sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:49. Vissa frågor om fristående skolor. 2012/13:58. Utbildning för barn som vistas i landet utan till- stånd. 2013/14:112. Villkor för fristående skolor m.m. Prop. 2013/14:148. 2013/14:160. Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. 2015/16:134. Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever. 2016/17:1. Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar. U2015/05478/UF. om statens tillsyn över skolan, Skr 2013/14:200. län (2016). Uppföljning av arbetet med Samordnad Individuell Plan i län. (2007). The views of learning on the management of school attendance. Mentoring & Tutoring, 15, 39–55. (2016). svår skolgång för många elever med NPF – en undersökning av hur barn med neuro- psykiatriska funktionsnedsättningar har det i skolan och hur det på- verkar familjen. (2013). Kränkt eller diskriminerad i skolan. Är det någon skillnad? (2013:16). Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? (2015). Hur mår elevhälsan? Röster från barn och professionella – ett underlag för diskussion. Sarkadi, A., , I., & Voon., M. (2015). Sociala investeringar lönar sig – en satsad krona ger fem tillbaka ! idéer för livet. (2005). ADHD hos flickor. En utvärdering av det vetenskap- liga läget. SCB (2012). Levnadsförhållanden, Barns upplevelser av skolan. Schagen, I., , T. & , S. (2004). Study of attendance in , report for the National Audit Office, . Hälso- och sjukvårdslag. Lag om viten. Lag om sjuklön. Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lag om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Förordning med instruktion för . Förordning om konsekvensutredning. Offentlighets- och sekretesslag. Förordning om instruktion för . Lag om ändring i skollagen (2010:800). Förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039). Förordning om ändring i skolförordningen (2011:185). Lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). Förordning om läroplan för , förskole- klassen och fritidshemmet. Förordning om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning om läroplan för grundsärskolan. föreskrifter om betygskatalog. allmänna råd om att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. allmänna råd om systematiskt kvalitets- arbete för skolväsendet. SKOLFS 2014:40: allmänna råd om arbete med extra an- passningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. föreskrifter om utformningen av termins- betyg i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. föreskrifter om elevmedverkan i skol- enhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud. Skolinspektionen (2010). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskapsutveckling? Kvalitetsgranskning, rapport 2010:10. Skolinspektionen (2010). Mycket idrott och lite hälsa. Skolinspektio- nens rapport från den flygande tillsynen i idrott och hälsa. Skolinspektionen (2011). Riktad tillsyn inom området Skolplikts- bevakning. Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn. Skolinspektionen (2012). Skolinspektionen (2012). Skolinspektionen (2012). Skolans kvalitetsarbete ger möjlighet till för- ändring. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2012. Skolinspektionen (2013). Kvalitetsgranskning, rapport 2013:5. Skolinspektionen (2014). Rätten till utbildning. Resultatsamman- ställning efter kvalitetsgranskning. Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. Skolinspektionen (2014). Skolsituationen för elever med funktions- nedsättningen AD/HD. Skolinspektionen (2014). Vad hände sedan? Skolinspektionen (2015). Elevers behov och skolans insatser. Kvalitetsgranskning, rapport 2015:05 Skolinspektionen (2015). Gymnasieskolors arbete med att förebygga studieavbrott. Skolinspektionen (2015). Kunskapsöversikt för Skolans arbete med elever med långtidsfrånvaro. Skolinspektionen (2015). Kunskapsöversikt för Skolans arbete för att säkerställa studiero. Skolinspektionen (2015). Regelbunden tillsyn 2014. Skolinspektionen (2015). Skolinspektionens erfarenheter och resultat. Skolinspektionen (2015). Fördjupad analys av skolenkäten, Skolinspektionen (2015). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat. Skolinspektionen (2016). Skolans arbete för att säkerställa studiero – det räcker inte att det är lugnt, eleverna måste lära sig något också. Skolinspektionen (2016). Utmaningar i undervis- ningen. Många elever behöver mer stimulans och utmaningar. Skolinspektionen (2016). Ökat fokus på skolor med större utmaningar. Skolinspektionens erfarenheter och resultat 2015. Skolinspektionen (2016). Skolans arbete med extra anpassningar – Kvalitetsgranskningsrapport. Skolinspektionen (2016). Kommunernas arbete med det kommunala aktivitetsansvaret. Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grund- skolor. Skolinspektionen (2016). En granskning av skolors arbete med omfattande frånvaro. (2008). Rätten till utbildning. Om elever som inte går i skolan, rapport 309:2008. (2009). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. lägesbedömning (2010). Del 1 – Beskrivande data. (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens per- spektiv, rapport 341:2010. (2011). Gymnasieelevers byten av program och skolor. (2011). Utvärdering av metoder mot mobbning. (2011). Nolltolerans mot diskriminering och kränkande behandling – lagens krav och huvudmannens ansvar, stödmaterial. (2012). Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. (2012). Kommunalt huvudmannaskap i praktiken. (2013). Allmänna råd med kommentarer. Arbete med studie- och yrkesvägledning. (2013). Allmänna råd med kommentarer. Utvecklings- samtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen. (2013). Delredovisning av uppdrag om att genomföra in- satser för en förstärkt elevhälsa. Redovisning av regeringsuppdrag. (reviderad ). Juridisk vägledning angående från- varo och ledighet. (2013). Kränkningar i skolan – analyser av problem och lösningar, antologi. (2013). Modell för att följa upp kvaliteten på och till- gången till elevhälsa. (2014). Allmänna råd med kommentarer. Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. (2014). Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. (2014). Främja, förebygga, upptäcka och åtgärda. Hur skolan kan arbeta mot trakasserier och kränkningar, stödmaterial. (2014). IT-stöd för elevinformation och avbrotts- relaterade händelser. En regiongemensam förstudie inom ramen för Plug In. (2014). En studie av undervisnings- och lärmiljöer i årskurs 7–9. (2014). Övergångar inom och mellan skolor och skolformer. Hur övergångar kan främja en kontinuitet i skolgången från för- skolan till gymnasieskolan. (2015). Allmänna råd med kommentarer. Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. (2015). Kvalitetsarbete i praktiken. (2015). Delredovisning av uppdrag om att genomföra in- satser för en förstärkt elevhälsa. Redovisning av regeringsuppdrag. (2015). PM – Särskilt stöd i /15. (2016). Allmänna råd med kommentarer. Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. (2016). Attityder till skolan 2015. (2016). Redovisning av uppdrag om att genomföra in- satser för en förstärkt elevhälsa. (2016) 2015. 15-åringars kunskaper i naturveten- skap, läsförståelse och matematik. & (2014). Vägledning för elevhälsan. (2010). (2011). av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. (2013). Placerade barns skolgång och hälsa – ett gemen- samt ansvar. (2013). Samverka för barns bästa – en vägledning om barns behov av insatser från flera aktörer. & , A. (2016). Ett utökat och fördjupat elevhälsarbete genom tvärprofessionell samverkan. , rapport 2016:6. Del A Fri- och rättighetsfrågor – Regeringsformen. Insatser mot psykiska problem hos barn och ungdomar. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Ökad insyn i fristående skolor. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. blir svensk lag. Ökad transparens och mer lika villkor. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015). Värderingsverktyg för tillgänglig utbildning. (2009). School attendance patterns, unmet educatio- nal needs, and truancy. A chronological perspective. Remedial and Special Education, 30, 309–319. Springe, K-A. (2009) Otillåten frånvaro- om hemmasittare, korridor- vandrare och skolkare. , A-M., m.fl. (2011). Projektet växtkraft Bättre stöd när barn och ung-domar är delaktiga. Lyssna på oss! Inspira- tionsbok med exempel från verksamheter runt om i landet. (2016): Förstudie motverka skolavhopp. stad (2014). Risker med skolk. Olovlig frånvaro bland elever i årskurs nio och gymnasiet år 2, baserat på resultat från . (2015). PPSS Pilotprojekt samverkan skola och social- tjänst. (2015). Stödmaterial för samverkan mellan stadsdels- nämndernas verksamheter och skolan. Beslutad i utbildnings- nämnden och i socialnämnden . Strand, A-S. (2013). Skolk ur elevernas och skolans perspektiv. En intervju- och dokumentstudie. Dissertation series no 43. (red.) Elevhälsa, nr.3/2008–2009. , K., El-Khouri, B. & , J. (2005). Elever på vift. Vilka är skolkarna? Sutphen, R.D., , J.P. & Flaherty, C. (2010). Truancy inter- ventions: A review of the research literature. Research on Social Work Practice, 20, 161–171. Kommuner och Landsting (2007). Den kommunala finan- sieringsprincipen. Kommuner och Landsting (2013). Vänd frånvaro till när- varo. Guide för systematiskt skolnärvaroarbete i kommuner. Kommuner och Landsting (2014). Arbetsgivarens rehabili- teringsansvar – ur ett arbetsrättsligt perspektiv. Kommuner och Landsting (2015): Slutrapport för Psynk. Kommuner och Landsting (2015). Verksam – Systematisk process för att mäta och utveckla effektiva samverkanssystem. Kommuner och Landsting (2015). Utbildning – nyckeln till arbete. En longitudinell studie över årskullen 1981 och dess övergång från skola till arbete, den fördjupade versionen. (2015). En väg- ledning för skolkuratorn. (2015). En vägled- ning för skolkuratorn. (2015). Skolsocial utredning social bedömning EBIC – Elevens behov i centrum. En vägledning för skolkuratorn. Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. FN:s konvention om barnets rättigheter. Tadakawa, M., Takeda, T., Monma, Y., Koga, S. & Yaegashi, N. (2016). The prevalence and risk factors of school absenteeism due to premenstrual disorders in Japanese high shcool students – a school- based cross-sectional study. BioPsychoSocial Medicine, 10:13. Teasley, M.L. (2004). Absenteeism and truancy: risk, protection, and best practice implications for school social workers. Children & Schools, 26, 117–128. Temagruppen unga i arbetslivet (2011). Det lönar sig – en analys av 28 arbetsmarknadsprojekts samhällsekonomiska potential. Temagruppen unga i arbetslivet (2012). Det lönar sig II – en analys av arbetsmarknadsprojekts samhällsekonomiska lönsamhet. Temagruppen unga i arbetslivet (2013). 10 orsaker till avhopp. 379 unga berättar om avhopp från gymnasiet. Skrifter från Tema- gruppen Unga i arbetslivet. Europeiska unionen, euro- peiska socialfonden. Thapa, A. & , J. (2013). A review of school climate research. Review of , 83, 357–385. The , Culture, Sports, Science, and Technology in (2009). & , J. (2013). Motivational strategies to enhance effective learning in teaching struggling students. Support for Learning, 28, 103–108. , M., Darmody, M. & , S. (2013). Persistent absenteeism among Irish primary school students. , 65, 488–501. Tordön, R., , B. & , U. (2014). Improving children’s performance: A replication of the study. Adoption & Fosterring, 38, 361–373. Törnsén, M. (2010). Rektor, elevhälsan och elevers lärande och utveck- ling. (2008). En analys av ungas utanförskap. HON HEN HAN. En analys av hälso- situationen för homo-sexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner. Utbildningsradion (2012). Talrädsla bland ungdomar. (2016). Kommentarer till Skolinspektionens rapport ”Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor”. (2016). Att motverka skolmisslyckanden. Konsten att kunna ha två tankar i huvudet … Koncern- avdelning data och analys, Enhet samhällsanalys. & , E. (2015). Skolnärvaro/skolfrånvaro. Kun- skapsöversikt och kartläggning av arbete med skolnärvaro/skolfrån- varo i . (2013). Implementing a health 2020 vision: Governance for Health in the 21st century. Making it happen. (2015). Obstacles to collaboration in addressing the needs of children and adolescents. , J.J., Lynne-Landsmann, S.D., , , , , , , , J.M. & Ialongo, N. (2012): School attendance problems and youth psychopathology: Structural cross-lagged regression models in three longitudinal data sets. Child Develop- ment, 83, 351–366. (2016). Skolans tomma stolar. Om frånvaro i grund- skolan och hur kommuner och skolor arbetar med frågan. Presta- tionsprinsen med stöd av för livet. Att vända frånvaro till närvaro En särskild utredare ska kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utreda- ren ska också analysera orsakerna till frånvaron och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro kan förbättras. Syftet är att säkerställa alla elevers rätt till en likvärdig utbildning. kartlägga långvarig och ofta återkommande frånvaro, såväl ogiltig som giltig i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan, analysera orsakerna till långvarig eller ofta återkommande från- varo, analysera om orsakerna till frånvaron uppmärksammas och ut- reds på ett ändamålsenligt sätt, belysa hur lärare, rektorer och övrig skolpersonal hanterar elev- ers frånvaro, föreslå hur arbetet med närvarofrämjande åtgärder kan förbättras, sprida kunskap om och exempel på hur arbetet med närvaro- främjande åtgärder kan bedrivas, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Rätt till utbildning och skolplikt – vikten av närvaro Barn som är bosatta i har skolplikt. Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Långvarig eller ofta återkommande frånvaro innebär att elever inte får den utbildning som de har rätt till. För den enskilde eleven kan en sådan frånvaro leda till stora svårigheter. En ofullständig grundskoleutbildning eller motsvarande försvårar ett framtida aktivt deltagande i såväl fortsatta studier som yrkes- som samhällsliv. Lärande i sig och att gå ut skolan med goda resultat leder till minskad ohälsa samt minskad risk för kriminalitet och utanförskap. Att klara skolan är också den enskilt viktigaste faktorn för barns framtida hälsa. Att öka skolnärvaron innebär således en stor vinst både för den en- skilda eleven och för samhället. Elever som är frånvarande från skolan löper inte bara stor risk att inte uppnå kunskapskraven. Frånvaron kan också vara en indikation på att skolan, i samverkan med andra aktörer, inte satt in det stöd som eleven behöver. lyfter fram att skolfrånvaro påverkar elevers skolresultat på ett negativt sätt. I analysen av Pisaresultaten, Improving Schools in : An Perspective 2014, framgår bl.a. att elever i med sämre socioekonomiska förutsättningar uteblir från fler lektioner än i övriga . Skolplikten är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssyste- met. En förutsättning för att fullgöra skolplikten och nå utbildningens mål är att eleverna är närvarande. Mot denna bakgrund är det ange- läget att utreda elevers frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Uppdraget att föreslå hur frånvaro ska vändas till närvaro Hur ser frånvaron ut i , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan? Bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning finns, utöver i 2 kap. 18 § regeringsformen, i 7 kap. skollagen (skollagen 2010:800). En elev i en skolform där skolplikten kan fullgöras ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Ett giltigt skäl att vara frånvarande är beviljad ledighet. Uteblir eleven utan giltigt skäl är frånvaron ogiltig. Den senaste undersökningen av elevers långvariga ogiltiga från- varo i genomfördes av 2010. Då hade 1 650 elever lång ogiltig frånvaro. Fullständig frånvaro, dvs. från- varo i minst en månad utan giltigt skäl, var då i stort sett lika vanligt i fristående och kommunala skolor. Ungefär 40 av de 1 650 eleverna med lång ogiltig frånvaro var elever i grundsärskolan. Vid Statens skolinspektions riktade tillsyn inom området skol- pliktsbevakning lyfte företrädare för kommuner och skolor bl.a. fram att den ogiltiga frånvaron i samband med lov och har ökat. Även varaktiga vistelser utomlands kan ge upphov till svårig- heter för eleven som får svårt att nå målen för utbildningen (Skol- pliktsbevakning – Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn, dnr 40-2010:268). Av Skolinspektionens rapport idrott lite hälsa (dnr 2010:2037) framgår vidare att en relativt stor andel elever hade hög frånvaro eller var närvarande utan att delta i aktiviteterna i ämnet idrott och hälsa. av eleverna vid de granskade lektionerna var därutöver befriade från att helt eller delvis delta i idrott och hälsa. Det är en hög siffra med tanke på att möjligheterna till befrielse är starkt begränsade i skollagen (7 kap. 19 §). Långvarig eller ofta återkommande frånvaro innebär problem för den enskilda eleven, men även för samhället kan detta leda till stora svårigheter och kostnader. Ett första steg för att komma till rätta med den pro- blematiska frånvaron är att belysa dess omfattning. kartlägga långvarig och ofta återkommande frånvaro, såväl ogiltig som giltig i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan. Varför är elever frånvarande? Att elever har ogiltig frånvaro kan bero på många olika saker som kan röra både hem och skola. Ofta finns en utlösande faktor som att eleven inte förstår ett ämne, att eleven utsätts för kränkande be- handling eller trakasserier eller ingår i en kamratkrets som inte går på lektionerna. Frånvaro kan t.ex. ha sin grund i begynnande miss- bruk eller kriminalitet eller andra sociala problem eller tillfälliga kriser i familjen. Det är vanligt att elever med omfattande ogiltig frånvaro har inlärningssvårigheter och erfarenhet av bristande fram- gång i skolarbetet. Orsakerna till skolfrånvaro kan delas in i två huvudsakliga faktorer: skolfaktorer och faktorer som hör till hem- met och familjen. Bland elever med långvarig omfattande frånvaro förekommer bl.a. social fobi, panikångest, autismliknande tillstånd eller andra neuropsykiatriska svårigheter. Även organisatoriska fakto- rer som bristfälliga system för att registrera och rapportera från- varo, klasstorlek, elevsammansättning och mycket självständigt arbete kan bidra till ogiltig skolfrånvaro (, Skolfrånvaro och vägen tillbaka – Långvarig ogiltig frånvaro i ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv, rapport 341, 2010). I Statens skolinspektions kvalitetsgranskning Rätten till utbild- ning – arbete för att främja närvaro och motverka frånvaro framhålls att det är viktigt att skolor undersöker om från- varon är hög i enskilda ämnen eller för enskilda lärare, så att insatser i så fall kan riktas just dit. Det påpekas också att det är angeläget att inte enbart utgå från enskilda elever utan även från de frånvaro- mönster som är likartade för t.ex. ämnen eller elevgrupper, efter- som det kan vara ett tecken på att undervisningen inte anpassas efter elevernas behov. För att bedöma vilka åtgärder eleven behöver för att kunna åter- gå till undervisningen är det avgörande att skolan utreder varför elever har problematisk frånvaro. ytterligare analysera orsakerna till långvarig eller ofta återkom- mande frånvaro hos elever i , grundsärskolan, special- skolan och sameskolan. Uppmärksammas och utreds frånvaron på ett ändamålsenligt sätt? Enligt Skolinspektionen är tidig upptäckt och tidiga insatser vid stor ogiltig frånvaro en framgångsfaktor för att få tillbaka elever i undervisningen. Av Skolinspektionens granskningar framgår dock att det förekommer brister hos såväl huvudmän som rektorer i tolk- ningen och tillämpningen av skollagens bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Många skolor och huvudmän bedöms be- höva förbättra arbetet med att uppmärksamma och utreda frånvaro (Se t.ex. Skolinspektionen, Skolpliktsbevakning – Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn dnr 40-2010:268). Av skollagen framgår att den som har vårdnaden om ett skol- pliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola eller grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. Om huvudmannen är enskild ska denna lämna uppgift till hemkommunen om eleven utan giltig orsak är från- varande i betydande utsträckning från obligatoriska inslag. Hem- kommunen ska se till att alla barn får den utbildning de har rätt till. Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och det beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denna är skyldig att göra får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att full- göra sina skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. Om kommunen överväger att använda sig av vitesförläggande är det viktigt att man först försöker komma till rätta med situationen på annat sätt, t.ex. genom samtal med vårdnadshavarna, stödåtgärder eller genom samarbete med eller barn- och ungdoms- psykiatrin. Om en elev på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda ut- bildningen ska enligt skolförordningen (2011:185) hindret anmälas till skolenheten. Rektorn får besluta hur anmälningsskyldig- heten ska fullgöras. Huvudmannen bör enligt allmänna råd, Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda från- varo i skolan (SKOLFS 2012:34), ha rutiner för att se till att skol- plikten fullgörs och rutiner för hur eleven och vårdnadshavaren ska få komma till tals och ge sin syn på situationen. Rektorn bör skapa rutiner för kontinuerlig frånvarorapportering som gör det möjligt att uppmärksamma och ha en samlad bild av elevernas frånvaro och se till att orsakerna till frånvaron skyndsamt utreds. Skolinspektionen har tillsyn över hur huvudmän och hemkom- muner fullgör sitt ansvar när det gäller skolpliktsbevakning. Om en huvudman inte fullgör sina skyldigheter får Skolinspektionen bl.a. förelägga huvudmannen att vidta åtgärder. Ett sådant föreläggande får under vissa förutsättningar förenas med vite (26 kap. skollagen). Sammanfattningsvis har såväl kommuner som huvudmän och rektorer ett ansvar för att se till att elever fullgör sin skolgång. Skol- inspektionens granskningar visar dock att det finns ett antal områden som behöver utvecklas för att huvudmännen i högre grad än ska förmås leva upp till sina lagstadgade skyldigheter. Skolorna behö- ver bl.a. ta reda på om orsaken till en elevs frånvaro hänger samman med skolan som arbetsmiljö och försäkra sig om att lärarna har en likvärdig hantering av rutinerna för elevernas närvaro och frånvaro.