sou · H5B315 · 2017-03-10 00:00:00 — I enlighet med beslut vid bolagsstämman hade strax före apoteksomregleringen särskilda anvisningar som var kopplade till omregleringen.28 Flera av anvisningarna innebar förbud och begränsningar för hur bolaget fick agera på marknaden, de så kallade stand still-bestämmelserna. upphörde de flesta av dem att gälla. De upphörde i och med att samtliga köpare av apotekskluster samt fått tillstånd från att bedriva apoteksverksamhet. Även om de flesta av stand still-bestämmelserna upphörde hade , i enlighet med statens ägardirektiv, fortfarande vissa begränsningar för verksamheten. Ett viktigt exempel på detta var en nyetableringsbegränsning som innebar att bolaget inte fick etablera öppenvårdsapotek i större omfattning än vad som krävdes för att bibehålla koncernens då befintliga marknadsandel. Denna upp- hörde . finns i princip endast en särskild ägaranvis- ning kvar, som innebär att bolaget ska behålla befintliga apoteks- ombud till och med . 27APL utvecklar och tillverkar extemporeläkemedel till bland annat apotek och vården. 28De benämndes även ägardirektiv och ägarinstruktioner. OAB tillkännager vilka apotek som ska säljas från beslutade och tillkännagav OAB vilka av apotek som skulle säljas. Beslutet innebar att 466 av 946 apotek (inklusive ett antal nytecknade hyreskontrakt) skulle säljas till stora och medelstora köpare. Beslutet innebar också att 150 av kvarstående apotek fördes över till det statliga småföre- tagarbolaget med enskilda entreprenörer som delägare. fick behålla 330 apotek. De 466 apotek som skulle säljas till större köpare, delades in i åtta olika så kallade apotekskluster med varierande antal apotek. Därefter påbörjades en försäljnings- och budgivningsprocess. Det var möjligt att lämna anbud på och köpa mer än ett kluster. offentliggjorde OAB vilka aktörer som fick köpa klustren. De fyra köparna bildade följande apotekskedjor: Apotek Hjärtat (208 apotek). (171 apotek). Medstop apotek (62 apotek). Vårdapoteket (24 apotek). Tre av kedjorna såldes till investment- eller riskkapitalbolag medan det fjärde såldes till en etablerad apoteksaktör som bedrev apoteks- verksamhet i andra länder. Apotek på den så kallade glesbygdslistan De apoteksaktörer som köpte apotek från ingick avtal med staten om att från överlåtandet inte lägga ned, sälja eller ändra servicenivån för ett antal utpekade apotek huvudsakligen i glesbygd.29 ingicks liknande avtal mellan staten och respektive Apoteksgruppen. Totalt handlade det om 110 apotek över hela landet som på detta sätt hamnade på den så kallade glesbygdslistan. Utredningen åter- kommer till detta i kapitel 12 om geografisk tillgänglighet till apo- tek och läkemedel. 29 Formellt ingicks avtalen med det dåvarande bolaget omstrukturering AB. Det fanns inga särskilda begränsningar för apoteksaktörer som inte köpte apotek från eller för nya apotek som etablerats efter omregleringen Nya apoteksaktörer börjar etablera sig Även om apoteksmarknaden formellt omreglerades dröjde det innan den första nya apoteks- aktören startade apoteksverksamhet i egen regi med egen butiks- skyltning. Detta skedde i ett apotek som tidigare tillhört . Det första helt nya efter omregleringen med full- skalig verksamhet, öppnades . tog den första småföretagaren i Apoteksgruppen över verksamheten i ett apotek i egen regi och blev därmed huvud- ägare av detta apotek. 3.3.2Statskontorets utvärdering av omregleringen fick Statskontoret i uppdrag av den dåvarande regeringen att följa upp och utvärdera apoteksomregleringen utifrån de fem målen med reformen. Uppdraget slutredovisades genom rapporten omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7). Statskontoret identifierade och beskrev ett stort antal slutsatser och iakttagelser kopplade till vart och ett av målen samt bedömde i vilken grad målen hade uppfyllts. Statskontoret bedömde att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel samt målet om låga läke- medelskostnader, hade uppfyllts i hög grad. Vidare bedömdes målet om bättre service och tjänsteutbud samt målet om bibehållen kom- petens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen, ha uppfyllts endast till viss del. Det var enligt Statskontoret inte möjligt att bedöma måluppfyllelsen för målet om att tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. Dock redovisades ett antal iakt- tagelser kring detta mål. Statskontoret bedömde också att apoteksmarknaden som sådan överlag fungerade tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerade att inte uppfyllas på . Enligt direktivet ska utredningen i arbetet bland annat utgå från de uppföljningar och utvärderingar som gjorts av den omreglerade apoteksmarknaden. Utredningen konstaterar att Statskontorets utvärdering utgör ett viktigt och relevant underlag för flera av de frågor som ingår i uppdraget. I betänkandet refererar utredningen löpande till utvärderingen. tillkallade den dåvarande regeringen en utredning – Läkemedels- och apoteksutredningen – med uppdrag att göra en översyn av vissa frågor som rör prissättning, tillgång och marknads- förutsättningar på apoteks- och läkemedelsområdena.30 Exempel på sådana frågor var prissättning av originalläkemedel utan generisk konkurrens, leverans- och tillhandahållandeskyldigheten, ersättning vid läkemedelsskador, hantering och prissättning av läkemedel för särskilda behov, läkemedel för djur samt hantering och prissättning vid maskinell dosdispensering av läkemedel. Utredningen lämnade fyra betänkanden varav det sista i de- cember 2014. 3.3.4Andra uppföljningar, utvärderingar och utredningar om apoteksmarknaden Vid sidan av Statskontorets utvärdering och Läkemedels- och apo- teksutredningens uppdrag, har det genomförts andra utredningar som rör apoteksmarknaden. Några exempel på detta är: Uppdrag till att se över hur myndighetens tillsyn över apoteksmarknaden kan utvecklas. Uppdraget redo- visades i Utvecklad tillsyn över apoteksmarknaden – Rapport från (Dnr. Uppdrag till TLV att följa upp och utvärdera det statsbidrag som finns till apotek i glesbygd. 30 Vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom apoteks- och läkemedelsområdet (dir. 2011:55). genom rapporten av uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidrag till apotek i glesbygd (reger- ingsuppdrag S2013/9047/). Uppdrag till att göra en översyn av nuvarande ordning för apoteksombud. Apoteksombud – Rapport från (). Uppdrag till Myndigheten för vårdanalys att ur ett patient- och medborgarperspektiv göra en samlad bedömning av hur apo- teksomregleringen, vårdvalet samt den nationella vårdgarantin och Kömiljarden har påverkat tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Uppdraget redovisades genom rapporten Låt den rätte komma in (2014:3). Vidare har bland annat TLV och på eget initiativ analyserat och redovisat flera rapporter kring frågor som rör apo- teks- och läkemedelsområdena. 3.4Viktiga regeländringar efter omregleringen Även efter riksdagsbesluten om omreglering av apoteksmarknaden och 2009, har , regeringen och statliga myndigheter fattat viktiga beslut om förändringar i regelverken som rör apoteks- och läkemedelsområdena. Flera av förändringarna var en följd av ovan redovisade utredningar och rapporter. Utredningen beskriver regeländringarna närmare i betänkandets övriga kapitel när det är relevant, men de viktigaste sammanställs nedan. förändrades handelsmarginalens konstruktion, efter beslut av TLV. Förändringen innebar att marginalen höjdes för dyra läkemedel som den generella marginalen blev något lägre. Detta medförde ingen nettoförändring av den totala handelsmarginalen till apoteken.31 31 förändrades handelsmarginalen för generika efter beslut av TLV. Förändringen innebar att det så kallade generikatillägget justerades från till . Justeringen var en anpassning till förändade förhållanden och syftade inte till att öka apotekens totala intjäning. upphörde möjligheten för andra försälj- ningsställen än apotek att sälja receptfri paracetamol i tablett- form (), efter beslut av . Från denna tidpunkt får sådana läkemedel endast säljas på apotek och apo- teksombud. infördes en skyldighet för apotek att informera konsumenten om på vilket annat apotek ett läkemedel finns för försäljning, om det inte finns på det egna . Det skedde genom ändringar i lagen (2009:366) om handel med läkemedel. infördes en tillhandahållandeskyldighet för den generikaleverantör som har lägst fastställt försäljningspris, och en relaterad sanktionsmöjlighet för TLV. Det skedde genom ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. trädde vissa kompletterande regler i kraft om vad den så kallade 24-timmarsregeln innebär. Det skedde genom ändringar i förordning (2009:659) om handel med läkemedel. trädde nya regler i kraft som innebar att det infördes ett statligt bidrag till apotek i glesbygd. Det skedde genom beslut om förordningen (2013:80) om bidrag till öppen- vårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. beslutade TLV om föreskrifter kopplat till detta. Apoteksmarknaden omreglerades formellt . Den första nya apoteksaktören startade sin verksamhet . Ägarförändringar första åren efter omregleringen efter omregleringen genomfördes flera struktur- och ägarförändringar på apoteksmarknaden. Ett exempel på detta är Apotek Hjärtats köp 2010 av den dåvarande apoteks- aktören Apotek1:s samtliga cirka 30 apotek. I samband med detta upphörde Apotek1 med apoteksverksamhet i . Ett annat exempel är Åhléns Apotek som efter att aktören i början på 2010 startat apoteksverksamhet, helt avvecklade verksamheten som då bestod av runt 5 apotek. var det vidare några fristående aktörer som startade och senare avvecklade sina verksamheter. Exempel på detta är , samt ett mindre antal små- företagare inom Apotek. Apoteksmarknaden gick in i en konsolideringsfas 2013 Som beskrivits ingick staten avtal med de aktörer som köpt apotek av , om att från överlåtandet inte lägga ned, sälja eller ändra servicenivån för ett antal utpekade apotek i glesbygd. Avtalen upphörde att gälla . Detta innebar betydligt större möjligheter för apoteksägarna att köpa, sälja och avveckla apotek och apoteksföretag. Statskontoret har beskrivit att apoteksmarknaden i och med detta gick från att befinna sig i en omregleringsfas in i en konsolideringsfas. I tabell 3.1 ges en sammanställning över struktur- och ägarförändringarna på apoteksområdet –2016. Utvecklingen på apoteksmarknaden SOU 2017:15 Struktur- och ägarförändringar på apoteksområdet 2013–201632 (aktör/varumärke) LloydsApotek (från ) Apotek Hjärtats a.o. Källa: TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 12. Flera varumärken på apotek har upphört En konsekvens av ägarförändringarna 2013–2016 är att vissa tidigare apoteksvarumärken har upphört på apoteksmarknaden. Apotek Hjärtats förvärv av Vårdapoteket 2013 och Oriola-KD:s köp av Medstop apotek , innebar att de två förvärvade aktörernas apotek införlivades med köparnas befintliga apotek. Därmed upphörde också varumärkena apotek. Av samma skäl upphörde apoteksvarumärket apo- teket efter att ICA Gruppen 2015 förvärvat apotekskedjan teket Hjärtat. Vidare har större apoteksaktörers uppköp av enskilda fristående apotek, som exempelvis LloydsApoteks köp av Apotekssamariten 2015, inneburit att flera små apoteksvarumärken försvunnit från marknaden. Ytterligare exempel på detta är LloydsApoteks köp av P/S Apotek 2013 och Apotek Hjärtats köp av Apotek Hjortsberg 32Tabellen är hämtad från TLV. Utredningen konstaterar att TLV:s beskrivning är utförlig och i det närmaste komplett, men att det saknas några små köp av apotek. 33Svensk bedriver maskinell dosdispensering. Företaget bedriver inte vanlig öppen- vårdsapoteksverksamhet mot konsument. 34Snabboteket AB säljer paketlösningar av bland annat receptfria läkemedel till andra aktörer (t.ex. hotell), för försäljning till konsument. Företaget bedriver inte vanlig öppenvårds- apoteksverksamhet mot konsument. Därutöver har ett fristående apotek valt att ansluta sin apoteksverksamhet till Apoteksgruppen. Det sista inom Apotek avvecklades . Kedjan hade som mest 8 apotek i . I sammanhanget kan också nämnas att varumärket upphörde på den svenska apoteksmarknaden när kedjan bytte namn i till LloydsApotek, samt att kedjan bytte namn till Kronans Apotek 2014. har sedan omregleringen haft ett mindre antal apotek som drivits av franchisetagare under varumärke. Som mest fanns det drygt ett trettiotal apotek som drevs på detta sätt. Franchiseverksamheten upphörde helt då tog över driften av de sista kvarvarande franchiseapoteken. 3.6Apoteksmarknaden och hur den har utvecklats sedan omregleringen Utifrån ett antal relevanta aspekter beskriver detta avsnitt hur öppenvårdsapoteksmarknaden som sådan ser ut och hur den har utvecklats sedan omregleringen 2009. Beskrivningen inkluderar hela perioden –2016, men fokus ligger till 2016.36 3.6.1Apoteksaktörerna och antal fysiska öppenvårdsapotek När apoteksmarknaden omreglerades 2009 fanns det 929 öppen- vårdsapotek som ägdes av den då enda aktören . har antalet apoteksaktörer och antalet apotek blivit fler. 36 Aspekter av apoteksmarknaden som mer specifikt rör tillgängligheten till apotek och läke- medel i hela landet, redovisas mer utförligt i kapitel 12 om geografisk tillgänglighet till läkemedel, t.ex. apotekstäthet bland länen, antal apotek bland länen, närhet till apotek och till- gängligheten till apoteksombud. 1 392 öppenvårdsapotek i Tabell 3.2 visar en förenklad sammanställning över aktörerna på öppenvårdsapoteksmarknaden i under 2009-2016, samt hur många fysiska apotek de hade i drift respektive år. I kapitel 12 om tillgängligheten till apotek och läkemedel i hela landet, ges en mer utförlig redovisning av den geografiska lokaliseringen av apoteken. Tabell 3.2 Aktörer på öppenvårdsapoteksmarknaden i samt antalet fysiska apotek 2009–201637 Bearbetning av utredningen. fanns det 1 392 apotek i drift i . Detta kan jämföras med 1 280 apotek när Statskontoret lämnade sin utvärdering av apoteksomregleringen, och 929 apotek när marknaden omreglerades. Det innebär att det sedan omregleringen (netto) etablerats 463 apotek i landet, vilket innebär en ökning . har folk- mängd ökat med . 37 Uppgifterna avser antalet fysiska apotek respektive år. Antalet apotek har ökat Huvuddelen (313 av 463) av de apotek som tillkommit sedan om- regleringen etablerades 2010 och 2011.38 Antalet apotek har därefter fortsatt att öka, men ökningstakten är betydligt lägre och synes ha stabiliserats kring strax . Tabell 3.3 redovisar den årliga nettoöknings- takten av antalet apotek i landet som helhet. Tabell 3.3 Årlig nettoökningstakt av antal apotek i –2016 Strukturen och ägandet på apoteksmarknaden förändras I början på 2017 fanns det runt 40 olika aktörer på den svenska öppenvårdsapoteksmarknaden, av varierande storlek och inriktning och med olika former av ägande. Fyra av apoteksaktörerna är vad som kan betecknas som stora apotekskedjor (Apotek Hjärtat, , Apoteksgruppen och Kronans Apotek), medan en är en medelstor kedja (LloydsApotek). fanns det fyra stora aktörer och fyra medelstora. Dessa förändringar är en konskevens av de förvärv och ägarförändringar som beskrivits i avsnitt 3.5. Apoteksaktören (Apotea) har inte några fysiska apo- tek utan bedriver enbart apoteksverksamhet genom e-handel. När staten i samband med omregleringen sålde delar av apotek, var tre av de fyra köparna investmentbolag eller så kallade riskkapitalbolag. Dessa bolag etablerade apotekskedjorna Apotek Hjärtat, Medstop apotek och Vårdapoteket. Efter förvärven och ägarförändringarna 2013–2015 ägs inte längre någon av aktör- erna på den svenska apoteksmarknaden av investment- eller risk- kapitalbolag. har svenska staten som ensam helägare. Kronans Apotek och LloydsApotek ägs av internationella bolag som be- 38 Apoteksmonopolet avvecklades formellt , men det var först i början på 2010 som de nya apoteksaktörerna påbörjade sina verksamheter och som de första helt nya apoteken etablerades. Se även kapitel 4. driver apoteksverksamhet i flera europeiska länder. Apotek Hjärtat ägs av vars kärnverksamhet är handel med dag- ligvaror. Apoteksgruppen beskriver sig själv som en ”frivillig apoteks- kedja”. De enskilda apoteken i Apotekgruppen ägs av cirka 180 egenföretagare med svenska staten som minoritetsägare. Inom ”” finns bland annat den helt statligt ägda serviceorganisationen i som stöder och samordnar egenföretagarna.39 Apotea ägs till av företagets personal, medan övriga delar ägs av bland annat och enskilda privat- personer. var och Apotek Hjärtat nästan jämnstora på öppenvårdsapoteksmarknaden, sett till antalet fysiska apotek. hade 387 fysiska apotek och Apotek Hjärtat 386. Detta kan jämföras med 2013 då hade nästan 100 fler apotek än Apotek Hjärtat. har Apotek Hjärtat, utöver att etablera nya apotek, genom förvärv införlivat apotek från bland annat före detta Cura och Vårdapoteket. Noterbart är att Apotek Hjärtat hade fler apotek än . har Apotea kraftigt ökat sin omsättning på marknaden. Apotea bedöms ha omsatt . Figur 3.1 illusterar marknadsandelarna –2016 för apoteksaktörer med flera än tio apotek, mätt i antal fysiska apotek. Apotea finns följaktligen inte med i figuren. 39 Apoteksgruppen i utgör en bland flera delar av koncernen. För en närmare beskrivning av organisationen hänvisas till Apoteksgruppens verksamhetsberättelse 2015, s. 3. Figur 3.1 Marknadsandelar räknat i antal fysiska apotek för apoteksaktörer med fler än tio apotek, 2009–201640 Källa: Figur från TLV. Figuren bygger på uppgifter från bland annat . Vid sidan sex ovan beskrivna stora apoteksaktörer, fanns det i början på 2017 drygt 30 små fristående aktörer med egna varu- märken som tillsammans hade knappt ett 40-tal apotek. Dessa företag har 1–2 apotek och är organiserade i oberoende apoteksaktörers förening (SOAF).41 I SOAF samarbetar företagen bland annat kring inköp av varor och har avtal med grossister och leverantörer främst inom parallellimport. fanns det 18 fri- stående aktörer med 25 apotek.42 Inom småföretagarakedjan finns det 177 apotek jämfört med 150 i samband med omregleringen. av dem har samma ägare som då de första gången över- togs av en småföretagare. har ett fåtal av apoteken av olika skäl återförts till Apoteksgruppen i och två har gått i konkurs. Huvuddelen av de 27 apotek som tillkommit sedan omregleringen har öppnats av befintliga apoteksägare inom Apo- 40Uppgifterna avser december respektive år. 41Vidare finns ApoEx och Djurfarmacia som två fristående apoteksaktörer. Deras verksamheter har en delvis annan nisch än övriga fristående aktörer och en större omsättning. ApoEx och Djurfarmacia är inte medlemmar i . 42Statskontoret, En omreglerad apoteksmarknad – Slutrapport (2013:7), s. 37. teksgruppen, medan fyra öppnats av nyanslutna medlemmar och ett genom att ett tidigare fristående apotek valt att ansluta sig. Räknat i antal fysiska apotek har de små fristående aktörerna av marknadsandelarna, medan Apoteksgruppens marknadsandel är . Tillsammans utgör detta 16 pro- cent av apoteksmarknadens samtliga fysiska apotek, vilket är på ungefär samma nivå som när marknaden omreglerades.43 3.6.2Apotekens omsättning och försäljning Uppgifterna i detta avsnitt avser apotekens samlade omsättning och försäljning på öppenvårdsapoteksmarknaden, vilket innebär att de även inkluderar den försäljning från apotekens e-handel som kartläggs närmare i avsnitt 3.7. Apoteken ökar omsättningen av samtliga produktkategorier Omsättningen på den svenska öppenvårdsapoteksmarknaden var 2016 totalt . I detta ingår apotekens samlade omsättning, det vill säga försäljningen från huvudkategorierna receptförskrivna läkemedel, receptfria läkemedel samt handelsvaror och tjänster. Tabell 3.4 visar omsättningen – 2016 samt 2009 när apoteksmarknaden omreglerades. Tabell 3.4 Öppenvårdsapotekens omsättning 2009–2016, miljarder kronor 43Räknat utifrån att 150 av de 929 apotek som fanns var ”reserverade” för egenföretagare inom . 44Det har inte varit möjligt att få tag på exakta jämförbara uppgifter avseende omsättningen på receptförskrivna läkemedel 2009. Denna siffra inkluderar en bedömning om försäljning från dosläkemedel på . Det betyder även att det finns en viss osäkerhet beträffande totalsumman . 45Apoteksbranschen redovisar inte hur stor andel av kategorin ”Handelsvaror och tjänster” som utgörs av intäkter från tjänster. Intäkterna från tjänster är dock mycket liten totalt sett. Apotekens totala omsättning ökade 2016 jämfört med året innan. har apotekens totala omsätt- ning ökat . –2016 har den i princip ökat varje enskilt år för alla tre huvudkategorier. Det finns enligt utredningen flera möjliga förklaringar till detta: Fler apotek, längre öppettider samt utvecklad e-handel, innebär ett större och mer tillgängligt utbud till apotekens produkter. Ökande folkmängd och fler äldre leder till en totalt sett större efterfrågan på apotekens produkter. Ökad förskrivning av dyra läkemedel leder till ökad omsättning av receptförskrivna läkemedel. Tidsfaktorn samt varumärkesbyggande och marknadsföring hos de nya apoteksaktörerna (och ) leder till ökad kännedom om aktörerna hos konsumenterna. TLV redovisar öppenvårdsapotekens totala försäljning fördelat på flera olika delsegment. I figur 3.2 framgår bland annat hur stor andel av försäljningen av receptförskrivna läkemedel som är läke- medel inom respektive utanför förmånerna. Öppenvårdsapotekens totala försäljning för olika delsegment, Källa: Figur från TLV. var den totala försäljningen på apotek av receptförskrivna läkemedel inom förmånerna , förskrivna läke- medel utanför förmånerna och förskrivna varor/förbrukningsartiklar 1,2 miljarder kronor.46 Av figuren framgår också att försäljningen av receptförskrivna läkemedel utanför förmånerna, är det delsegment som procentuellt sett ökat mest sedan omregleringen. ökade denna kategori från till . Detta förklaras till stor del av en drastisk ökning, i synnerhet 2014 och 2015, av försäljning av läkemedel som förskrivs enligt smitt- skyddslagen. Många smittskyddsläkemedel tillhör just detta del- segment. Läkemedel som förskrivs enligt smittskyddslagen är helt avgiftsfria för patienten.47 46TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 26–29. 47TLV, uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (), s. 29. Markant ökning av försäljning av handelsvaror Som framgår av tabell 3.4 ovan har apotekens försäljning av han- delsvaror ökat från 2009 till 6,1 miljarder , vilket motsvarar en ökning på . Försäljningen av handelsvaror har inte bara ökat i storlek, utan även som andel av apotekens totala omsättning. Tabell 3.5 beskriver den procentuella fördelningen mellan receptförskrivna läkemedel, receptfria läkemedel och handelsvaror –2016. Tabell 3.5 Fördelningen mellan huvudkategorierna i öppenvårdsapotekens totala försäljning 2009–2016 (procent) Mycket tyder enligt utredningen på att handelsvarorna på apoteken sedan omregleringen har ökat även i termer av bredare utbud av handelsvaror som fanns under monopolet (till exempel hudvårdsprodukter, smink, kosttillskott och drycker) helt nya typer av handelsvaror (till exempel kontaktlinser samt vissa sport- och träningsprodukter) större andel egna märkesvaror. Det finns ingen tillgänglig detaljerad statistik över utvecklingen av handelsvaror. Utredningen har dock fått vissa uppgifter från avseende bolagets Q1 () 2010,48 som utredningen menar bekräftar dessa punkter. Antalet handelsvaror bland apotek har totalt sett ökat från cirka 600 till cirka 3 300. har andelen av försäljningen av handelsvaror som utgörs av företagets egna märkes- 48 Som beskrivits var det som de första konkurrenterna till startade sin verksamhet. varor ökat från 10 till . Det finns inget som talar för att det skulle skilja sig drastiskt från övriga apoteksaktörer. Vid sidan av att apoteken ökat försäljningen av handelsvaror räknat i storlek och som andel av den totala försäljningen, har det uppstått nya butikskoncept och profilering av apo- tek.