i enlighet med amerikanska regler. Det är i båda fallen fråga om kapitalkostnader som avser in- vesteringar i anläggningar och utrustning för verksamheten samt kostnader för svensk och amerikansk personal och övriga årliga driftkostnader. I detta kapitel behandlas frågan om ansvaret på den svenska sidan för dessa kostnader, liksom andra frågor med anknytning till kostnaderna. Kostnaderna för de amerikanska kontrollåtgärderna behandlas i avsnitt 17.2 och kostnaderna för den särskilda säkerhets- kontrollen behandlas i avsnitt 17.3. Såsom kommer att framgå har flygplatsoperatören, dvs. , ett betydande ansvar för de kostnader som är förenade med den amerikanska inresekontrollen. En beskrivning av verksamheten vid har lämnats i avsnitt 16.2. I avsnitt 16.4.2 lämnas en redovisning för styrinstrumentet ägaranvisning. Frågan om hur juridiskt ska säkerställa det ansvar som har gentemot för kostnader behandlas i av- snitt 16.4.3. 17.2Kostnaderna för de amerikanska kontrollåtgärderna Utredningens bedömning: Det följer av huvudavtalet att ska ersätta för de kostnader som den staten har till följd av de amerikanska kontrollåtgärderna. Det finns därför inte något behov av att reglera bolagets åtagande i denna del utöver det som redan följer av avtalet. Skulle ett sådant behov likväl aktualiseras kan det tillgodoses genom en ägar- anvisning. Frågan om kostnaderna också slutligen ska bäras av kräver överväganden som ligger utanför utredningens uppdrag. I artiklarna V och IX i huvudavtalet, se avsnitten 16.3.2 och 16.3.3, regleras ingående vilka av kostnaderna för de amerikanska kontroll- åtgärderna som slutligt ska stå för. Enligt artiklarna V.1 m och IX i huvudavtalet ska se till att flygplatsoperatören respektive den ansvariga enheten betalar för dessa kostnader. Såsom utvecklas i avsnitt 16.3.1 avses med båda dessa begrepp. är ett av staten helägt bolag, som dessutom aktivt deltagit i arbetet med att ta fram avtalet. Utredningen kan därför inte se att det finns något behov av att reglera bolagets åtagande i denna del utöver det som redan följer av avtalet. Skulle ett sådant behov likväl aktualiseras kan det tillgodoses genom en ägaranvis- ning, jfr avsnitt 16.4.3. En annan fråga är om kostnaderna för de amerikanska kontroll- åtgärderna också slutligen ska bäras av . Detta är en fråga som ska avgöras av och som därför inte regleras i avtalen. Inte heller utredningens direktiv tar upp denna fråga. En bedömning av den frågan förutsätter emellertid en analys av bl.a. bolagets ekono- miska förhållanden som ligger utanför utredningens uppdrag. 17.3Kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen 17.3.1Kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen är avsedda att stanna på men bör kunna fördelas vidare Utredningens bedömning: Även om det inte finns en uttryck- lig bestämmelse i avtalen om att ska stå för kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen, får dock ett kostnadsan- svar för anses vara en naturlig följd av att det är , genom , som ansvarar för kontrollerna och utför dem med svensk personal. För att undanröja all tveksamhet om att Swedavia AB:s ansvar för den särskilda säkerhetskontrollen omfattar även det ekonomiska ansvaret för dem, behöver detta uttryckligen anges i den bestämmelse om bolagets verksamhets- ansvar som utredningen föreslår i den nya lagen om amerikansk inresekontroll vid utresa från . Det bör finnas en möjlighet att fördela dessa kostnader vidare på flygbolagen och därmed ytterst på resenärerna. Om inga regler om vidare fördelning av kostnaderna införs stannar kostnaderna på . Kostnaderna för den sär- skilda säkerhetskontrollen kommer då, i likhet med övriga kost- nader för den amerikanska inresekontrollen vid utresa från , att få hanteras som en kostnad i bolagets verksamhet. I artikel VI.B i samarbetsavtalet finns en bestämmelse om flyg- platsoperatörens ansvar för den särskilda säkerhetskontrollen. I av- snitten 11.5.2 och 11.5.3 har utredningen gjort bedömningen att EU-bestämmelserna om luftfartsskydd och den svenska lagstift- ningen om luftfartsskydd inte omfattar avtalen om amerikansk in- resekontroll vid utresa från . Utredningen har därför i av- snitt 11.5.6 föreslagit att en bestämmelse om att flygplatsoperatö- ren, dvs. , svarar för den särskilda säkerhetskontrollen ska tas in i den nya lag om amerikansk inresekontroll vid utresa från som föreslås. Kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen på kan, enligt en beräkning som Transportstyrelsen gjort med uppgifter från som grund, beräknas till mellan 37 och beroende på val av teknisk utrustning. Av beloppet avser personalkostnader och resterande belopp i huvudsak kapitalkostnader. Uppgifterna från grundar sig på bedömningar som bolaget gjort . Det finns ingen uttrycklig bestämmelse i avtalen om att ska stå för kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen. Ett kostnadsansvar för , och inte för , får dock anses vara en naturlig följd av att det är , genom , som ansvarar för kontrollerna och utför dem med svensk per- sonal. Vad utredningen förstår har en sådan lösning varit parternas gemensamma avsikt. För att undanröja all tveksamhet om att det ansvar som har för den särskilda säkerhetskontrollen även omfattar det ekonomiska ansvaret för den, behöver detta uttryckligen anges i den bestämmelse som utredningen föreslagit i den nya lagen om amerikansk inresekontroll vid utresa från . Även när det gäller kostnaderna för den särskilda säkerhets- kontrollen inställer sig frågan om de slutligen också ska stanna på . Av utredningens direktiv framgår att det i vart fall inte varit avsikten att utesluta en vidare fördelning av kostnaderna. Det finns goda skäl för att möjliggöra en vidare fördelning av de kostnaderna på flygbolagen och därmed ytterst på resenärerna. Ett sådant skäl är att en annan ordning skulle kunna uppfattas som en indirekt subventionering av vissa resor från till . Ett annat är att såväl den allmänna som den sär- skilda säkerhetskontrollen görs i samma syfte, att säkerställa ett bra luftfartsskydd, och att de först nämnda kontrollerna slutligen be- talas av resenärerna. Det är därför utredningens bedömning att en möjlighet till vidare fördelning ska finnas. Om inga regler om vidare fördelning av kostnaderna införs stannar kostnaderna på . Kostnaderna för den särskilda säkerhetskontrollen kommer då, i likhet med övriga kostnader för den amerikanska inresekontrollen vid utresa från , att få hanteras som en kostnad i bolagets verksamhet, se avsnitt 17.2.