sou · H5B3100 · 2017-12-12 00:00:00 — Kostnaderna för lagring styrs till stor del av vilka gall- ringsföreskrifter som gäller. Detta bestäms av i samråd med de berörda myndigheterna. Möjligheten enligt våra förslag i kapitel 9 att i vissa fall begära domstolsprövning av om en kopia får förvaras eller inte, innebär ett ökat skydd för enskildas integritet. Detta gäller oavsett om den som drabbats av kopieringen är den misstänkte, brottsoffret eller någon annan. Möjligheten torde inte medföra annat än högst en marginell ökning av domstolarnas arbetsbelastning. Även om någon statistik inte är tillgänglig står det klart att det är mycket ovanligt att enskilda begär domstolens prövning av beslag. Det finns ingen anledning att anta att det skulle bli vanligare att begära domstols- prövning i fråga om en kopia ska förvaras. Det kan mycket väl tänkas att det rentav sker en minskning av de ärenden som måste prövas i domstol, genom att kopiering i vissa fall innebär att man kan undvika eller snabbt häva beslag av servrar och liknande. När beslag sker enligt lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål gäller redan ett krav på obligatorisk domstolsprövning vid beslag. Våra förslag i den delen kan inte förväntas innebära annat än att vissa sådana ärenden ersätts av en prövning som i stället avser en kopia. Även förslagen om att kopior i vissa fall ska förstöras (se kapi- tel 9) stärker skyddet för enskildas integritet. Det medför ett visst merarbete för de myndigheter som har kopiorna i sin verksamhet. Detta bör dock kunna begränsas genom att man inför rutiner som går ut på att man begränsar antalet kopior så långt det går och håller kontroll på var de finns. Att så sker är för övrigt av vikt även med hänsyn till dataskyddsregleringen. Eventuella kostnadsökningar kan förväntas bli marginella. Sammantaget bedömer vi att våra förslag om kopiering, inklu- sive regler om förstöring och domstolsprövning, som mest kan leda till marginella kostnadsökningar för de brottsbekämpande myndig- heterna och domstolarna. Dessa kan, om de alls uppstår, hanteras inom ramen för befintliga anslag. för ombud som har rätt till ersättning av allmänna medel kan han- teras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 4. Förslagen om förstörande av kopior i vissa fall där beslags- och kopieringsreglerna aktualiseras kan inte förväntas ha några egent- liga negativa effekter för möjligheterna att utreda brott, eftersom det i princip handlar om kopior som inte borde ha framställts, antingen med hänsyn till reglerna om beslags- och kopieringsförbud eller med hänsyn till proportionalitetsprincipen. Förslagen om att kopior ska förstöras vid laga kraft innebär en minskad möjlighet till insyn enligt offentlighetsprincipen i sido- materialet. Med tanke på att det redan gäller en presumtion för sekre- tess när det gäller de flesta uppgifter som kan finnas i sådana kopior, bedömer vi dock att effekten när det gäller faktiska möjligheter att ta del av materialet är begränsad. Det bör anmärkas att allmän- hetens insynsintresse är svagt, eftersom materialet inte avspeglar myndighetens verksamhet utan enskildas förhållanden. Det bör också anmärkas att de brottsbekämpande myndigheterna redan enligt gällande rätt har möjlighet att göra sig av med allmänna handlingar genom hävande av beslag. Förslagen om att rätten i vissa fall ska kunna besluta om för- störande av kopior har också effekter för möjligheterna till insyn i de handlingar som förstörs. Det som anförts gäller också i fråga om sådana kopior. Situationen kan i huvudsak jämföras med den att ett beslag hävs utan att några kopior gjorts. Våra förslag i kapitel 6 om undersökning på distans kan förväntas ha positiva effekter när det gäller möjligheterna att utreda och be- ivra brott. Detta är till fördel både för samhället i stort och för brottsoffren. Hur stora de positiva effekterna blir beror delvis på möjligheterna att få tillgång till information som lagrats i utlandet eller som man inte vet var den finns (se avsnitt 6.10). Förslagen förväntas inte medföra några kostnadsökningar för de brotts- bekämpande myndigheterna. I teknisk mening handlar det om en okomplicerad åtgärd och det fordras inte att man utvecklar eller köper in ny teknik. Den lär inte heller kräva några utbildningsåtgär- der, eftersom den personal, såsom it-forensiker, som har till uppgift att genomsöka datorer m.m. redan måste antas ha den kompetens som behövs för att också kunna logga in i och ta del av informa- tionen i ett informationssystem som undersöks på distans. Eftersom beslutet om åtgärden i vissa fall bör fattas av domstol, kan det uppstå en viss ökning av domstolarnas arbetsbelastning. Att saken prövas av domstol lär dock – precis som när det gäller husrannsakan – bli ovanligt. Det torde inte bli fråga om mer än ett fåtal fall . Innan en praxis har utvecklats om hur tvångsmedlet får användas, bl.a. när det gäller information som man inte vet var den finns lagrad, kan det förväntas bli något vanligare än vad det kommer att bli när en praxis väl har etablerats. Vi uppskattar att det högst lär handla om 50 timmars förhandlingstid och mindre när det har etablerats en praxis. Den kostnadsök- ning som detta kan förväntas medföra för domstolarna och de brottsbekämpande myndigheterna bedöms kunna finaniseras inom ram. Till detta kommer en viss ökad kostnad för juridiska ombud som ska ersättas av allmänna medel. Med utgångspunkt i timkostnads- för offentlig försvarare, som är exklusive mervärdesskatt, uppskattar vi kostnaden till mellan och . Denna kostnadsökning bedöms kunna hanteras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 4. 16.3Reglerna om beslags- och kopieringsförbud Förslagen i kapitel 8 om beslags- och kopieringsförbud innebär delvis ett förtydligande av gällande rätt. Förslaget om att beslags- förbudet i närståendefallet tas bort kan förväntas ha märkbart posi- tiva effekter på möjligheterna att utreda brott, vilket är till fördel både för samhället i stort och för eventuella brottsoffer. Förslaget kan också förväntas ha positiva effekter för jämställdheten mellan kvin- nor och män. Det är inte ovanligt att bevisning om brott i nära rela- tion finns i t.ex. den misstänktes och målsägandens mobiltelefoner. Ett exempel kan vara att den misstänkte har skickat hotfulla med- delanden till en närstående kvinna. leder beslagsförbuds- reglerna i många fall till att det enda sättet att säkra meddelandena är att målsäganden lämnar över mobiltelefonen till de brottsbekäm- pande myndigheterna. Genom att beslagsförbudet i närståendefallet tas bort, ökar förutsättningarna för att mobiltelefonen i stället kan tas i beslag hos den misstänkte. Därmed slipper målsäganden lämna ifrån sig sin mobiltelefon för att bevisning i den ska kunna säkras. Förutsättningarna för att brott i nära relation kan utredas ökar, vilket också är positivt ur ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget innebär en viss försvagning av skyddet för förtrolig- heten mellan den misstänkte och dennes närstående, eller mellan sådana närstående inbördes. I övrigt innebär våra förslag att skyddet för uppgifter som om- fattas av tystnadsplikt förstärks, vilket är positivt för bl.a. miss- tänkta och andra enskilda som drabbas av beslag och kopiering. Vi bedömer att förslagen också stärker källskyddet. Förslaget till sär- skilda regler om rätt till närvaro vid genomsökning av bl.a. digitala informationsbärares innehåll kommer att innebära en viss ökning av antalet fall där en sådan genomsökning sker i närvaro av den som beslaget eller kopieringen gjorts hos. Förslaget kan därför förväntas medföra en viss ökad arbetsbelastning för de brottsbekämpande myndigheter som gör sådana genomsökningar. Detta kommer att leda till ökade kostnader för myndigheterna. Förslaget kan även antas medföra kostnadsökningar för staten i den mån ett ombud som har rätt till ersättning av allmänna medel närvarar vid en genom- sökning. Hur stora dessa kostnader kommer att bli är svårt att beräkna. Det kan dock förväntas handla om relativt få fall , eftersom närvarorätten bara föreslås gälla när den informationsbärare eller kopia som ska genomsökas kan antas innehålla uppgifter som vissa befattningshavare och andra inte får höras som vittne om och åt- gärden vidtas hos honom eller henne, eller hos den som tystnads- plikten gäller till förmån för. Någon statistik om hur vanligt det är med sådana beslag finns inte, men enligt uppgift från de brotts- bekämpande myndigheterna är det mycket ovanligt med beslag hos personer med tystnadsplikt. Dessutom sker sådana genom- sökningar normalt i närvaro av personen i fråga, varför kostnads- ökningen beträffande sådana genomsökningar kan förväntas bli marginell. Det torde också bli ovanligt med undersökning på distans hos sådana personer. Det torde vara mycket ovanligt att enskilda gör gällande att en beslagtagen informationsbärare innehåller t.ex. kommunikation med en advokat. Det är vidare inte givet att de per- soner som erbjuds en möjlighet att närvara också utnyttjar möjlig- heten. Sammantaget bedöms de ökade kostnaderna för staten bli Mot den bakgrunden bedöms att kostnadsökningarna för de brottsbekämpande myndigheterna kan hanteras inom myndig- heternas befintliga anslagsramar. Ökningen av antalet fall där en misstänkt eller annan närvarar vid en genomsökning bedöms alltså bli begränsad. Enligt den före- slagna regleringen ska även ett juridiskt ombud till honom eller henne ges tillfälle att delta. Om han eller hon har rätt till ersättning av allmänna medel medför detta en kostnadsökning. Vi uppskattar att det totalt kan handla om högst ca som kan komma att ersättas av allmänna medel. Timkostnadsnormen för en offentlig försvarare är som tidigare nämnts exklusive mer- värdesskatt . Det förekommer i vissa fall att en offentlig försvarare närvarar vid en genomsökning. Den årliga kost- nadsökningen för arvoden till rättsliga biträden uppskattas därför till högst ca . Denna kostnadsökning bedöms kunna hanteras genom ompriorteringar inom utgiftsområde 4. För enskilda antas förslaget om särskilda genomsökningsbestäm- melser kunna få vissa ekonomiska konsekvenser i form av t.ex. resekostnader och inkomstbortfall. Förslagen om biometrisk autentisering (se avsnitt 6.11 och 7.9) kan förväntas öka effektiviteten i den brottsutredande verksamheten. Möjligheten kan både innebära att det blir lättare att få tillgång till elektroniskt lagrad information och att man får tillgång till informa- tion som annars hade varit otillgänglig på grund av att de brotts- bekämpande myndigheterna inte har möjlighet att få åtkomst till informationsbärarens innehåll. Åtgärden innebär ett visst integritets- intrång för enskilda genom att tvång kan användas i vissa fall. Regleringen förväntas inte ge upphov till några kostnadsökningar. 16.5Tillfälligt omhändertagande av elektronisk kommunikationsutrustning Förslaget i avsnitt 6.9.10 om att det i vissa fall ska bli möjligt att omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning förväntas inte medföra några kostnadsökningar. Det kan förväntas medföra vissa positiva effekter för den brottsutredande verksamheten eftersom den minskar risken för att undersökningar på distans saboteras. Eftersom en kroppsvisitation kan användas i samband med åtgärden innebär den ett visst ökat integritetsintrång. Våra förslag i kapitel 13 om ändringar i reglerna i 38 och 39 kap. är till stor del förtydliganden och kodifiering av gällande rätt. Förslagen innebär att det blir tydligare för både parter och andra vad som gäller i fråga om elektroniskt lagrad information och andra upptagningar. Den föreslagna möjligheten att begära edi- tion och exhibition innan det finns en skäligen misstänkt är tillämp- lig i mycket sällsynta fall. När den kan användas kan den förväntas leda till ökade möjligheter att utreda brott. Med tanke på att regeln bara kan tillämpas i sällsynta undantagsfall kan den inte förväntas medföra någon kvantifierbar ökning av domstolarnas arbetsbelast- ning eller av det allmännas kostnader för offentliga försvarare och andra biträden. 16.7Senarelagd underrättelse om beslag och kopiering Förslaget i kapitel 10 om att det i vissa fall ska vara möjligt att skjuta upp en underrättelse om beslag och kopiering har en viss negativ påverkan i fråga om enskildas rättssäkerhet. Detta gäller i synner- het när den enskilde har ett befogat intresse av att begära rättens prövning av beslaget eller förvaringen av kopian. Det bör framhållas att möjligheten i kan förväntas komma till användning när det handlar om egendom som personen i fråga inte har något av rättsordningen godtaget intresse av att återfå, såsom narkotika och illegala vapen. I de flesta fall kan uppskjutandet vidare förväntas bli kortvarigt. Förslaget förväntas ha påtagligt positiva effekter för den brotts- utredande verksamheten, inte minst när det gäller kontrollerad leve- rans och infiltrationsoperationer men även i andra situationer. För- slaget kan inte förväntas medföra några kostnadsökningar. I kapitel 12 föreslår vi att vissa handlingar ska undantas från regi- streringsskyldigheten enligt 5 kap. 1 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). Förslaget bedöms i viss mån påverka enskildas möjlighet till insyn enligt offentlighetsprincipen, eftersom det blir svårare att bedöma vilka allmänna handlingar myndigheten har. Effekten motverkas i viss mån av skyldigheten till protokollföring av beslag och kopiering enligt . Det bör anmärkas att allmänhetens insynsintresse är svagt eftersom materialet inte avspeglar myndighetens verksamhet utan enskildas förhållanden och att materialet ofta omfattas av sekretess. Den nya lagstiftningen kommer inledningsvis att medföra vissa kost- nader för information, utbildning och andra liknande insatser fram- för allt hos polisen, Säkerhetspolisen, , och åklagarväsendet. Dessa är inte mer omfattande än att de kan han- teras inom ramen för befintliga anslag. I övrigt bedöms förslagen inte få några kostnadsmässiga eller andra konsekvenser för staten eller enskilda. Förslagen bedöms inte på- verka kostnader eller intäkter för kommuner, landsting eller företag. Förslagen kan inte heller antas ha någon betydelse för den kom- munala självstyrelsen, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 17.1Förslaget till lag om ändring i 19 kap. Om laga domstol Paragrafen innehåller regler om laga domstol vid domstolarnas be- fattning med förundersökning, användande av tvångsmedel och kopior. Övervägandena finns i avsnitt 9.7.6. Genom ett tillägg framgår att det som sägs om behörighet för domstolarna att ta upp frågor om tvångsmedel också gäller för frå- gor om förvaring av en kopia. Övriga ändringar är språkliga. 23 kap. Om förundersökning Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om inhämtande av ytt- rande från en sakkunnig och om föreläggande att någon ska visa upp ett skriftligt bevis eller tillhandahålla ett föremål eller en upp- tagning för besiktning under förundersökningen. Övervägandena finns i avsnitt 13.9.2 och 13.10. Andra stycket delas för läsbarhetens skull upp i två punkter. Av första punkten följer att åklagaren kan begära att rätten meddelar ett föreläggande att ett skriftligt bevis ska visas upp under för- undersökningen (edition). I bestämmelsen ersätts ordet ”företes” med det mer moderna ”visa upp”. Någon saklig ändring är inte avsedd. Åklagaren kan också enligt första punkten begära att rätten meddelar ett föreläggande om att någon ska tillhandahålla ett före- mål eller en upptagning för besiktning (exhibition). Det görs ett tillägg som innebär att ett sådant föreläggande inte bara kan avse föremål utan också upptagningar. Med upptagning avses detsamma som i 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, dvs. en upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tek- niskt hjälpmedel. Det som åsyftas är upptagningar som inte utgör ett skriftligt bevis, eftersom sådana upptagningar i stället kan bli föremål för edition. Ändringen överensstämmer med de ändringar som görs av bestämmelserna i 39 kap. 5 §, se vidare författnings- kommentaren till den paragrafen. I andra punkten finns en bestämmelse om att åklagaren kan be- gära att rätten meddelar ett beslut att en allmän handling som kan antas ha betydelse som bevis ska tillhandahållas vid förundersök- ningen. Bestämmelsen moderniseras språkligt. Av tredje stycket, som är nytt, följer att ett föreläggande om att någon ska visa upp ett skriftligt bevis eller tillhandahålla ett föremål eller en upptagning som huvudregel inte får meddelas innan förunder- sökningen har kommit så långt att någon skäligen kan misstänkas för brottet. Rätten får emellertid meddela ett sådant föreläggande på ett tidigare stadium om det är uppenbart att den som förelägg- andet riktas mot inte kan komma att misstänkas för brottet. Bestäm- melsen innebär till att börja med att man inte kan rikta förelägg- andet mot någon som redan är misstänkt – oavsett hur svag brotts- misstanken är. Den innebär också att rätten, med utgångspunkt i åklagarens framställning, ska ta ställning till om det finns någon risk för att en sådan misstanke kan uppstå. Bedömningen måste, för att framställningen ska beviljas, utmynna i att det är uppenbart att så inte kommer att ske. Det är ett högt ställt krav, som innebär att tillämpningsområdet för bestämmelsen är snävt. Den kan exem- pelvis användas i situationer där medieföretag eller advokater har tillgång till material som inte omfattas av tystnadsplikt och som kan antas ha värde som bevis, men där en husrannsakan inte kan ske med hänsyn till risken för att man röjer beslagsskyddat material (jfr NJA 2015 s. 631). Paragrafen handlar om s.k. förenklad utredning, dvs. brottsutred- ningar som sker utan en förundersökning. Övervägandena finns i avsnitt 7.7.11. I första stycket görs ett tillägg som innebär att inte bara beslag utan även kopiering enligt 27 kap. får användas vid förenklade utredningar. Detta gäller dock inte kopiering vid undersökning på distans enligt 28 kap. 10 a och 10 b §§, eftersom sådana undersökningar inte får göras vid en förenklad utredning. Alla bestämmelser i 27 kap. om kopiering ska tillämpas i fråga om kopieringen. Andra stycket moderniseras språkligt. 27 kap. Om beslag, kopiering och hemliga tvångsmedel Flertalet av paragraferna moderniseras språkligt och redaktionellt och det införs nya mellanrubriker. Övervägandena till de språkliga och redaktionella ändringarna finns avsnitt 6.12.1 och 7.10.1. Övervägandena finns i avsnitt 7.10.2 och 7.10.3. Paragrafen inne- höll tidigare grundläggande regler om beslag. Bestämmelserna i första stycket omarbetas och flyttas till en ny 1 a §. Andra stycket tas bort. Detta avses inte innebära någon ändring i sak, eftersom bestämmelsen enbart innebär ett förtydligande av att en skriftlig handling inte bara kan tas i beslag när den ska bli före- mål för syn eller besiktning utan även då den utgör ett skriftligt bevis i egentlig mening. Skriftliga handlingar är föremål och om- fattas redan därigenom av beslagsreglerna. Paragrafen består nu endast av tidigare tredje stycket, som inne- håller proportionalitetsprincipen. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om förutsättningarna för ett beslag. Övervägandena finns i avsnitt 7.10.3 och 7.10.4. Paragrafen delas upp i punkter för läsbarhetens skull och språket moderniseras. I sak motsvarar punkterna 1–4 den tidigare 1 § första stycket. Punkten 5 innehåller en ny beslagsgrund. Den innebär att beslag också kan ske i syfte att man ska kunna använda en dator, mobil- telefon, surfplatta eller annan liknande kommunikationsutrustning som verktyg vid en undersökning på distans enligt 28 kap. 10 a och 10 b §§, se vidare i författningskommentaren till dessa paragrafer. Övriga ändringar i förhållande till den tidigare 1 § första stycket är språkliga. Paragrafen, som är ny, innehåller regler om kopiering. Övervägan- dena finns i avsnitt 7.6 och 7.7.2–7.7.5. Enligt första stycket får man i vissa fall med tvång ta en kopia i stället för att göra ett beslag, om det kan ske utan att föremålet avlägsnas från platsen. Kopieringsmöjligheten gäller handlingar. Med detta avses detsamma som i 2 kap. 3 § första stycket tryckfri- hetsförordningen. Begreppet omfattar därmed framställningar i skrift och bild, dvs. traditionella handlingar som har en fysisk form och kan läsas eller på annat sätt uppfattas utan något tekniskt hjälp- medel. I begreppet handling ryms också alla slags upptagningar som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tek- niskt hjälpmedel. Begreppet upptagning är inte begränsat till en viss lagringsform, utan omfattar alla slags digitala eller analoga upptag- ningar. Bestämmelsen ger den brottbekämpande myndigheten en möj- lighet att framställa en kopia även i de fall då det inte föreligger något samtycke till kopiering, och att tillfälligt ta hand om hand- lingen eller den informationsbärare i vilken handlingen är lagrad medan kopieringen sker (se vidare om begreppet informations- bärare i författningskommentaren till andra stycket). Bestämmel- serna ger däremot inte någon rätt att ta med handlingen eller in- formationsbäraren från den plats där den påträffas. Om det är nöd- vändigt att ta med sig handlingen eller informationsbäraren, ska man i stället använda beslagsreglerna. I ett sådant fall kan kopior av be- slaget framställas med stöd av bestämmelsen i 1 c §, se vidare i för- fattningskommentaren till den paragrafen. Eftersom det rör sig om ett alternativ till beslag krävs det att förutsättningarna för beslag av handlingen eller informationsbäraren i princip är uppfyllda. Det innebär bl.a. att handlingen eller informa- tionsbäraren måste vara tillgänglig när beslutet om kopiering fattas. I den mån det gäller särskilda förutsättningar för beslaget, såsom är fallet vid beslag av försändelser som finns hos ett post- eller tele- befordringsföretag (se 27 kap. 3 §), krävs det att dessa är uppfyllda för att kopiering ska få ske. Av bestämmelsen framgår vidare att kopiering bara får ske om det skäligen kan antas att kopian har betydelse för en utredning om brott eller en utredning om för- verkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § brotts- balken. Det handlar alltså om ett alternativ till bevisbeslag, men inte till andra slags beslag. Genom ordet ”kopian” markeras att det vid kopiering av upptagningar i t.ex. en dator inte krävs att varje en- skild upptagning i sig är relevant i utredningen. Det är inte alltid möjligt eller lämpligt att göra ett urval av sådana upptagningar. Det är således i princip tillräckligt att det i den informationsmängd som kopieras, dvs. i kopian, finns någon upptagning med en sådan bety- delse som sägs i bestämmelsen och att informationsbäraren därför hade kunnat tas i beslag. Behovs- och proportionalitetsprinciperna ska tillämpas, liksom övriga principer för tvångsmedelsanvändning. Dock är kopiering regelmässigt mindre ingripande än ett beslag. I vissa situationer kan det vara möjligt med en kopiering i fall där ett beslag hade varit oproportionerligt. Ett exempel kan vara att det rör sig om data- utrustning av stort värde för ett företags verksamhet, eller om en server som innehåller många användares information. I sådana fall kan det vara mindre ingripande om innehållet kopi- eras i stället för att själva utrustningen tas i beslag. Regler om beslags- och kopieringsförbud i vissa fall finns i 2 och 2 a §§. Möjligheten till kopiering i stället för beslag bör inte leda till att de brottsbekämpande myndigheterna sparar mer information än vad som hade blivit fallet vid ett beslag. Det är därför normalt inte lämpligt att kopiera stora mängder pappershandlingar under en husrannsakan i syfte att senare gå igenom dem. I de fall då man inte