sou · H5B323 · 2017-03-15 00:00:00 — projekt med privata leverantörer. Ett exempel på det sistnämnda är tre kommuner i , , och , som deltog i ett utvecklingsprojekt med en privat leverantör som stod för utvecklingskostnaderna. Kommunernas kostnader bestod av in- tern arbetstid med avtalstecknande, demonstrationer och utbildning av medarbetare. För kommun uppskattningsvis . Länet har också haft ett gemensamt projekt för alla 13 kommuner till en total kostnad om (motsva- rande av en tjänst). Åtta myndigheter valde att låta någon annan aktör agera både kanalväxel och förmedlare. Till skillnad från de tre kommunerna i , som har anslutit meddelanden från handläggare till enskild mottagare, har kommun valt att ansluta vissa be- fintliga tjänster i kommunens e-tjänsteplattform. Kommunen har i detta läge därför inte behov av någon kanalväxel till utskrift. Den enskilde mottagaren har åtkomst till beslutet antingen via Mina meddelanden eller Mina ärenden/Min sida i e-tjänsteplattformen. I och med att e-tjänsterna redan fanns utvecklade och verksamheten redan hade ”transformerats” har kommunens kostnader varit låga, för koordinering och projektledning. finansieras infrastrukturen Mina medde- landen genom anslag. finansierades infrastrukturen av statliga myndigheter i frivillig samverkan. Om man bortser från de medel som vissa av de ansluta myndig- heterna frivilligt bidrog med till infrastrukturen/så be- skriver myndigheterna de löpande kostnaderna som låga. Arbetsförmedlingens löpande kostnader för Mina Meddelanden är på mindre än . Bolagsverket kan inte ta fram driftskostnader för Mina meddelan- den då myndighetens it-kostnadsmodell inte har den detaljer- ingsgraden och de program och verktyg som används för Mina meddelanden används även av övriga utskick. Uppskattningen är dock att det är relativt små kostnader både för drift och för support. Utdatamotor och utskriftsprogram måste vara i drift och förvaltas oberoende av kopplingen mot Mina meddelanden och det innebär inga större kostnadsökningar att ansluta en viss utskrift till Mina meddelanden. Det pågår arbete, både inom och i samverkan med andra myn- digheter (ESV:s uppdrag om ramverk för it-kostnader) för att bättre kunna ta fram it-kostnader. Lantmäteriet betalar sin externa leverantör och 1.50 per st av Mina meddelanden. Internt har myndigheten inga direkta kostnader som är kopplade till Mina meddelanden. Värnamo kommun har en löpande månadskostnad till en extern leverantör som baseras på antal handläggare som kan skicka digital post genom deras tjänst (se tabell 3 nedan). är det en månadskostnad om för cirka tio handläggare. Därtill kommer en distributionskostnad om per skickad digital försändelse. Skatteverkets kostnader för vidmakthållande av växeln, samt an- slutningsstöd och support uppgår i genomsnitt till cirka 1,8 mil- joner . Transportstyrelsen har en månadsavgift om (oavsett antal meddelanden) plus per försändelse. Kostnader för att skala upp och öka den digitala posten På frågan om vad som krävs för att öka den digitala posten svarar de ansluta myndigheterna bland annat att fler enskilda och företag ansluter som mottagare, att myndighetens ledning prioriterar och tilldelar resurser för detta, analys och intern arbetstid och lobbying. Några exempel på kostnader för att skala upp den digitala posten: Bolagsverket har en pågående utvecklingsaktivitet där myndig- heten löpande anpassar de kvarstående utskick som är möjliga att anpassa till Mina meddelanden. De utskick som kvarstår kostar att anpassa. Ambitionen är att detta kommer att göras . Jordbruksverkets planerade initiativ handlar om några hundra timmars utveckling och en kostnad om cirka 200 000 kro- nor. När dessa initiativ är klara så har myndigheten en basfunk- tionalitet på plats som gör att i stort sett alla nya utskicksflöden som identifieras framöver kommer att kunna haka på redan be- fintliga lösningar och kostnaderna blir därmed minimala. Transportstyrelsens kostnad till förmedlare är per implementation och efterföljande två meddelande 20 000 kro- nor. Kostnad för internt arbete kan inte uppskattas. Myndigheten ser att när mängden meddelanden ökar kommer kostnaden för deras utskick att minska i jämförelse med pap- persutskick. Tullverket konstaterar att kostnaderna för att skala upp beror på vilka meddelanden som ska skickas, det vill säga vilka it-stöd som behöver integreras med Mina meddelanden. Tekniskt finns det mesta färdigt för att skicka meddelanden. Anpassning och integration från avsändande system tillkommer. För de kommuner som skickar enstaka utskick, från handläggare till enskild, verkar det inte vara några kostnader att tala om för att skala upp. De tekniska förutsättningarna finns redan. Vad som skulle kunna generera mer kostnader är att ansluta specifika system för att ansluta till massutskick. En betydande, kanske rent av den största delen av dessa kommuners utskick, utgörs dock av så kallade enstaka utskick. För kommun, som enbart använder Mina meddelanden i kombination med deras e-tjänster (det vill säga inte är kopplat till enskilda verksamhetssystem för massutskick), är det framför allt en kost- nad i form av nedlagd tid för e-tjänsteutveckling. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. i –2014.