sou · H5B392 · 2017-11-28 00:00:00 — Direktiven återfinns i sin helhet i bilaga 1. 2.1.1Kartläggning av transpersoners levnadsvillkor I uppdraget att föreslå konkreta insatser för att förbättra levnads- villkoren för transpersoner har ett flertal områden lyfts fram i direk- tiven. Det första handlar om transpersoners möjlighet att leva i en- lighet med sin könsidentitet eller önskat könsuttryck. Utredningen har uppdragits att: Utredningens uppdrag och arbete •undersöka hur transpersoner påverkas av samhällets cis- och heteronorm, och •identifiera de hinder som finns i samhället för transpersoners möj- ligheter att leva i enlighet med sin könsidentitet, och vid behov föreslå insatser för att åtgärda eventuella brister. Utredningen skulle även svara på hur transpersoner i kan få en bättre psykisk hälsa och belysa hur arbetslivet ser ut för trans- personer i , samt föreslå konkreta insatser för att förbättra transpersoners arbetsmiljö och situation på arbetsmarknaden. Ytter- ligare ett syfte var att ta reda på hur transpersoner bemöts inom hälso- och sjukvården. Vidare skulle utredningen ta reda på hur en tryg- gare fritid för transpersoner kan säkerställas och föreslå insatser för att förbättra transpersoners förutsättningar att tryggt kunna delta i olika typer av fritidsaktiviteter och i det civila samhället. I uppdraget har också ingått att föreslå åtgärder för att förbättra transpersoners möjligheter att delta i träning och idrott. I utredningens uppdrag ingick också att belysa hur enkätundersökningar kan inkludera icke- binära personer samt hur könsuppdelad statistik kan kompletteras genom att inkludera ickebinära personer. Utredningen skulle dessutom synliggöra hur transpersoner bemöts i sin kontakt med myndigheter, genom att identifiera vilka admini- strativa hinder personer som ändrat juridiskt kön möter i sin vardag, föreslå insatser för att avhjälpa dessa hinder och vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredningen uppdrogs även att svara på hur personer som ändrat juridiskt kön lättare kan få ut nya betyg och examensbevis från lärosäten och arbetsgivare. Utredningen kunde även på detta område föreslå nödvändiga författningsänd- ringar. I delar har uppdraget varit utåtriktat och det har ingått att med- verka till att sprida kunskap om transpersoners levnadsvillkor till personer som i sin yrkesroll eller roll inom det civila samhället möter transpersoner, men även till allmänheten. Utredningens uppdrag och arbete 2.1.2Kartläggning av den könsbekräftande vården När det gäller uppdraget att belysa hur personer som genomgår köns- bekräftande vård uppfattar utredning, vård och behandling skulle utredningen fokusera på hur eventuella brister i dagens utrednings- förfarande kan åtgärdas. I uppdraget har ingått belysa hur personer som genomgår könsbekräftande vård uppfattar dagens utrednings- förfarande, vård och behandling samt kontakten med olika instan- ser. Utredningen skulle även kartlägga väntetider, samla goda exempel på inkluderande och korrekt information samt undersöka i vilken omfattning könsbekräftande vård är anpassad till ickebinära per- soners behov och föreslå insatser. I arbetet med frågorna som berör den könsbekräftande vården skulle utredningen anlägga ett geogra- fiskt perspektiv. 2.1.3Gemensamma utgångspunkter för utredningens båda delar I direktiven beskrivs också några utgångspunkter för utredningen och dess arbete. Där står det att utredningen bör tillämpa ett inter- sektionellt perspektiv och belysa hur övriga diskrimineringsgrunder samspelar med frågor kring könsidentitet och könsuttryck. Utred- ningen ska synliggöra eventuella skillnader i levnadsvillkoren mellan transkvinnor och transmän. I direktiven konstateras också att det saknas studier om levnads- villkor för personer med intersexvariation och att utredningen därför, där det är lämpligt, ska undersöka levnadsvillkoren för dessa. Det har ingått i vårt uppdrag att beakta andra pågående processer som är relevanta för uppdraget, till exempel lagstiftningsarbete inom . Det har även ingått i uppdraget att ha ett utåtrik- tat arbetssätt genom att delta i den allmänna debatten och medverka i olika former av utbildningstillfällen för att bidra till diskussion i frå- gor relaterade till uppdraget. Det har ingått i vårt uppdrag att samråda med statliga myndighe- ter, kommuner, landsting/regioner och civilsamhällesorganisationer. Det har också ingått i vårt uppdrag att inhämta kunskap och erfa- renheter från vårdpersonal vid de utredningsteam som arbetar med könsbekräftande vård och behandling, från rättsliga Utredningens uppdrag och arbete råd och från organisationer som arbetar med transpersoners rättig- heter. Utöver att redovisa konsekvenser i enlighet med kommittéför- ordningen, skulle utredningen enligt direktiven även beakta ett barn- rättsperspektiv och ett ungdomsperspektiv samt redovisa hur för- slagen som lämnas förhåller sig till europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och övriga åtaganden om mänskliga rättigheter. Utredningen har strävat efter att ha ett utåtriktat arbetssätt där det funnits flera olika sorters möjligheter för berörda personer att komma i kontakt med oss och ge sin bild av situationen för transpersoner i . Som framgår i detta betänkande är det vanligt förekommande att transpersoner saknar tilltro till det offentliga. En viktig del av vårt arbete har varit att påbörja en process av att skapa det förtroendet. En utgångspunkt i arbetet har därför varit att transpersoner själva ska vara delaktiga och komma till tals i utredningen. För att åstad- komma detta har vi huvudsakligen använt två arbetssätt. Det ena är att skapa en webbplats för utredningen. Det andra att bjuda in trans- communityt till ett antal communityforum. Vi har haft en egen webbplats, , där transpersoner och personer med intersexvariation kunnat lämna be- rättelser anonymt. Möjligheten att lämna berättelser på detta sätt fanns mellan och . I en text på webb- platsen bad vi berörda personer berätta för oss om sina upplevelser, att det gick bra att berätta om både negativa och positiva erfaren- heter och att de själva fick välja vad de ville fokusera sin berättelse kring. Några områden, där utredningen identifierat kunskapsluckor Utredningens uppdrag och arbete lyftes dock särskilt, till exempel upplevelser från arbetsliv och för- eningsliv samt vilka problem personer haft när de varit i kontakt med myndigheter. Totalt 122 berättelser har inkommit till utredningen genom denna kanal. De som lämnat berättelser är huvudsakligen personer som själva identifierar sig som transpersoner, men det finns även ett mindre antal berättelser från anhöriga till transpersoner. Vissa berättelser be- står av enstaka anekdoter, medan andra berättar om hela eller delar av livsförlopp. Materialet har begränsningar i form av att det inte alltid framgår när en händelse som beskrivs har inträffat. Det är också olika hur mycket information personer valt att lämna om sig själva. Medan vissa har angett både vilken typ av transidentitet de har, hur gamla de är och kanske vilken stad de bor i eller vilket utred- ningsteam de sökt vård hos så finns det andra som helt utelämnat sådan information. Communityforum och deltagande vid arrangemang för hbtq-personer Vi har anordnat fem forum för transcommunityt under olika evene- mang på olika platser i landet: Trans Fest , Båstadträffen, LundaPride, West i och . Utöver detta har vi deltagit och presenterat vårt arbete på exempelvis Transam- mansdagen i , FPES årsmöte i , RFSL:s förtroende- råd i , i , , regnbågsvecka och en träff för medlemmar i transanhöriggrupp. Samtliga arrangemang där utredning- en närvarat finns redovisade i bilaga 3. 2.2.2Den könsbekräftande vården – berättelser från professionen I syfte att få detaljerad information om vad företrädare för den köns- bekräftande vården har identifierat för utmaningar inom sitt om- råde har vi skickat ut en enkät till teamen för den könsbekräftande vården. Vi har även genomfört djupintervjuer med fem endokrino- loger med fokus på livscykelperspektiv och behov av eftervård. Utredningens uppdrag och arbete har också deltagit vid en konferens som () anordnad i . 2.2.3Bilaterala kontakter, samrådsmöten och hearing Under arbetets gång har vi haft ett stort antal bilaterala kontakter och samrådsmöten. Från civila samhället har vi träffat representanter för RFSL, RFSL Ungdom, FPES, Intersex , , Trans- försvaret, RFSL Newcomers, Blattetrans, (RFSL), förenade hbtq-studenter, , mot diskriminering, , . Utred- ningen har även träffat . Statliga myndigheter som vi haft samrådsmöten eller avstämning- ar med inkluderar: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF), (), Socialsty- relsen (samt rättsliga råd), Arbetsförmedlingen, , (), Skatte- verket, (), (), , , , Polisen, Migra- tionsverket, , , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, Kommissionen för jämlik hälsa, Nationella samordnaren för psykisk hälsa och Utredningen för in- rättande av en jämställdhetsmyndighet. Vi har även varit i kontakt med Nationella sekretariatet för genusforskning och . Vi har träffat kommuner och landsting (SKL), och även representanter för enskilda kommuner och landsting/regioner till exempel , och för sexuell hälsa . Utredningen har även genomfört ett studiebesök på anläggningen Högevall i . Utredningen har träffat , Unionen, Vision, i (LO) och () liksom representanter för den könsbe- kräftande vården i ; för transsexuell hälsa (SFTH), , överläkare på BUP konsultenhet vid , samt , via Lundströmmottagningen i , i syfte att ta del av deras arbete Utredningens uppdrag och arbete med ett kvalitetsregister. Vi har även träffat Svenska bankför- eningen. Vi har varit i kontakt med ett flertal forskare. Utöver de som in- gått i utredningens referensgrupp så är det vid , vid , vid , vid , på och som leder forskningsprojektet . Utredningen har också träffat Arbetsgruppen för Forskning inom TransOmrådet (AFTO) via . Utredningen har även varit i kontakt med internationella aktörer så som , Transgender Europe, enheten för frågor om sexuell läggning och könsidentitet (sogi-unit) vid , Amnesty , samt med anställda vid på och i . anordnade utredningen en hearing med repre- sentanter huvudsakligen från civilsamhällesorganisationer, statliga myndigheter, kommuner och landsting/regioner i syfte att diskutera utredningens förslag. Av de 61 inbjudna (som redovisas i bilaga 2) närvarade följande 37 aktörer: , , RFSL Ungdom, FPES, Transförsvaret, Transammans, Hbt-Liberalerna, Feministiskt Initiativ, Öppna kristdemokrater, moderater, psykoterapeut , Diskrimineringsbyrån , mot diskriminering, DO, , , Polisen, Brottsofferjouren, Svensk för- ening för transexuell hälsa, Universitets- och högskolerådet (UHR), UKÄ, , , , Arbetsförmedling- en, , , , , , kommun, kom- mun, stad, kommun, kommun, i , och Närhälsan för sexuell hälsa i . Utredningens uppdrag och arbete Utöver den expertgrupp som förordnats av har ut- redningen knutit till sig en referensgrupp bestående av (överläkare, samt patientflödesansvarig för transmedicin vid ANOVA, ), Reb Kerstinsdotter (jurist samt förvaltningsrättsfiskal), Axel Repka (läkare samt initia- tivtagare till ), (jurist), (internationellt sakkunnig, RFSL), (postdoktor vid juridiska institutionen, ), (lektor i genusvetenskap, ), (jurist samt grundskolechef), (expert för området fritid och idrott, SKL), (processutvecklare, SCB) och (författare till rapporten och idrott, RFSL). Utredningen har även tagit hjälp av konsulter som författat delar av betänkandet: Vierge Hård (RFSL Ungdom), , , , , och . Utredningen har även haft som praktikant . Utredningen har begärt ut handlingar med för oss relevant material från Justitiekanslern, och Social- styrelsens rättsliga råd. Vi har även i stor utsträckning utgått från befintlig forskning eller av andra redan insamlat material. Vi har huvudsakligen använt oss av resultat från nedanstående under- sökningar. Vi har även fått ta del av insamlat material från en enkät- undersökning som RFSL genomförde 2016 i syfte att kartlägga behovet av stödjande och sociala insatser för hbtq-per- soner kopplat till föräldraskap/umgänge med barn, i hela landet samt svaren från en enkät som RFSL Ungdom genomfört med medlem- mar i Newcomers Youth. För läsbarhetens skull har vi oftast avrun- dat procentdecimaler och redovisat hela procentandelar. Utredningens uppdrag och arbete enkät om hälsan och hälsan bestämningsfaktorer genomförde 2015 en enkätundersökning som riktade sig uteslutande till transidentifierade individer. Totalt 800 personer svarade på enkäten, vilket innebär att det är den största folkhälsoenkät riktad till transpersoner som genomförts i . Enkäten innehöll frågor om livsvillkor, levnadsvanor, hälsa och livskvalitet. Totalt av respondenterna var mellan . De svarande representerar olika transidentiteter så som transsexuella, transvestiter och intergender. De vanligaste trans- identiteterna var transperson, transsexuell och intergender. En hög andel var högutbildad. En hög andel var även låginkomsttagare. De bodde oftare i större län som , och . När det gäller sexuell identitet var de vanligaste sätten att identifiera sig på bisexuell och queer. Stora delar av resultaten finns redovisade i och hälsans bestämnings- faktorer för transpersoner. En rapport om hälsoläget bland transper- soner i . Utredningen har även fått ta del av några tidigare opublicerade resultat avseende svar på frågor om den könsbekräf- tande vården. Transgender Europes enkät om hälsa och hälso- och sjukvård för transpersoner samt enkät om transrelaterade frågor till vårdgivare Transgender Europe genomförde två enkätundersökningar . Den ena riktade sig till transpersoner och handlade om deras upplevelser av könsbekräftande vård och allmän hälso- och sjukvård. Den andra vände sig till vårdpersonal och handlade om deras erfa- renheter av och syn på transpersoner som patienter. Totalt 472 per- soner svarade på den svenska brukarenkäten. Nästan alla hade svenskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd i . Respon- denternas åldrar varierade och medianåldern var . Totalt identifierade sig som transmän, som ickebinära och som transkvinnor and hade annan transidentitet. Den sista gruppen är dock för liten för att ingå i en analys. Totalt av respondenterna hade tillskrivits kvinnligt kön vid födseln och hade tillskrivits manligt Utredningens uppdrag och arbete kön vid födseln. Bland de som identifierade sig som ickebinära hade tillskrivits kvinnligt kön vid födseln och till- skrivits manligt kön vid födseln. Totalt 487 svarade på den svenska enkäten för vårdpersonal. Delar av resultaten finns publicerade i TGEU:s rapport diagnosed but Underserved. Trans Health Care in , , , and : Trans Health Survey. Fler resultat finns i den av RFSL publicerade rapporten “In society I don't exist, so it's impossible to be who I am.” – trans people’s health and experiences of health care in . Det finns ett stort antal frågor i enkäten som inte redovisas i någon av dessa rapporter och utredningen har fått ta del av även det materialet varav en del används i betänkandet. I materialet ingick även fritextsvar. för grundläggande rättigheter (FRA) genomförde 2012 en enkätundersökning riktad till hbt-personer. I enkäten ställdes frågor om upplevelser av diskriminering, upplevelser i vardagslivet, på skola och i arbetslivet, utsatthet för våld och trakasserier samt vilken medvetenhet personer har kring vilka rättigheter de har. I under- sökningen fanns möjlighet att välja alternativen transperson (med ett antal underkategorier), homosexuell man, homosexuell kvinna, bisexuell man och bisexuell kvinna. De som angav att de var trans- person fick även svara på ett antal transspecifika frågor. Dessa rörde bland annat lagstiftning avseende juridiskt könsbyte och tillgång till könsbekräftande vård. Antalet svarande från var totalt 2464 personer. Av dessa var 374 transpersoner, 427 homosexuella kvinnor, 1053 homosexuella män, 269 var bisexuella kvinnor och 269 var bisexuella män. MUCF genomför var tredje år en nationell ungdomsenkät som be- svaras av ett slumpmässigt urval av personer om arbete, studier, hälsa, trygghet och inflytande. Den redovisade statisti- ken i utredningen är baserad på en sammanslagning av datamaterial från två ungdomsenkäter, . Utredningens uppdrag och arbete och 2015 har besvarats av 4551 personer, vilket utgör en svarsfrekvens på . Sammanlagt besvarade 4423 unga frågan om huruvida de identifierar sig som transperson. Av dessa svarade ”ja” på frågan och svarade ”osäker”. De som har svarat ”ja” och ”osäker” redovisas tillsammans som en grupp. I analysen jämförs dessa personer med resterande som inte identifierade sig som transpersoner. Endast statistiskt signifikanta resultat redovisas i detta betänkande. 2.2.6Sprida kunskap om transpersoners levnadsvillkor Utredningens arbetssätt och breda uppdrag har fört med sig att många aktörer som inte arbetat med eller reflekterat över trans- frågor fått en anledning att börja. Utredningen har även medverkat vid ett antal arrangemang (se bilaga 3) för att sprida kunskap om transpersoners levnadsvillkor och om vårt pågående arbete. Utredningens uppdrag har enligt regeringens direktiv varit att göra en bred kartläggning av transpersoners levnadsvillkor och föreslå konkreta insatser som ska bidra till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner. Uppdraget har omfattat möjligheten att lämna förslag till författningsändringar när det gäller betyg och administrativa hinder. Resterande delar av uppdraget har inte omfattat att lämna färdiga förslag till författningsändringar. Utredningen har valt att lämna förslag till möjliga nya utrednings- uppdrag, men lägger inte själva fram några förslag om författnings- ändringar. Uppdraget har varit synnerligen brett och har inkluderat att både att ge en övergripande beskrivning av de problem som det tvåköns- normativa och cisnormativa samhället skapar i transpersoners vardag, men även att belysa specifika frågeställningar som hur man kan in- kludera ickebinära i statistiken. Detta gör också att betänkandets olika delar skiljer sig mycket åt både gällande innehåll och kom- plexitet. Utredningens uppdrag och arbete Kapitel 3 redogör för utredningens utgångspunkt i mänskliga rättigheter. Kapitel 4 placerar utredningen i ett politiskt sammanhang. Där går vi igenom arbete med mänskliga rättigheter, samt hur ut- redningen relaterar till jämställdhetspolitiken, diskrimineringsområ- det och folkhälsopolitiken. Kapitlet innehåller även en genomgång av ansvarsfördelning mellan staten, kommuner och landsting/regio- ner i arbetet att förbättra transpersoners levnadsvillkor. Kapitel 5 ger en generell beskrivning av transpersoners levnads- villkor: i vilken utsträckning transpersoner anser att det är möjligt att leva i enlighet med sin könsidentitet, utsatthet för kränkningar och trakasserier samt för våld och hot om våld, sexuell och repro- duktiv hälsa och rättigheter samt attityder till transpersoner. I kapitel 6 belyser vi levnadsvillkoren ur ett livscykelperspektiv och synliggör särskilda erfarenheter som vissa transpersoner har, till exempel transpersoner med funktionsvariation och asylsökande trans- personer. Kapitel 7 ger en bild av hur transpersoners psykiska hälsa ser ut. Vi redogör för befintliga insatser på nationell nivå för att stärka den psykiska hälsan. Kapitlet tar även upp förekomsten av självmords- tankar och självmordsförsök, ätstörningar och bruk av alkohol, narko- tika och tobak. I kapitel 8 skildrar vi transpersoners upplevelser av bemötande inom den allmänna hälso- och sjukvården och ger exempel på ini- tiativ som tagits för att förbättra bemötandet. Kapitel 9 handlar om transpersoners fritid. Behovet av egna mötes- platser och stärkt egenorganisering behandlas, liksom transpersoners upplevelser och behov gällande fysisk aktivitet och idrottsutövan- de. Kapitlet behandlar även de idrottspolitiska målen och statens stöd till idrotten. Kapitel 10 beskriver vilka hinder som finns för transpersoner att på lika villkor delta i arbetslivet. Kapitel 11 består av en kartläggning av de administrativa hinder som transpersoner kan uppleva i sin vardag. Fokus i kapitlet är de problem som uppstår för personer som ändrat juridiskt kön. Ett så- dant problem behandlas även i kapitel 12 som behandlar de möjlig- heter som finns att få ut betyg och intyg med de nya personupp- gifterna. Utredningens uppdrag och arbete I kapitel 13 ger vi exempel på hur ickebinära kan inkluderas i enkätundersökningar och belyser hur könsuppdelad statistik kan kompletteras genom att inkludera ickebinära. Även frågan om trans- erfarenhet som bakgrundsvariabel behandlas i kapitlet. I kapitel 14 återfinns utredningens överväganden och förslag på hur transpersoners levnadsvillkor kan förbättras. Kapitel 15 beskriver transpersoners upplevelser och erfarenheter av den könsbekräftade vården samt identifierar utmaningar hos de olika vårdteamen. I slutet av kapitlet finns ett avsnitt som handlar situationen för personer med intersexvariation. I kapitel 16 finns utredningens överväganden och förslag gällan- de den könsbekräftande vården och förslag på insatser för att för- bättra livskvaliteten för personer med intersexvariation. Kapitel 17 innehåller en konsekvensbeskrivning. Utredningens direktiv har fogats till betänkandet i bilaga 1. Bila- ga 2 utgör kallelse och sändlista till den hearing som utredningen genomförde i syfte att diskutera våra förslag. Bilaga 3 är en lista på de arrangemang som utredningen deltagit i. Bilaga 4 utgör en samman- ställning av länder som har infört möjligheten att ha X som köns- markör i pass. I arbetet med att stärka transpersoners ställning och förbättra lev- nadsvillkoren måste respekten för de mänskliga rättigheterna stå i centrum. I utredningens direktiv påpekas att de mänskliga rättig- heterna är universella och gäller för alla utan någon åtskillnad, samt att de svårigheter transpersoner möter aktualiserar viktiga frågor kring samhällets ansvar för implementeringen av de mänskliga rättigheter- na och skyddet mot diskriminering. Särskilt nämns också rekommen- dationen från om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Vi tolkar direktivets skrivning som en vilja att lyfta fram dokument och ställningstaganden om mänskliga rättigheter generellt i utred- ningen, och inte bara till exempel betona dem som har ställning som lag i , som (1994:1219). Vi har gjort en övergripande indelning i globala mänskliga rättigheter och principer, med bland annat kärndokument från FN, följt av dokument med olika status från , och EU-direktiv. I de FN-dokument som brukar kallas för kärnkonventioner om mänskliga rättigheter finns inga direkta hänvisningar till transperson- er eller personer med intersexvariation, liksom inte heller till homo- sexuella eller bisexuella personer1. Däremot har flera av de kommittéer som bevakar att konventionerna följs gjort 1 Internationell konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (ICERD), Inter- nationell konvention om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), Internationell konvention om ekonomiska, social och kulturella rättigheter (ICESCR), Konvention om av- skaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CAT), Konvention om barnets rättigheter (CRC), Internationell konvention om skyddet av rättigheter för alla migrantarbetare och deras familjer (), Internationell konvention för skydd av alla personer mot på- tvingat försvinnande (CPED), Konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning (CRPD). Med utgångspunkt i mänskliga rättigheter explicita uttolkningar som inkluderat dessa grupper av personer. Dessutom har tre resolutioner om gruppernas rättigheter röstats igenom i för mänskliga rättigheter.