sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Detta innebär att en skatt som förändrar priset på växtskyddsmedel förväntas ha en effekt på använd mängd växtskyddsmedel, men att denna effekt är begrän- sad. Medianvärdet indikerar att en prishöjning på förväntas ge en minskning av användningen med . Meta-analysen tyder på att efterfrågan på herbicider är mer elastisk än efterfrågan på andra växtskyddsmedel, samt att efterfrågan på växtskyddsmedel i frukt-, grönsaks-, och vinodling är mindre elastisk än efterfrågan på växtskyddsmedel för övriga grödor. De studier som analyserat effekter på kommer fram till en mer elastisk efterfrågan (median = -0,39) än de studier som analyserat effekter på kort sikt (median = -0,18). Denna skillnad mellan elasticitet är signifikant. Författarna ger ingen strikt definition av var gränsen mellan kort och lång sikt går, de hänvisar till de ingående studiernas respektive definitioner. Den teoretiska definitionen är att på kort sikt är alla produktionsfaktorer fasta, medan de på lång sikt är variabla. Utredningens bedömning är att gränsen mellan kort och lång sikt är i storleksordningen två till . Skillnaden i elasticitet mellan kort och lång sikt kan förklaras av att fler anpassningsåtgärder kan vidtas på . På kort sikt begränsas en jordbrukares möjligheter att anpassa sig till förändrade 2 Böcker, T. Finger, R. (2016) A Meta-Analysis on the Elasticity of Demand for Pesticides, , vol. 68, s. 518–33. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel priser till följd av ett förändrat skattesystem på växtskyddsmedel bland annat av: –att antalet växtskyddsmedel som finns tillgängliga på markna- den är begränsat, –att växtföljd och gröda med medföljande angreppsproblematik redan är valda, och –att tillgången till maskiner och annan utrustning för till exempel mekanisk bekämpning är begränsad. De valmöjligheter som finns när ett angrepp uppstår begränsas då till: –val om att bekämpa angreppet eller inte3, –val av på marknaden tillgängliga växtskyddsmedel, samt –val av vilken dos kemiskt växtskyddsmedel som ska appliceras. På ökar möjligheten att anpassa sig till förändringar i skattesystemet. Antalet tillgängliga växtskyddsmedel kan öka genom att produkter som redan är utvecklade och godkända i andra EU- länder också görs tillgängliga på den svenska marknaden. En effekt av den nuvarande skatten (per kilo verksamt ämne) är att verksamma ämnen som används i relativt höga doser missgynnas. Ett skattesystem som likställer lågdos- och högdosämnen bör därför medföra att fler högdosämnen görs tillgängliga på den svenska mark- naden. Bransch- och myndighetsrepresentanter som utredningen har varit i kontakt med har framhållit att den nuvarande skatten på växt- skyddsmedel kan vara en bidragande orsak till att högdosmedel som till exempel såpor inte har produktgodkännanden i . På lik- nande sätt bör ett skattesystem som gynnar växtskyddsmedel med lågriskämnen relativt andra växtskyddsmedel göra att fler sådana produkter görs tillgängliga på den svenska marknaden. 3 Valet att inte bekämpa alls kan medföra omfattande kostnader. Exempelberäkningar från visar att täckningsbidraget (priser) minskar med per hektar för korn, per hektar för sockerbetor och per hektar för potatis, om jordbrukaren väljer att inte bekämpa angrepp. och Kemi- kalieinspektionen (2002) Förslag till handlingsprogram för användningen av bekämpnings- medel i jordbruket och trädgårdsnäringen . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel passning fördröjs av att produkten måste godkännas innan den får släppas på marknaden4. På den enskilde jordbrukarens nivå ökar också möjligheterna till anpassning på – bland annat genom möjligheter att välja grödor med lägre behov av kemisk bekämpning och genom att för- ändra växtföljden så att färre angrepp uppstår. Möjligheten att välja andra typer av grödor påverkas dock av konsumenternas efterfrågan. Det är viktigt att notera att elasticiteten kan variera kraftigt mellan olika växtskyddsmedel. För vissa växtskyddsmedel är den ekonomiska kostnaden av att minska användningen, till exempel i form av försämrad ekonomisk avkastning och/eller ökade kostnader, marginell medan den för andra kan vara omfattande, till exempel på grund av att en viss typ av produktionssystem kräver vissa växtskydds- medel. För ett flertal av de växtskyddsmedel som används i jordbruket kännetecknas efterfrågan av att den är trappstegsformad. Vid lågt tryck från växtskadegörare eller ogräs är det på kort sikt inte lönsamt med bekämpning medan vid högt tryck är betalningsviljan mycket högre. I båda fallen är efterfrågan oelastisk utom just vid övergången.5 9.4Effekter av att ingen reglering införs Att inte införa någon ny reglering på området innebär att dagens skatt på växtskyddsmedel behålls oförändrad. Som framgår av av- snitt 6.4.1 är utredningens bedömning att dagens skatt på växtskydds- medel inte är ett effektivt styrmedel. En oförändrad beskattning av växtskyddsmedel kan därför inte förväntas leda till någon större förändring jämfört med nuläget, och kan således inte i någon större utsträckning förväntas vara ett bidrag till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Om dagens skatt på växtskyddsmedel behålls oförändrad kan växt- skyddsmedel med låg risk som används i höga doser även fortsätt- ningsvis förväntas missgynnas relativt lågdosprodukter. 4Förutsättningar för ett ömsesidigt godkännande bör finnas i många av dessa fall. Den lag- stiftade tidsfristen för ett ömsesidigt godkännande är 4 månader (se artikel 42 i EU:s växt- skyddsmedelsförordning), i realiteten har dock handläggningstiderna på Kemikalieinspek- tionen varit upp (Kemikalieinspektionens årsredovisning 2016). 5Jordbruksverkets rapport 2002:7. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel 9.5Alternativa lösningar för att nå syftet Det finns ett stort antal styrmedel inom växtskyddsmedelsområdet. Dessa berörs i avsnitt 6.2 och 6.4.2. Förenklat kan sägas att det rör sig om styrmedel som styr vilka växtskyddsmedel som finns tillgäng- liga (dvs. tillståndsprövningen), om styrmedel som styr hur växt- skyddsmedel får användas (till exempel villkor för användningen) och om styrmedel som syftar till förbättrad hantering och spridning av växtskyddsmedel. Det finns också viktiga styrmedel som ger råd och information om behovsanpassad bekämpning i enlighet med prin- ciperna om integrerat växtskydd. Skatt bedöms vara ett komplette- rande styrmedel till dessa, inte en alternativ lösning för att nå syftet. I avsnitt 6.5.3 har utredningen övervägt olika utformningar av ett differentierat skatteuttag, och valt att föreslå ett differentierat skatte- uttag som har sin utgångspunkt i klassificeringar i EU:s växtskydds- medelsförordning6. I avsnitt 6.5.4 har utredningen övervägt olika baser för skatte- uttaget, och valt att föreslå ett skatteuttag med högsta tillåtna hektar- dos som bas. I nästföljande avsnitt finns analyser av effekterna av den före- slagna skatteutformningen och av alternativa utformningar. 9.6Konsekvenser för jordbruks- och trädgårdsnäringen I detta avsnitt görs en övergripande analys av konsekvenser för jord- bruks- och trädgårdsnäringen av olika utformningar av skatt på växt- skyddsmedel. I analysen används det dataunderlag som beskrivs i bi- laga 5. Fem olika skatteutformningar analyseras relativt ett referens- scenario (REF) där den nuvarande skatten på per kilo verk- samt ämne behålls: –FÖRSLAG: Utredningens förslag på ny skatt. Riskdifferen- tierad skatt per högsta tillåtna hektardos. 6 och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel innehåller kandidatämnen för substitution beskattas med 30 kro- nor per högsta tillåtna hektardos, växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk är skattebefriade, medan övriga växtskyddsmedel beskattas med per högsta till- låtna hektardos. –NOLL: Den nuvarande skatten slopas, och ersätts inte med någon ny skatt. –ODIFF: Odifferentierad skatt på per högsta tillåtna hektardos. –ALTDIFF: En alternativ riskdifferentiering till utredningens förslag. Växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk är skattebefriade. Övriga växtskyddsmedel beskattas med per högsta tillåtna hektardos. –PRIS %: I stället för skatt per högsta tillåtna hektardos beräknas skatten som en procentsats av försäljningspriset till slutanvändare. Växtskyddsmedel som endast innehåller verksamma ämnen med låg risk är skattebefriade, växtskyddsmedel som innehåller kandi- datämnen för substitution beskattas av försälj- ningspriset (exklusive skatt) och övriga växtskyddsmedel beskat- tas av försäljningspriset (exklusive skatt). I analysen görs följande antaganden. –Förändringen av skatten överförs till fullo genom distributions- kedjan från producent och importör till distributör och vidare till användaren av växtskyddsmedel. Detta innebär att skatteföränd- ringen i kronor per kilo eller liter produkt leder till en lika stor förändring av det pris som slutanvändaren betalar för produkten. –Som en följd av detta antas också att producenternas, impor- törernas och distributörernas vinstmarginaler blir oförändrade. Dessa aktörers vinster påverkas endast av eventuell förändrad omsättning. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel –Efterfrågans egenpriselasticitet antas vara -0,2 på kort sikt och -0,4 på lång sikt.7 –Antal använda (högsta tillåtna) hektardoser inom respektive pro- duktkategori antas i referensfallet vara de samma som , vilket uppskattningsvis innebär:8 924 000 hektardoser av produkter som innehåller kandidat- ämnen för substitution, 68 000 hektardoser av produkter som endast innehåller låg- riskämnen, samt 3 279 000 hektardoser av övriga produkter. 9.6.1Effekter på priset på växtskyddsmedel I tabell 9.1 och figur 9.1 redovisas de prisförändringar som de olika skatteutformningarna resulterar i, relativt nuvarande priser. Utred- ningens skatteförslag (FÖRSLAG) innebär varierande utfall för de växtskyddsmedel som ingår i dataunderlaget. En produkt får en pris- höjning medan en annan produkt beräknas falla i pris (tabell 9.1). Medel- (+2,) och medianför- ändringarna (+1,) är dock små. 7Det är tänkbart att elasticiteten för växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution ligger närmare noll. Detta eftersom de – trots att de identifierats som ämnen som medför relativt höga miljö- och hälsorisker – fortsatt får användas på grund av att till- gången på alternativ är begränsad. I brist på andra uppgifter har utredningen dock antagit att alla växtskyddsmedel har samma egenpriselasticitet. 8Egna beräkningar baserade på Kemikalieinspektionens uppgifter om försålda mängder inom sektorerna jordbruk och frukt-/trädgårdsodling samt högsta tillåtna hektardoser som hämtats från Kemikalieinspektionens bekämpningsmedelsregister (BkmRegistret/Kemi.Spider.Web.External/). Notera att dessa uppgifter skiljer sig från antalet hektardoser i miljö- och hälsoriskindex (se avsnitt 6.3.2) som baseras på rekommenderade, snarare än högsta tillåtna, doser. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel För växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitu- tion innebär utredningens förslag en prisökning med i genomsnitt . Även utan differentiering i skattesatsen (ODIFF) ökar priset på kandidatämnen. Detta förklaras av att växtskydds- medel med kandidatämnen i stor utsträckning är lågdosmedel som missgynnas av en övergång från ett system med skatt per kilo verk- samt ämne till en skatt baserad på högsta tillåtna hektardos. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Prisförändring i skatteförslaget relativt REF Motsatsen gäller för växtskyddsmedel med endast lågriskämnen som i större utsträckning har relativt höga tillåtna doser. Utredningens förslag innebär att dessa produkter är undantagna från skatt och får ett lägre pris. Prisminskningen är dock nästan lika omfattande (i medelvärde) i ett system med odifferentierad skatt per hektardos.9 För övriga växtskyddsmedel innebär utredningens förslag små skillnader i såväl medel- som medianvärde jämfört med referensfallet. Spridningen mellan enskilda produkter är dock stor (figur 9.1). Utredningens förslag innebär att 105 () av de 152 växt- skyddsmedel som ingår i dataunderlaget får höjd skatt (tabell 9.2). Förslaget innebär att nio av tio växtskyddsmedel med kandidatäm- nen får höjd skatt, att alla växtskyddsmedel med endast lågriskämnen får sänkt skatt, medan övriga växtskyddsmedel i två fall av tre får höjd skatt. 9 Det är dock värt att notera att antalet produkter med lågriskämnen i dataunderlaget är väl- digt litet och att enskilda produkter får stort genomslag på medelvärdet. Det låga antalet låg- riskämnen i dataunderlaget speglar att antalet kemiska verksamma ämnen som är lågriskämnen, eller potentiella lågriskämnen, är få. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel 9.6.2Påverkan på använda mängder växtskyddsmedel I detta avsnitt redovisas beräkningar av i vilken omfattning de för- väntade prisförändringarna på växtskyddsmedel leder till förändringar i antalet (högsta tillåtna) hektardoser. Utredningen antar att mark- nadsaktörerna anpassar sig till de nya ekonomiska förutsättningarna genom att i någon grad vidta åtgärder som beskrivs i avsnitt 9.3. Den kvantitativa relationen mellan pris och antal hektardoser approxi- meras genom att anta att efterfrågans egenpriselasticitet för respektive kategori av växtskyddsmedel (produkter med kandidatämnen, pro- dukter med endast lågriskämnen, samt övriga produkter) är -0,2 på kort sikt och -0,4 på lång sikt. Beräkningstekniskt görs detta genom att multiplicera elasticiteterna med prisförändringarna (median- respektive medelvärden) i respektive produktkategori. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Denna metod innebär en långtgående förenkling av de kompli- cerade samband som styr i vilken omfattning olika växtskyddsmedel används. Fyra svagheter med metoden är: –att aggregerad elasticitet för hela gruppen växtskyddsmedel an- vänds och att ingen hänsyn tas till att elasticiteten i realiteten vari- erar mellan olika växtskyddsmedel, –att den inte tar hänsyn till de prisförändringar som sker för re- spektive produkt, utan i stället utgår ifrån medel- och median- värden av produktgrupper, –att den inte tar hänsyn till korspriselasticiteter10 mellan olika produkter, samt –att ingen hänsyn tas till att efterfrågan på växtskyddsmedel i många fall kan vara trappstegsformad. Vid lågt tryck från växt- skadegörare eller ogräs är det på kort sikt inte lönsamt med be- kämpning medan vid högt tryck är betalningsviljan mycket hög. I båda fallen är efterfrågan oelastisk (nära 0) utom just vid över- gången. Vi bedömer, trots de ovan redovisade svagheterna, att beräknings- metoden ger en tillräckligt god uppskattning av storleksordningen av de effekter som förändringen av skatten förväntas leda till. I tabell 9.3 redovisas beräknade förändringar av antal hektardoser för produkter med kandidatämnen, produkter med endast lågrisk- ämnen respektive övriga produkter vid olika skatteutformningar. 10 En korspriselasticitet visar hur efterfrågan på en produkt påverkas av en prisförändring på en annan produkt. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Utredningens förslag uppskattas leda till att antalet hektardoser med produkter som innehåller kandidatämnen minskar på kort sikt och på lång sikt. Detta innebär att antalet hektar- doser av produkter med kandidatämnen uppskattas minska med 19 000 på kort sikt och 38–39 000 på (tabell 9.4). För lågriskämnen förväntas ett ökat antal hektardoser. Utfallet mellan en beräkning baserad på prisförändringens medelvärde res- pektive medianvärde ger dock väsentligt olika utfall. För övriga produkter indikerar dessa beräkningar endast procen- tuellt marginella förändringar i antal hektardoser.11 11 I realiteten kan dock skatten medföra att antalet hektardoser i denna kategori ökar till följd av en substitution från bekämpning med produkter som innehåller kandidatämnen. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel 9.6.3Påverkan på användning av växtskyddsmedel för vissa grödor I detta avsnitt redovisas analyser av hur de olika skatteutformningarna påverkar kostnaderna för specifika växtskyddsbehandlingar. Syftet är att utreda i vilken grad en förändrad skatt kan påverka valet av be- kämpningsstrategi vid vissa typer av angrepp, framförallt i vilken om- fattning behandlingar med produkter som innehåller kandidatämnen blir mer kostsamma än behandlingar med andra växtskyddsmedel. Alternativa bekämpningsstrategier för behandling av ogräs-, svamp- och insektsangrepp vid odling av höstvete, höstraps och potatis har identifierats. Behandlingarna kommer från bekämp- ningsrekommendationer12, kompletterat med uppgifter från hand- läggare vid Växtskyddscentralen i . De olika skatteutformningarnas påverkan på kostnaderna för de identifierade bekämpningsstrategierna redovisas i tabellform i bilaga 6. För varje ogräs-, svamp- och insektsangrepp som analyserats anges en rangordning över kostnaderna (billigast = 1, näst billigast = 2, och så vidare) för de olika bekämpningsstrategier som rekommenderas. De olika skatteutformningarna ger över lag marginella effekter på rangordningarna. De skatteutformningar (FÖRSLAG och PRIS %) som har en högre skattesats för produkter med kandidatämnen får något större effekter på rangordningarna än de andra skatteutform- ningarna, men skillnaderna är små. 12 publikationer Bekämpningsrekommendationer, svampar och insekter 2017 samt Kemisk ogräsbekämpning 2017. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Det behövs en högre grad av differentiering – alternativt högre skattesatser generellt – för att få en mer omfattande påverkan på kostnadsförhållandena mellan bekämpningsstrategier som innefattar kandidatämnen och andra kemiska bekämpningsstrategier. Det är dock värt att notera att den ekonomiska styrmekanism för minskade miljö- och hälsorisker som analyseras i detta avsnitt inte är den enda styrmekanism som berörs av en förändrad skatt. För en översiktlig genomgång av hur en skatt påverkar användningen av växt- skyddsmedel, se avsnitt 9.3. 9.6.4Ökade skattekostnader för jordbruks- och trädgårdsnäringen Utredningens förslag uppskattas leda till en ökad kostnad för växt- skyddsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Med nuvarande skatt är dessa näringars skattekostnad uppskattningsvis per år.13 Om nuvarande årliga användning av växtskydds- medel fortsätter förväntas kostnaden öka med (tabell 9.5) till per år14. Om näringens aktörer ändrar sitt beteende i linje med beräkningarna i avsnitt 9.6.2 mildras kostnadsökningen något och förväntas på kort sikt sjunka till och på lång sikt (mer än ) till 16,2 miljoner kronor.15 13Baserat på försålda mängder, exklusive ättika, enligt Kemikalieinspektionen (2016) För- sålda mängder bekämpningsmedel 2015. 14Skatten per högsta tillåtna hektardos är för växtskyddsmedel som innehåller kandidat- ämnen, och för kategorin övriga växtskyddsmedel. Antal hektardoser är (enligt tabell 9.4) 924 000 för växtskyddsmedel med kandidatämnen och 3 279 000 för övriga växt- skyddsmedel. 30*924 000 + 15*3 279 000 = 76,9 miljoner. 15Baserat på medelvärdesförändring i pris. Medianförändring i pris beräknas ge en kostnads- ökning på på kort sikt och på lång sikt. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Konkurrenskraftsutredningen16 konstaterade att lönsamheten i svenskt jordbruk generellt sett är låg, vilket indikerar en låg konkurrenskraft för näringen. Skillnaderna i lönsamhet är dock stora mellan olika före- tag och mellan olika delar av landet. Den föreslagna skatten ökar jordbruks- och trädgårdsnäringens kostnader för växtskyddsmedel (201517) med 1,5–1,. Kostnadsökningen motsvarar av vege- tabilieproduktionens produktionsvärde (2015) och av jordbrukets totala förädlingsvärde netto (7,3 mil- jarder kronor 2015). Detta tyder på att den föreslagna skatten – på ett övergripande plan – har en mycket liten påverkan på kostnaderna inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och att påverkan på konkurrenskraften där- med bör vara begränsad. Förändrade kostnader och lönsamhet för vissa grödor Det är möjligt att det för vissa grödor eller i vissa produktionsom- råden kan uppstå mer substantiella effekter på konkurrenskraften. Därför redovisas nedan beräkningar av hur produktionskostnader och lönsamhet i odling av fyra olika typgrödor påverkas av skatteförslaget. 16Konkurrenskraftsutredningens delbetänkande Tillväxt och värdeskapande. Konkurrens- kraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring (SOU 2014:38). 17SCB (2016) EAA – Ekonomisk kalkyl för jordbrukssektorn 2004–2015, officiella statistik JO 45 . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Beräkningarna utgår från Agriwise18 områdeskalkyler. Agriwise kalkyler används vid produktionsplanering och baseras på antaganden om skörd per hektar, mängd insatsvaror per hektar, produktpriser med mera. I områdeskalkylerna ingår antaganden om vilka växtskyddsmedel som används i olika typer av odlingar, och i vilka mängder dessa an- vänds per hektar och år. Utifrån det dataunderlag med priser på växt- skyddsmedel som presenterats ovan (se även bilaga 5) beräknas här hur områdeskalkylerna påverkas av utredningens skatteförslag. Vi har gjort beräkningar för fyra typgrödor (höstvete, höstraps, potatis och morötter) i två produktionsområden (södra slättbygder (GSS) och slättbygder (SS)). Lönsamheten för olika produktionsgrenar anges i form av täck- ningsbidrag (TB) per hektar på tre olika nivåer19: TB 1: Produktintäkter och ersättningar minus särkostnader med undantag för underhålls- och räntekostnader. De särkostnader som inkluderas är bland annat: –utsäde och gödsling, och –driv- och smörjmedel för dragkraft och egen tröska. Resultatmåttet TB 1 är mer oberoende av planeringssituationen än täckningsbidragen på nästa två nivåer. TB 2: TB 1 minus de underhålls- och räntekostnader som är hän- förbara till produktionsgrenen. Dessa inkluderar bland annat: –underhåll för dragkraft och egen tröska, –underhåll för specialmaskiner och byggnader, –ränta på rörelsekapital, –ränteersättning för lager (till exempel lagrad spannmål), och –hela kostnaden för lejda arbeten. 18Agriwise är ett utvecklingssamarbete mellan (), Landshypo- tek, samt och drivs på på SLU. För mer in- formation se 19Från Agriwise, Allmänt om kalkylernas användning // databok2k17/kalkyler2017/kalktext_14.pdf Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Underhållskostnadens storlek beror på maskinernas respektive bygg- nadernas ålder och hur mycket underhåll som görs i egen regi, vilket varierar med planeringssituationen. TB 3: TB 2 minus följande kostnadsposter: –avskrivning och ränta på egna specialmaskiner, –avskrivning och ränta på byggnader, och –eget arbete. För odling av höstvete i södra slättbygder beräknas skatte- förslaget leda till minskade kostnader för växtskyddsmedel. Detta beror på att kostnaden för ogräsmedlet Boxer förväntas minska med per hektar (-). Kostnaden för övriga växt- skyddsmedel beräknas stiga i skatteförslaget. I slättbygder beräknas skatteförslaget leda till ökade kostna- der för växtskyddsmedel, främst till följd av stigande kostnader för ogräsmedel. Redan i utgångsläget är TB 3 negativt, och detta under- skott beräknas stiga . 20Höstvete för bröd, normal produktionsnivå. 21I Agriwise kalkyler ingår insektsmedlet Fastac som vi inte har någon aktuell prisuppgift för.