sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Det innebär att om det finns särskilda skäl att anta att stöd i form av extra anpassningar inte är tillräckliga för att en elev ska nå de kunskapskrav som minst ska uppnås följer det av 3 kap. 8 § att en anmälan till rektorn ska göras direkt. 2013/14:160. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven upp- visar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elev- hälsan om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska eleven ges sådant stöd (3 kap. 8 § skollagen). Det finns inte någon definition av formuleringen ”i behov av sär- skilt stöd” i skollagen. I förarbetena anges att det inte anses möjligt att i lagtext närmare definiera vilka förutsättningar som ska finnas för att särskilt stöd ska ges. Bestämmelserna måste därför vara allmänt hållna och knytas till ett ansvar för skolan att utreda elevens stöd- behov och att det är viktigt att skolan inte väntar för länge med att ut- reda en elevs eventuella behov av särskilt stöd. Utredningen ska göras i samråd med den berörda eleven och med beaktande av bestäm- melsen om särskild hänsyn till barnets bästa.21 Enligt skollagen ska behovet av särskilt stöd även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. I förarbetena till bestämmelserna anförs att en elev i vissa fall kan uppvisa svårig- heter i skolsituationen som inte behöver innebära risk för att målen inte kommer att uppnås, men som skolan befarar kan leda till större problem om inte situationen utreds. Det kan även förekomma att en elev når de kunskapskrav som minst ska uppnås, men uppvisar andra svårigheter vilka gör att skolan av olika skäl bedömer att eleven längre fram kan få svårigheter att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Vidare an- förs att många elever under sin skoltid stöter på svårig- heter och behöver särskilda stödåtgärder. Andra elever behöver stöd kontinuerligt på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen av andra orsaker.22 För en elev som ska ges särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram ut- arbetas. Av programmet ska det framgå vilka behoven är, hur de ska tillgodoses, hur åtgärderna ska följas upp och utvärderas samt vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åt- gärdsprogram utarbetas. Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn eller 2009/10:165. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro en person som rektorn har överlåtit beslutanderätten till (3 kap. 8 § skollagen). Enligt förarbetena till bestämmelserna är syftet med att ställa krav på utarbetandet av ett åtgärdsprogram att det ska finnas ett dokument för planering och utvärdering av elevens utbildning så att förutsättningarna för elevens fortsatta lärande blir de bästa. Arbetet med åtgärdsprogrammet ska utgå från elevens behov, styrkor och svårigheter samt från en analys av vilka hinder och möjligheter som finns i elevens omgivning. Även elevens och dennes vårdnads- havares syn på skolsituationen och förslag till tänkbara lösningar ska vägas in. Programmet ska omfatta elevens hela skolsituation. Det är således viktigt att lägga fokus på elevens hela studiemiljö och inte på den enskilda elevens svårigheter. Åtgärderna ska vara av både kort- och långsiktig karaktär. De ska relatera till målen i läroplanerna och uppställda kunskapskrav och vara möjliga att följa upp och utvär- dera. Det bör också framgå vem som är ansvarig för att stödinsats- erna genomförs, följs upp och utvärderas.23 Om beslutet innebär att särskilt stöd ska ges i en annan elev- grupp eller enskilt, eller i form av anpassad studiegång, får rektorn inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan. Om utredningen visar att eleven inte behöver särskilt stöd ska beslut fattas om att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas (3 kap. 9 § skollagen). För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfatt- ning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskaps- krav som minst ska uppnås (3 kap. 10 § skollagen). Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska ges inom den elevgrupp som eleven tillhör om inte annat följer av skollagen eller annan författning (3 kap. 7 § skollagen). Om det finns särskilda skäl, får dock ett beslut om åtgärdspro- gram för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan innebära att särskilt stöd ska ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till (3 kap. 11 § skollagen). Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Om det särskilda stödet för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar får ett beslut enligt 3 kap. 7 § skol- lagen innebära avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (anpassad studiegång). Rektorn an- svarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning i den aktuella skolformen (3 kap. 12 § skollagen). Anpassad studiegång innebär att skolan gör avvikelser för en en- skild elev från den timplan, den undervisningstid, eller de ämnen och de mål som gäller för utbildningen. Ett beslut om anpassad studie- gång ska föregås av noggranna överväganden, eftersom det kan inne- bära att eleven lämnar utan fullständig utbildning. Både eleven och vårdnadshavaren måste därför få information om vad ett beslut om anpassad studiegång kan innebära för elevens möjligheter att studera vidare och deras synpunkter ska inhämtas och beaktas i bedömningen.24 Det är viktigt att avvikelserna inte är mer omfattande än nödvändigt och att det görs noggranna överväg- anden omkring vilka delar av ett ämne som det är lämpligt att göra avvikelser ifrån. Om eleven kan delta i åtminstone delar av under- visningen i ett ämne ökar elevens förutsättningar att i ett senare skede kunna göra en prövning och därmed få ett betyg i ämnet.25 Om eleven eller elevens vårdnadshavare är missnöjda med ett beslut om åtgärds- program som fattats kan eleven eller elevens vårdnadshavare enligt skollagen överklaga beslutet till skolväsendets överklagandenämnd (28 kap. 16 §, 29 kap. 10 § och 12 § skollagen). Möjligheten att över- klaga omfattar både innehållet i ett åtgärdsprogram och ett beslut om att inte utarbeta åtgärdsprogram. Enligt förarbetena till skol- lagen framgår att om rektorn t.ex., trots signaler om att det finns ett stödbehov, fattar ett beslut om att ett åtgärdsprogram inte ska upprättas, kan det finnas skäl att granska om detta beslut verkar 2009/10:165. 25Skolverket (2014), Allmänna råd med kommentarer. Arbete med extra anpassningar, sär- skilt stöd och åtgärdsprogram. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro rimligt.26 En elev får själv överklaga från det år eleven fyller , men elevens vårdnadshavare har fortfarande rätt att överklaga fram till att eleven fyller . Beslut om särskild undervisningsgrupp, enskild undervisning och anpassad studiegång kan överklagas sär- skilt (28 kap. 16 § skollagen). 8.3Förekomsten av särskilt stöd samlar /13 in statistik om särskilt stöd i grundskolan.27 Av statistiken som avser /15 framgår att totalt 64 600 elever i hade ett åtgärdsprogram . Detta innebär nästan en halvering jämfört med läsåret innan, 2013/14. Enligt beror detta troligtvis på lagändringen om extra anpassningar som inte kräver utredning eller åtgärdsprogram. Av statistiken framgår vidare att andelen elever med åtgärdsprogram är högst i årskurs 9, där av pojkarna och av flickorna har ett åtgärdsprogram. Det finns ingen motsvarande statistik när det gäller stöd i form av extra anpassningar. Skolinspektionen har i sin årsrapport för 201528 konstaterat att det finns brister som rör elevernas tillgång till extra anpassningar och särskilt stöd. Det är enligt rapporten tydligt att gränsdragningen mellan extra anpassningar och särskilt stöd är ett problem i många skolor. Enligt rapporten har Skolinspektionen också i flera skolor sett brister i tillgången till elevhälsa och i samverkan mellan elevhäl- san och övrig personal i skolan. Skolinspektionen har gjort en tematisk analys av myndighetens statistik första halvåret 2016.29 Statistiken gäller anmälningsärenden och prioriterad regelbunden tillsyn. Skolinspektionen konstaterar att skolor med brister i arbetet med särskilt stöd tenderar att även ha brister i arbetet med elevhälsan. Vidare konstateras att många skolor behöver bli bättre på att använda resurserna inom elevhälsan på ett mer strategiskt sätt och att huvudmän och rektorer behöver skapa förutsättningar för detta. 2009/10:165. 27Skolverket (2015). PM – Särskilt stöd i /15. 28Skolinspektionen (2016). Ökat fokus på skolor med större utmaningar – Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. 29Skolinspektionen (2016). Tematisk analys över rätten till stöd – Erfarenheter efter regel- bunden tillsyn och anmälningsärenden . Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Skolinspektionen publicerade en kvalitets- granskningsrapport30 om hur skolan arbetar med elever i behov av extra anpassningar. Granskningen genomfördes i årskurs 4 vid 15 skolenheter i . Utifrån det samlade resultatet av granskningen har Skol- inspektionen lämnat en redovisning i en övergripande kvalitetsgransk- ningsrapport. Det framgår bl.a. av rapporten att det i många fall råder en osäkerhet i skolorna om vad extra anpassningar kan vara och hur de utförs med god kvalitet. Det framgår vidare att lärarna inte sam- råder med elevhälsan. 8.3.1Information om särskilt stöd En miljö där elever får stöd i sitt lärande utifrån sina villkor är en bra miljö för alla elever. Skolan ska ta hänsyn till elevers olika behov och uppväga skillnader i deras förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen31 och erbjuda stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd till de elever som har rätt till det. Det är rektorn som ansvarar för att ge lärare och övrig skolpersonal på skolan förutsättningar för arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd.32 Skolpersonalen har ansvar för att uppmärksamma elever som kan vara i behov av särskilt stöd. Det är också viktigt att vårdnads- havare och elever vet vilket stöd de har rätt att få. I all- männa råd framgår att skolan bör informera om vad extra anpassningar och särskilt stöd innebär.33 För elever med omfattande behov av särskilt stöd kan det i hem- kommunens bidrag till enskilda huvudmän utöver grundbeloppet även utbetalas ett tilläggsbelopp för att täcka kostnader för extra- ordinära stödåtgärder. Till skillnad från grundbeloppet ska tilläggs- beloppet baseras på en elevs individuella behov. Reglerna om hem- kommunens bidrag till enskilda huvudmän finns dels i de olika skol- formskapitlen i skollagen, dels i skolförordningen. 30Skolinspektionen (2016). Skolans arbete med extra anpassningar – Kvalitetsgransknings- rapport. 311 kap. 4 § skollagen. 32Skolverket (2014), Allmänna råd med kommentarer. Arbete med extra anpassningar, sär- skilt stöd och åtgärdsprogram. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro nas resursfördelning och ersättning till andra huvudmän behandlas i kapitel 16. Enligt en enkät till rektorer som genomförts av Barnombuds- mannen34 är det långt ifrån alla elever och vårdnadshavare som får allmän information om rätten till särskilt stöd av skolorna. Knappt hälften av rektorerna svarar att de ger allmän information till alla elever och att de ger allmän information till vård- nadshavare. Om elever och vårdnadshavare saknar information om vilket stöd som barnet har rätt till är det omöjligt för dem att efter- fråga rätt stöd och insatser och därmed riskerar stödet att dröja eller helt utebli. Elevers möjligheter att få stöd tycks variera med föräldrarnas engagemang. Åtta av tio lärare i uppger i en undersök- ning från att elever med engagerade föräldrar i större utsträckning får särskilt stöd.35 Utredningen konstaterar att skolor på ett systematiskt sätt bör informera om elevers rätt till stöd. 8.4Främja närvaro vid neuropsykiatrisk funktionsnedsättning En sak jag tänkte på, just det om jag fått ändra någonting så hade jag ändrat så att lärare har lite mer kunskap om diagnoser, för det är inte alltid föräldrar tänker på varför deras barn mår dåligt och så där.36 Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning är en riskfaktor för proble- matisk frånvaro. En förklaring till detta kan vara att undervisningen inte är anpassad till funktionsnedsättningen. En elev med t.ex. autism kan ha svårt att välja och det förekommer relativt ofta upp- gifter i skolan som innebär att eleverna ska göra val, t.ex. att välja att studera ett visst land i stället för att alla elever läser om samma land. En klassrumssituation där varje elev arbetar med sitt projekt innebär en hög grad av rörlighet, vilket kan verka distraherande för en elev som har svårigheter med uppmärksamhet och koncentra- tion. Vidare kan skollokalerna vara spridda och innebära många för- 34Barnombudsmannen (2016). Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. 35Lärarnas (2014). Så påverkar föräldrarna undervisningen. 36Alma i (2016). Respekt – Barn med funktionsnedsättning om sam- hällets stöd. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro flyttningar under skoldagen. Att elever har ämneslärare innebär att de har flera relationer till lärare som de ska förhålla sig till. Lärarna kan ha olika regler och undervisningsmetoder. En elev med autism har ofta behov av förutsägbarhet, tydlighet och rutiner och för en elev som har svårigheter med uppmärksamhet och koncentration är det viktigt att få arbeta ostört. Skolmiljön är alltså på flera sätt svår för de här eleverna. Vi vet att alla barn mår bra av förutsägbarhet, tydlighet och rutiner. Intresseorganisationer för personer med funk- tionsnedsättningar hävdar ofta, att det som är bra för deras mål- grupper är bra för alla barn.37 Att skolan anpassas så att den utgör en lämplig miljö för alla elever gör att man undviker att stigmatisera enskilda elever. Det finns exempel på skolor som har skapat en stödjande lärandemiljö för elever med en neuropsykiatrisk funk- tionsnedsättning. I dessa skolor är alla lektionssalar utrustade med hjälpmedel och de är tillgängliga för alla elever. Man har scheman där varje ämne har sin färg och läroböckerna är markerade med en klister- lapp i samma färg, t.ex. grönt för naturkunskap. Det här leder till att eleverna får en bra överblick över både schema och läromedel, vilket underlättar för elever med autism, men också för elever utan funktionsnedsättning. En förutsättning för att skolan ska kunna göra de här anpassningarna är att personalen har kunskap om funk- tionsnedsättningar. Dessa anpassningar är vanligen inte kostsamma, men beskrivs som verksamma av patientföreningar som utredningen har varit i kontakt med. Lärarna behöver förstå mer, och det behöver finnas fler resurspedagoger. Lärarna vet ingenting om hur sådana som jag fungerar. De trodde inte på mig. Inte förrän jag fick papper på allt.38 När barn i rapport39 reflekterar över vad som kännetecknar ett gott bemötande nämns ofta kunskap om funktions- nedsättningar. Med rätt kunskap kan vuxna anpassa sitt bemötande efter barnets förutsättningar och behov. 37Möte med , . 38Arvid, i Rädda barnen (2015). Hur mår elevhälsan? Röster från barn och professio- nella – ett underlag för diskussion. (2016). Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro trycker i sin senaste granskning av oro över att professionella som möter barn med funktionsnedsättning saknar kunskaper som behövs för att möta barn på ett bra sätt.40 anser att det i högskoleförordningen (1993:100) ska ställas krav på kunskap om och barn i utsatta situationer – däribland barn med funktionsnedsättning (som neuropsykiatrisk funktionsned- sättning) för examen i yrken som i hög grad handlar om barn.41 I en undersökning från uppger av lärarna att de saknar kunskap om neuropsykiatriska diagnoser. Motsvarande andel för specialpedagogerna är 69 procent.42 Två till tre elever i varje klass har en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning i någon form, det kan vara ADHD, autismspektrumdiagnoser, inlärningssvårig- heter, motoriska störningar eller språkstörningar.43 Elever med funktionsnedsättning har rätt till stöd från samhället för att kunna leva ett så självständigt liv som möjligt. I FN:s kon- vention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning an- ges att konventionsstaterna ska främja tillgång till, kännedom om och användning av hjälpmedel och teknik som är utformade för personer med funktionsnedsättning och som främjar habilitering och rehabilitering. Det är en mänsklig rättighet såväl som en rättig- het som regleras i flera konventioner och lagar, till exempel lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och skol- lagen. Stödet ges av stat, kommun och landsting. Det kan vara prak- tiska hjälpmedel som rullstolar, läsplattor och dataprogram för lär- ande, behandling med läkemedel eller en elevassistent i skolan. Det finns hjälpmedel vars huvudsakliga syfte är att kompensera i själva lärsituationen och hjälpmedel vars huvudsakliga syfte är att kom- pensera i det dagliga livet, där bland annat att gå i skolan ingår. Utredningen anser att skolpersonal behöver ha kunskap om neuro- psykiatriska funktionsnedsättningar och kompetens att använda hjälp- 40Barnrättskommittén (2015). Sammanfattande slutsatser och rekommendationer avseende femte periodiska rapport, punkt 39–40. 41Barnombudsmannen (2016). Barn med funktionsnedsättning om samhällets stöd. 42Intervju med , (). Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro medel för att möta elevernas behov. Det kan innebära att arbets- terapeuter och logopeder behöver finnas i nära anknytning till skolan. Samverkansavtal eller avtal kring byte av tjänster med barnpsykiatri och barnhabilitering kan vara ett möjligt sätt att lösa behovet, vilket kan bidra till ökad kunskap om varandras verksamheter. 8.4.3Ökad närvaro genom hjälpmedel Att få tillgång till individuellt utprovade hjälpmedel kan vara av- görande för om en elev kan ta till sig kunskaper och uppnå kunskaps- målen. Det pedagogiska stödet kan i sin tur främja närvaro. Hjälp- medlen ska kompensera funktionsnedsättningen och ge förutsätt- ningar för eleven att utnyttja hela sin förmåga. Om läraren i klass- rummet inte förstår vad elevens svårigheter beror på, och inte heller känner till konsekvensen av funktionsnedsättningen och inte vet vilket stöd som finns, påverkar det elevens förutsättningar att lära, utvecklas och nå uppsatta mål.44 Hjälpmedel behöver introduceras tidigt, ofta innan tonåren, för att eleven ska ta till sig hjälpen och inte se den som utpekande.45 Det kan finnas behov av att motivera elever att använda tillgängliga hjälp- medel. 8.4.4En snabb teknisk utveckling ger nya möjligheter Den snabba tekniska utvecklingen av hjälpmedel och välfärdsteknik leder till nya möjligheter som behöver tas tillvara av myndigheter och huvudmän med ansvar inom området. Teknikutvecklingen ställer krav på att de yrkesgrupper som t.ex. förskriver hjälpmedel och stöd har uppdaterad kunskap inom området. Även personal när- mast eleven såsom lärare, specialpedagoger och assistenter behöver ha kunskap om hjälpmedel och stöd. Varje skola ansvarar för att köpa in och förmedla hjälpmedel för lärsituationen till sina elever. Förutsättningar för att elever ska få tillgång till rätt hjälpmedel är att de omges av skolpersonal som har kunskap om både funktionsnedsättningar och hjälpmedel. 44Hjälpmedelsinstitutet (2013). Teknikstöd i skolan, slutrapport. 45www.skolverket.se/skolutveckling/resurser-for-larande/itiskolan/sa-arbetar-andra/ svenska/framgangsrik-sprak-las-och-skrivutveckling-1.221475 Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Många skolor har teknisk utrustning, men det förekommer brister i skolpersonalens kunskaper i att använda den. Det finns också brister i skolpersonalens kunskaper om funktionsnedsätt- ningar och hur hjälpmedel kan underlätta för eleverna. Med ökad kompetens skulle mycket av den teknik som redan finns i skolorna kunna utnyttjas som kompensatoriskt stöd för elever med funktionsnedsättningar. I många kommuner finns Skoldatatek som är en övergripande verksamhet som ansvarar för och arbetar med IT och specialpeda- gogik. Skoldatateken har en samlad kunskap om funktionsnedsätt- ningar och teknik och kan bistå skolor. Även huvudmän för hälso- och sjukvård har samlad kunskap om funktionsnedsättningar och hjälpmedel. Region, landsting, kommuner och huvudmän inom skol- väsendet har ett delat ansvar för att barn och elever med funktions- nedsättning som har behov av hjälpmedel i sin utbildning får tillgång till sådana. har i sitt arbete med olika skolprojekt sett att kunskapen om kognitiva svårigheter och hur teknikstöd kan kompensera för svårigheterna behöver öka i skolan.46 Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över tillgången till och använd- ningen av hjälpmedel och lämna förslag i syfte att öka likvärdigheten och minska skillnaderna i fråga om avgifter och regelverk samt se över frågan om nationell reglering. Utredningen ska redovisa sitt betänkande . Enligt direktivet47 för ut- redningen utgör ändamålsenliga hjälpmedel ofta ett omistligt stöd i utvecklingen för barn och unga med funktionsnedsättning. Där kon- stateras , att det inte finns någon samlad bild av behoven och heller inte av i vilken utsträckning regionerna eller landstingen erbjuder barn och elever med funktionsnedsättning hjälpmedel. Vidare konstateras att det inom skolväsendet finns vissa oklarheter i ansvarfördelningen mellan dels landstingen som enligt hälso- och sjukvårdslagen ska erbjuda personliga hjälpmedel, dels skolhuvud- männen, som enligt skollagen har ett ansvar att, i fråga om elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven, ge stöd som syftar till att så långt som möjligt mot- verka funktionsnedsättningens konsekvenser. 46Hjälpmedelsinstitutet (2013). Teknikstöd i skolan. 2015:134, Hjälpmedel, teknik och metoder för delaktighet och självbestämmande. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Vad gäller teknikstöd i skolan har också frågan om vilken huvud- man som är ansvarig för att tillgodose elevernas behov av teknikstöd aktualiserats. Gränsdragningen mellan kommunens ansvar, skol- huvudmannens ansvar respektive regionens eller ansvar upplevs inte alltid som helt given och konstate- rade att det stöd eleven kan få beror på var i landet man bor.48 I ett regeringsuppdrag som Hjälpmedelsinstutet genomförde 2011– 2013 gavs stöd till elever med kognitiva svårigheter i gymnasieskola och vuxenutbildning i form av en försöksverksamhet. Syftet var att stimulera skolhuvudmännen att prova hur teknik kan öka elevers tillgång och val av hjälpmedel i syfte att underlätta och stödja över- gången från skola till arbetsliv. I samband med detta infördes arbets- terapeuter som en del av elevhälsan. Försöket bedömdes som fram- gångsrikt.49 Försök med arbetsterapeuter i skolan har även prövats i gymnasieskolan via Arvsfondens projekt Utred- ningen känner inte till om arbetsterapeuter har använts som en resurs i arbete med problematisk frånvaro.