sou · H5B321d2 · 2017-03-31 00:00:00 — Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Mina förslag om kunskapsstöd innebär ingen inskränkning i det kommunala självstyret. Förslagen bedöms inte ha någon betydelse för den regionala balansen. Förslagen om att kartlägga skillnader i rehabilitering och hjälp- medel mellan män och kvinnor, liksom mellan yngre och äldre personer, bör kunna få en positiv effekt för jämställdheten. Den höga andelen män som tar sitt liv bör kunna påverkas av bättre kunskap om suicidprevention. Förslagen bedöms inte ha någon betydelse för små företag. Ett hälsofrämjande och förebyggande arbete som når ut till alla äldre personer som bor i en kommun bör kunna ha en positiv bety- delse för integrationen. Ett bra hälsofrämjande arbete, med t.ex. tillgång till mötesplatser där äldre personer från en nationell minoritet kan känna samman- hang och tillhörighet är gynnsamt för välbefinnande och hälsa. 17.5Kapitel 10 – Sammanhållen vård och omsorg Förslag till uppdrag till myndigheter och förslag på utredning som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Uppdrag till att kartlägga hemsjukvården för äldre personer i ordinärt boende. Uppdrag till Myndigheten för vård och omsorgsanalys att, efter samråd med , genomföra en uppföljning och ut- värdering av hur samordnad individuell plan (SIP) används, dess effekt för den äldre personen och hur den bidrar till en mer samordnad vård och omsorg av äldre personer. Uppdrag till Forte att inom ramen för sitt uppdrag om forsk- ning om välfärdens kvalitet, organisation och processer initiera forskning om effekter av olika modeller för att främja samord- ning och samarbete i vården och omsorgen om äldre personer med stora och sammansatta behov. En utredning föreslås tillsättas för att lämna förslag på rättslig reglering som tydliggör huvudmännens skyldighet att kunna er- bjuda äldre personer med stora och sammansatta behov en för- stärkt valfrihet genom att kunna välja en sammanhållen vård och omsorg. Vidare belyses följande bedömning jag gjort där jag tillstyrker delar av förslag i en annan utredning: Att förslagen i betänkandet Rätt information på rätt plats i rätt tid (SOU 2014:23) om möjlighet att välja direktåtkomst eller gemensam vård- och omsorgsjournal bör genomföras. Förslagen till utredningar bedöms inte få några samhällsekono- miska konsekvenser. De samhällsekonomiska konsekvenserna av en eventuell lag- stiftning om krav på landsting och kommuner att erbjuda vård och omsorg av ett multiprofessionellt team för äldre personer med stora och sammansatta behov är beroende av utformningen av den rättsliga regleringen. Min bedömning är att ett genomförande av en sådan reform skulle ha positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Jag grundar denna bedömning på att fler äldre personer skulle få en mer sammanhållen, kompetent och flexibel vård och omsorg. Detta ger bättre förutsättningar att ta hand om den äldres behov av hälso- och sjukvård och omsorg i hemmet. Det svarar väl mot den så kallade Leon-principen, att ge vård och omsorg på lägsta effektiva omhändertagandenivå. Det är dock inte möjligt att kvantifiera de sannolika samhällsekonomiska vinsterna om förslagen genomförs. Arbetet i de integrerade teamen underlättas av och blir säkrare om det finns lagstöd för gemensam journal. Dessa bedömningar ligger i linje med de bedömningar som gjordes i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). Ekonomiska konsekvenser för staten De ekonomiska konsekvenserna av en eventuell rättslig reglering av huvudmännens skyldighet att erbjuda äldre personer med stora och sammansatta behov vård och omsorg av ett multiprofessionellt team får belysas i den utredning jag förslår. Min bedömning är att för att kunna genomföra uppföljningar av den kommunala hemsjukvården och av samordnad individuell plan (SIP) behöver totalt för åren 2019–2020. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna De ekonomiska konsekvenserna av en eventuell rättslig reglering av huvudmännens skyldighet att erbjuda äldre personer med stora och sammansatta behov vård och omsorg av ett multiprofessionellt team får belysas i den utredning jag förslår. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Eventuella ekonomiska konsekvenser om det blir en rättslig reglering av huvudmännens skyldighet att erbjuda äldre personer med stora och sammansatta behov vård och omsorg av ett multi- professionellt team får belysas i den utredning jag förslår. Jag be- dömer att mina övriga förslag inte har några ekonomiska konse- kvenser för privata utförare. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Mina förslag bör inte innebära konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Konsekvenser av en eventuell rättslig reglering om multiprofessionella team får belysas i den utredning jag föreslår. Mina förslag bedömer jag inte påverkar den regionala balansen. Inom den grupp äldre personer som vi i detta betänkande benämnt äldre personer med stora och sammansatta behov dominerar en- samboende kvinnor. Ett tryggare och mer kompetent omhänder- tagande av kvinnor under de avslutande åren i deras liv gynnar såle- des kvinnor i högre grad än män. Som redovisats i kapitel 11 så utförs också mycket av omvårdnaden av anhöriga döttrar. Det bästa anhörigstödet är en väl fungerande vård och omsorg. En för- utsättning är en bättre samordning och samarbete mellan olika vårdgivare och utförare, vilket är syftet med mina förslag. Mina förslag bedömer jag inte påverkar små företag. Mina förslag bedömer jag inte har någon inverkan på integrationen. I vilken mån de integrerade team jag förordar kan vara positiv för integrationen får belysas i den av mig föreslagna utredningen. Vilka för- och nackdelar som kan finnas med integrerade team för det samiska folket och övriga nationella minoriteter får belysas i den av mig föreslagna utredningen. 17.6Kapitel 11 – Anhöriga Förslag som konsekvensbedöms i detta avsnitt är: Förslag att ge i uppdrag att regelbundet följa upp hur stödet till anhöriga som vårdar närstående fungerar. Ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv ska särskilt beaktas. Anhöriga har en central roll för äldre personer som behöver stöd och omsorg i sin vardag. Anhöriga har en ibland inte tillräckligt uppmärksammad roll som medaktörer i den närståendes vård och omsorg. Det stöd som huvudmännen för äldreomsorg och hälso- och sjukvård ger till anhöriga måste utformas individuellt och flexibelt. De anhöriga utför merparten av den hjälp äldre personer får. För anhöriga som är yrkesverksamma kan det innebära att de för att orka och hinna med går ner i arbetstid. Värdet av det produktions- bortfall detta innebär är svårt att beräkna, det saknas ännu säker kunskap. Bortfall av anhöriginsatser innebär ökat tryck på i första Alldeles frånsett det mänskliga motivet att se till att anhöriga får det stöd de behöver, så är ett väl fungerande anhö- rigstöd väl motiverat ur samhällsekonomisk synvinkel. Ekonomiska konsekvenser för staten Kostnaden för mitt förslag att ge- nomför en kartläggning och utvärdering av stödet till anhöriga be- räknas till per uppföljning, totalt för de 16 åren. En sådan kartläggning kan ge nödvändig kunskap på såväl nationell, regional, som utförarnivå om hur utvecklingen av anhörigstödet är och dess effekter, en kun- skap som behövs för att både kunna säkra och utveckla anhörig- stödet. Den kan därför ses som en klok investering. I avsnittet om kapitel 15 redovisar jag förslag om att Social- styrelsen utvecklar former för att regelbundet fråga efter de anhörigas synpunkter och erfarenheter. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna De förslag som jag lägger får i sig inga ekonomiska konsekvenser för landsting och kommuner. Ett väl fungerande anhörigstöd kostar, men ett dåligt fungerande torde kosta mer, även om kost- naden då blir mer osynlig genom ökade behov av vård och omsorg för såväl den anhörige själv som den närstående. Den kunskap de kartläggningar jag föreslår att ska göra bör kunna vara av stort värde för kommunerna när de ska utforma och ut- veckla sitt anhörigstöd. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Förslagen bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser för pri- vata utförare. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den ökade kunskap som kan ge bör underlätta för kommunerna att utforma sitt anhörigstöd, och kan närmast anses stärka den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för den regionala balansen. Många av de anhöriga är kvinnor – sammanboende maka/partner och döttrar – och många av de närstående är också kvinnor. Ett väl- fungerande anhörigstöd gynnar således kvinnor. Mina förslag syftar till detta. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för små företag. har ett mångfaldsperspektiv när kartläggningar och uppföljningar av anhörigstödet genomförs. Den kunskap Social- styrelsen tar fram kan därmed ge kommuner, landsting och civilsamhället bättre förutsättningar att forma anhörigstödet så att det främjar integration. Det är värdefullt med en ökad kunskap om anhörigas situation och hur olika former av stöd till anhöriga som tillhör det samiska folket och övriga nationella minoriteter kan utformas på bästa sätt. 17.7Kapitel 12 – Välfärdsteknik Jag har delat upp konsekvensbedömningarna i detta avsnitt på tre områden, som handlar om utgångspunkten att välfärdsteknik en- bart ska användas för att erbjuda den äldre personen bättre vård och omsorg, behovet av kompetensstöd samt behovet av nationell, regional och nordisk samordning. Förslag som avser att välfärdsteknik enbart ska användas för att erbjuda den äldre personen bättre vård och omsorg I detta avsnitt redovisas konsekvensbedömningar avseende följande förslag Regeringen föreslås tillsätta en särskild utredning för att över- väga behov av ytterligare lagförslag och lagändringar i syfte att underlätta användning av välfärdsteknik inom och hälso- och sjukvården samt hjälpmedel enligt hälso- och sjuk- vårdslagen som rättsäkerheten garanteras. I detta avsnitt redovisas konsekvensbedömningar avseende följande bedömningar Välfärdsteknik, särskilt sådan som helt eller delvis kan ersätta personal, får inte införas på sådant sätt att det innebär att äldre personer upplever att de inte har en reell möjlighet att välja bort den tekniska lösningen. När en kommun eller ett landsting överväger att införa olika välfärdstekniska lösningar inom vården och omsorgen om äldre personer bör det vara tydligt vilka värden som kan uppnås och om det finns risker vad gäller teknisk säkerhet och den enskildes integritet. Det är lämpligt att kommunerna utarbetar riktlinjer eller policys för vägledning i införandet som en del av sitt led- ningssystem. Ett stöd i det arbetet kan bl.a. vara det material som () tagit fram. Lagförslagen i Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden om vård, omsorg och forskning har stor betydelse för användning av välfärdsteknik och bör genomföras . Utgångspunkten ska vara den etiska aspekten, vad som är bäst för den enskilde individen och all välfärdsteknik ska ha detta syfte. Om inköpt utrustning inte leder till detta syfte är det slöseri med resurser. Sådana inköp kan också leda till ett stort materiellt slöseri genom att den inte kommer till användning. Etiska aspekter handlar både om att använda välfärdsteknik när det är etiskt fördel- aktigt och att avstå när de etiska aspekterna talar emot en använd- ning. De samhällsekonomiska konsekvenserna kan mätas i att ge- nom att bättre överväga konsekvenserna av välfärdstekniken kan kvaliteten bli högre och tekniken användas på ett bättre sätt. Det finns en begränsning i användningen av välfärdsteknik genom att det är den äldre personen själv som bestämmer om en viss lösning ska användas eller ej. Det är enligt min bedömning en rimlig och angelägen begränsning, och den följer av gällande lag- stiftning. Ekonomiska konsekvenser för staten Jag bedömer att den utredning jag föreslår inte kommer att lägga förslag som kan innebära kostnader för staten. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Med den begränsning som ligger i att den enskilde bestämmer om hen ska använda en viss välfärdsteknisk lösning eller inte, kan en ökad användning av välfärdsteknik generera positiva ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare De förslag jag för fram, att välfärdsteknik ska användas för den äldres bästa, bör inte kunna leda till högre kostnader för privata utförare. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Mina förslag utgår från den lagstiftning som gäller. Förslagen har ingen påverkan på den regionala balansen. Ett tydligt fokus på etiska frågor gagnar arbetet i vården och om- sorgen om äldre personer och de anställda. Tillsammans med det kompetenslyft och kunskapsstöd jag förordar höjer det kvaliteten i verksamheten vilket också kommer att vara positivt för arbetsvill- koren. Det kan skapa bättre arbetsvillkor i en kvinnodominerad arbetsmarknad. De förslag jag för fram att välfärdsteknik ska användas för den äldres bästa bör inte påverka små företag. Vilka effekter välfärdsteknik kan ha på integrationen är beroende av hur den genomförs och hur väl huvudmännen och utförarna är observanta på denna aspekt. Fokus på de etiska aspekterna och anpassning till individen bör gynna integrationen Vilka effekter välfärdsteknik kan ha för det samiska folket och övriga nationella minoriteter är beroende av hur den genomförs och hur väl huvudmännen och utförarna är observanta på önskemål hos äldre personer inom dessa befolkningsgrupper. Förslag som syftar till att säkerställa att kommuner och landsting som huvudmän och utförarna har erforderlig kompetens inom välfärdsteknik I detta avsnitt redovisas konsekvensbedömningar avseende följande bedömningar Jag stöder förslag att regeringen i överenskommelse med Kommuner och Landsting ge- nomför ett digitalt kompetenslyft hos chefer, ledare och be- rörda politiker i kommuner, samt anslår medel för en sådan utvecklingssatsning . Kommunerna och landstingen bör, som huvudmän för vård och omsorg om äldre personer, erbjuda personal inom vård och om- sorg om äldre personer möjligheter till fortbildning om väl- färdsteknik. Det nära sambandet mellan välfärdsteknik och hjälpmedel ställer krav på samverkan mellan kommunens och hjälp- medelsverksamhet samt med ansvariga för välfärdsteknik. Personal med kunskap om välfärdsteknik bör mot den bak- grunden ingå i kommunernas och landstingens hjälpmedels- verksamhet. Definitioner får inte hindra flexibilitet och anpass- ning till teknikutvecklingen. Mitt förslag om fortbildning behandlas ovan i avsnittet om kapitel 8 om god kompetens. Gällande mitt stöd till förslag om digitalt kompetenslyft gör jag inga andra bedömningar än de som kommissionen gjort. Ekonomiska konsekvenser för staten Jag har inte gjort andra bedömningar än Digitaliseringskommis- sionen beträffande förslaget om digitalt kompetenslyft. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Min bedömning av värdet av fortbildning och kompetensstöd kan innebära högre kostnader för de kommuner och landsting som inte kan erbjuda personal inom vård och omsorg om äldre personer tillräcklig fortbildning, eller saknar personal med spets- kompetens. Detta är dock effekter som uppstår på grund av den på- gående teknikutvecklingen alldeles oavsett de bedömningar jag gör eller de föreslag jag lägger. De satsningar som kommuner och lands- ting gör kommer också att kunna ge positiva ekonomiska effekter genom att välfärdsteknikens möjligheter kan tas tillvara på ett bättre sätt. De ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av ett kompetenslyft redovisas i be- tänkande (SOU 2016:89) och i de konsekvensbeskrivningar jag redovisar i avsnittet om god kompetens. Ekonomiska konsekvenser för privata utförare Rent generellt kan välfärdsteknik ha positiva effekter för privata utförare, givet att de får tillgång till den fortbildning, spets- kompetens och utveckling som sker nationellt, regionalt och på nivå. Ansvaret för att det blir så ligger på huvudmännen. Genom att privata utförare ges möjlighet att medverka i olika projekt kan lösningar som är särskilt anpassade till vissa typer av verksamheter utvecklas och provas. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Kommunerna kan välja att delta eller inte i det föreslagna kompe- tenslyftet. Varje kommun bestämmer själv ambitionsnivå för fort- bildning. Mina förslag bör därför inte leda till inskränkningar av den kommunala självstyrelsen. förslag kan leda till en bättre regional balans genom att tillgången till kompetenslyft blir till- gänglig i hela landet. Regionala utvecklingscentra kan också leda till sådana effekter för den regionala balansen. Satsningar på kompetenslyft och fortbildning är positivt ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. Satsningar på kompetenslyft och fortbildning kan vara intressanta och positiva för små företag. Väl genomförd fortbildning och kompetenslyft bör ge kunskap om skillnader i äldre personers syn på och kunskap om teknik bero- ende av t.ex. kultur och utbildning. Det bör kunna främja integra- tionen. Äldre personer som hör till det samiska folket och övriga nationella minoriteter bör kunna gynnas av teknikutvecklingen, på samma sätt som andra befolkningsgrupper. Förslag som avser strategiska frågor för utvecklingen av välfärdsteknik I detta avsnitt redovisas konsekvensbedömningar avseende följande förslag. Regeringen föreslås ge Myndigheten för delaktighet i uppdrag att utveckla ett förslag till en nationell strategi för stöd till inno- vationer av välfärdstekniska lösningar och produkter med sär- skild inriktning att omhänderta verksamhetsnära innovationer. Strategin bör innehålla ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Regeringen förslås ge i uppdrag att stödja verksamhets- nära innovationer inom välfärdsteknikens område. Regeringen föreslås tillsätta en utredning om innehåll och for- mer för ett nationellt FoU-organ för välfärdsteknik. I uppdraget bör ingå att utreda behov av regionala utvecklingscentra och om behov finns lämna förslag på hur dessa ska organiseras och finansieras. För att stimulera utvecklingsarbete avseende nya former av väl- färdsteknik och dess användning föreslås ett statligt ekonomiskt stöd om . Detta utvecklingsarbete bör ske i nära samverkan mellan de som ska använda tekniken (den äldre personen och personalen), kom- munerna som huvudmän, forskning och teknikföretag. föreslås ha ansvaret för fördelningen av medlen. I detta avsnitt redovisas konsekvensbedömningar avseende följande bedömningar Förutsättningarna att ta del av välfärdstekniken varierar i landets kommuner, bl.a. eftersom alla inte har tillgång till bredbands- lösningar. Statens utlovade satsning att hela landet ska få till- gång till snabbt bredband är i detta perspektiv mycket positivt. Välfärdsteknik ska ses i ett större sammanhang som gäller hela digitaliseringen av välfärden, med särskild anknytning till e-hälsa och Vision e-hälsa 2025. För att säkerställa en långsiktig och hållbar utveckling av välfärdsteknik i vård och omsorg om äldre bör den bli en viktig del i Vision e-hälsa 2025. Behovet av att utveckla nationella, gemensamma specifikationer, i form av standarder, bör lyftas fram i den strategi för välfärds- teknik i vård och omsorg som ingår i Vision e-hälsa 2025. Jag instämmer i förslag att reger- ingen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ge förslag på organisering för att säkerställa en kontinuitet i de nationella in- satserna för digitaliseringen och främja det nationella arbetet på ett stabilt och uthålligt sätt. Ett nära samarbete med de nordiska länderna är av stor bety- delse, såväl för att ta vara på kunskap och erfarenheter från varandra som att kunna få ner utvecklingskostnader och till- sammans utgöra en större marknad och en starkare part vid ut- veckling och köp av teknik. Regeringen bör ta initiativ till ett utökat nordiskt samarbete avseende standards, kunskapsut- byggnad och utvecklingsarbete. Mina förslag och bedömningar är avsedda att leda till en utveckling av välfärdstekniska lösningar. Syftet är att höja effektiviteten och kvaliteten i arbetet vilket leder till positiva effekter för samhälls- ekonomin. Teknikutvecklingen kan rätt använd underlätta att in- satserna inom vården och omsorgen kan utföras mer rationellt med bibehållen kvalitet. Teknikutvecklingen kan skapa fler arbetstill- fällen och främja samarbetet mellan forskning, företag och vård och omsorg. Handlingsplaner för e-hälsa och välfärdsteknik, riktlinjer och policys kan bidra till mer genomtänkta välfärdstekniska löningar. Det som upphandlas blir därmed mer planmässigt. Detta kan för- väntas ge större effektivitet och därmed gynna samhällsekonomin. Genom samordning regionalt, nationellt och om möjligt hela skapas förutsättningar för gemensamma standarder. Det kan göra välfärdstekniken billigare utifrån en given kvalitet och gynnar därmed samhällsekonomin. Kostnaderna vid implemen- tering av ny teknik minskar. Möjligheten till synergieffekter ökar, genom att det går att gemensamt utnyttja infrastruktur och annan hårdvara, liksom mjukvara med gemensamma lösningar gällande program och standarder. När välfärdstekniken ses i ett större perspektiv av digitalisering av välfärden skapas också nya utvecklingsmöjligheter genom att välfärdstekniken blir en integrerad del i andra satsningar. Det leder till att resurserna utnyttjas mer effektivt. Vad avser mina förslag om utvecklingsstöd, och utredning om en nationell FoU-miljö och behovet av regionala utvecklingscentra, är det inte möjligt att i det här skedet göra några konsekvensberäk- ningar. Det föreslagna beloppet, , kan ses som en blygsam satsning i jämförelse med och men jag tror att den är tillräckligt stor för att kunna ge ett betydelsefullt bidrag till dem som vill genomföra olika ut- vecklingssatsningar inom välfärdsteknik. Denna satsning bör därför vara gynnsam för samhällsekonomin. Ekonomiska konsekvenser för staten De uppdrag jag föreslår att regeringen ska ge till olika myndigheter bedömer jag ligga inom deras ordinarie ansvarsområden. Vad gäller regionala utvecklingscentra behöver frågan utredas ytterligare, både vad avser uppgifter, antal, omfattning av verksam- heten, samarbete med befintliga FoU-miljöer samt finansiering. Dessa utvecklingscentra behöver inte utformas på samma sätt i alla regioner. Ett nationellt FoU-organ behöver ha delar av sin verksamhet finansierad av staten. Jag har bedömt behovet av basfinansiering till lägst . kan vissa projekt ha kommuner som medfinansiär, och privata teknikföretag kan också ha intresse av att medverka i FoU-satsningar. Forskningsanslag bör vara möjliga. Jag tänker mig en successiv utbyggnad innan verksamheten kan nå sin fulla kapacitet. Då kan de årliga kostna- derna för staten bedömas på ett bättre sätt. Jag föreslår ett statligt ekonomiskt stöd för att stimulera ut- vecklingsarbete. Projektet för äldre kan vara en modell för utformningen av stödet. Genom medverkan av kommuner, och teknikföretag kan den totala satsningen bli betydligt större. I och har staten gett stimulansmedel för att minska risken att ”puckelkostnader” för kommunerna hindrar önskvärd teknikutveckling. Med hänsyn till den stora kostnaden för staten har jag avstått från att lägga förslag om stimulansmedel i den stor- leken och begränsat förslaget till att vara med inriktning på utvecklingsarbete. Jag föreslår att ger stöd till verksamhetsnära innova- tioner. Uppdraget ligger i linje med hur redan arbetar och kan därmed finansieras inom ramen för anslag. Den nödvändiga utbyggnaden av bredband så att hela befolk- ningen kan erbjudas välfärdsteknik är redan finansierad genom regeringsinitiativ . Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Mycket av det praktiska arbetet inom ramen för Vision e-hälsa 2025 och e-hälsa ligger på landsting och kommuner. Om utveckling och införande av ny teknik sker mer planmässigt bör det ge lägre kostnader än om satsningar tillkommer mer ad hoc och var för sig i olika landsting och kommuner. Genom mer planmässiga och gemensamma satsningar från kommuner och landsting kan de bli mer kostnadseffektiva.