sou · H5B383 · 2017-11-01 00:00:00 — Några fjärrvärmeleverantörer köper värme från producenter som är belägna i ett annat land (), som alltså inte påverkas av en NOx-skatt i . Ett antal medelstora nät med en andel spillvärme och har egna anläggningar som ligger utanför NOx-avgiftssystemet. Resterande nät har endast små anläggningar som alla ligger utanför NOx-avgiftssystemet. 4PÅVERKAN PÅ KONKURRENSEN PÅ FJÄRRVÄRMEMARKNADEN Fjärrvärmens konkurrenskraft jämte bergvärmepumpar kommer endast att försämras marginellt om hela kostnadsökningen vid införandet av en NOX-skatt belastar fjärrvärmepriset. Jämförelsen mellan fjärrvärme och bergvärmepump är starkt beroende på de antaganden man gör för värderingen av kapitalet. 4.1 Introduktion och antaganden Ett ökat fjärrvärmepris kommer att försämra fjärrvärmens konkurrenskraft på värmemarknaden. I kapitlet nedan jämförs fjärrvärmepriserna i mot en typisk kostnad för en bergvärmepump. Beräkningarna är gjorda för ett så kallat ”” och priserna är tagna från (2016) som täcker 145 av de 153 analyserande fjärrvärmenäten. Kapitalkostnaden är oftast den största kostnadsposten för en bergvärmepump, varför den specifika kostnaden för en bergvärmepump är starkt beroende på de antaganden man gör för värderingen av kapitalet. Figur 3 visar en schematisk jämförelse mellan kostnaden för fjärrvärme och berg- värmepump i ett medelstort flerbostadshus (på 193 MWh/år). Med en mycket låg kapitalvärdering (låg kalkylränta på ) och långa avskrivningstider (för borrhål och för värmepump) blir värmepumpsalternativet det överlag billigaste. Med en hög kapitalvärdering (hög kalkylränta på ) och korta avskrivningstider () blir istället värmepumpsalternativet det dyraste. I staplarna för fjärrvärmen ingår samtliga kostnadsposter. I studien används /MWh som kostnad för ett alternativ med bergvärmepump. Inga regionala skillnader (elnätspris, elpris, värmebehov osv.) räknas med i analysen. En schematisk jämförelse mellan kostnaden för fjärrvärme och bergvärmepump i ett medelstort flerbostadshus (på 193 MWh/år) Källa: Profu; Vår gemensamma värmemarknad, Slutrapport etapp 2 Det finns även kvalitativa aspekten i valet mellan fjärrvärme och värmepump. Exempelvis kan fjärrvärme överlag sägas vara mer bekvämt och underhållsfritt, och uppfattas överlag som mer driftsäkert än en värmepump. värderar många att uppvärmningsformen bergvärmepump upplevs vara mer ”oberoende” av energibolagen och kommande prishöjningar (även om beroendet mot elnätsleverantörer ökar). Hur miljövänlig fjärrvärmen upplevs i det aktuella nätet kan också spela in. Nedan har priserna hos 145 fjärrvärmesystem studerats och jämförts med kostnaden för en bergvärmepump. Jämförelsen har gjorts med dagens system med återföring av NOx-avgiften samt ett fall där hela kostnadsökningen av slopandet av återföringen av NOx-avgiften belastar fjärrvärmepriset. Det är viktigt att poängtera att konkurrensförhållanden mellan fjärrvärme och bergvärmepump skiljer sig stort mellan olika orter på grund av olika elpriser, elnätspriser, energiskatt och värmebehov och så vidare, varför jämförelsen nedan endast ska ses som illustrativ. Dagens genomsnittspris på fjärrvärme i ett antal av fjärrvärmenät kontra indikativ kostnad för bergvärmepump i ett hus (, 193 MWh/år) kr/MWh, inkl Dagens genomsnittspris, inkl moms Källa: , Energiföretagen , . Nytt genomsnittspris på fjärrvärme efter införandet av en NOx-skatt i ett antal av fjärrvärmenät kontra indikativ kostnad för bergvärmepump i ett hus (, 193 MWh/år) kr/MWh, inkl moms Nytt genomsnittspris av FjV, inkl moms Källa: , Energiföretagen , . Analysen visar att 12 system, eller , som var billigare än ett alternativ med bergvärmepump får en prisökning som gör att de blir dyrare än ett alternativ med bergvärmepump. Vidare verkar det inte finnas någon korrelation mellan ursprungligt fjärrvärmepris och påverkan av en NOx-skatt, utan ökningen verkar vara jämt utspritt över hela prisspektrumet. Antal fjärrvärmenät som klarar konkurrensen med bergvärmepump (BVP) med och utan prishöjning Antal fjärrvärmenät med ett pris som är billigare än BVP: Antal fjärrvärmenät med ett pris som är dyrare än BVP: Källa: , Energiföretagen , . 5PÅVERKAN PÅ ENERGIFÖRSÖRJNINGEN SAMT SYSTEMEFFEKTER I ELNÄTET En slopad återföring av NOx-avgiften kommer att ha en marginell påverkan på fjärrvärmens konkurrenskraft och förväntas inte leda till någon märkbar påverkan på energisystemet. Ett teoretiskt fall med ett storskaligt byte från fjärrvärme till bergvärmepump kommer att ha en måttlig effekt på energibalansen. Energibalansen förväntas dessutom vara stark under en överskådlig framtid. Påverkan på effektbalansen kommer däremot vara betydligt större. Effektbalansen är en utmaning framöver även utan ytterligare utmaningar i form av en ökad elektrifiering av värmemarknaden. Resultaten som beskrivs i kapitlet ovan indikerar att ett slopande av återföringen av NOx-avgiften endast kommer att leda till en marginell försämring av fjärrvärmens konkurrenskraft på värmemarknaden. Förändringen förväntas därför inte få någon märkbar påverkan på energisystemet. Nedan beskrivs konsekvenser för kraftsystemet av ett storskaligt byte av uppvärmning från fjärrvärme till bergvärmepump. Dessa är högst teoretiska scenarier och kommer knappast att drivas enbart av en slopad återföring av NOx-avgiften. 5.2 Påverkan på energi- och effektbalansen I de fall kunder byter från fjärrvärme till en annan uppvärmningsform är det ofta till uppvärmning med värmepump. Ett storskaligt byte från fjärrvärme till värmepumpar kommer inte bara att öka efterfrågan på el, utan även minska värmeunderlaget för att producera el från kraftvärme. det ha en dubbel påverkan på lokalnäten, med en ökad efterfrågan på el från bergvärmepumpar som lokal kraftvärmeproduktion som krävs för att klara stabiliteten i nätet lokalt försvinner. Energibalansen i förväntas fortsätta vara stark under överskådlig framtid och i långtidsprognos förutspår de en nettoexport i samtliga scenarier . Däremot förväntas effektbalansen i försvagas i takt med att kärnkraften avvecklas och energimässigt ersätts av vindkraft. Figur 6 Nettoimport (+) och nettoexport (-) i 1990-2015 samt utveckling till 2050 i scenarierna Referens EU och Lågt elpris, TWh Källa: Scenarier över energisystem 2026, , ER2017:06 I Tabell 5 visas effekten av ett teoretiskt storskaligt byte från fjärrvärme till bergvärmepump. Den producerade energin liksom den installerade eleffekten i kraftvärmen antas för enkelhetens skull minska proportionellt med minskad fjärrvärmelast. I verkligheten kan sambandet vara betydligt mer komplext då det vid en minskning av lasten är det troligt att kraftvärmeverk med högre elutbyte som oftast ligger senare i körordningen avvecklas först medan anläggningar med lägre elutbyte, till exempel avfallkraftvärmeverk, blir kvar. Man skulle därför kunna argumentera för att elutbytet skulle minska snabbare i början. När det gäller den installerade effekten finns det tröskeleffekter och den installerade effekten kommer att minska stegvis i den takt anläggningar avvecklas. I realiteten kommer troligen en minskning av efterfrågan på fjärrvärme att få en mycket liten effekt på den installerade effekten till en början, för att sedan minska i steg allt eftersom kraftvärmeverk avvecklas. Den tillkommande elefterfrågan från värmepumpar har beräknats med ett antagande om ett COP6 på 3,3, viket är typiskt för en bergvärmepump för flerbostadshus. För att beräkna den installerade effekten för de tillkommande bergvärmepumparna har antagit att bergvärmepumparna har en 6 värmeeffekt/eleffekt Vidare antas sammanlagringseffekten göra att det ökade effektbehovet på nationell nivå är av den installerade effekten. Effekter på kraftsystemet av en övergång från fjärrvärme till bergvärme Ersättning av fjärrvärme med BVP Fjärrvärme (TWh) El från kraftvärme (TWh) Kraftvärme installerad effekt (MW) Kraftvärme tillgänglig effekt (MW) Tillkommande elenergi VP (TWh) -0,7 -1,5 -3,0 -7,4 Tillkommande eleffekt VP (MW) Minskad elproduktion (TWh) -0,4 -0,7 -1,4 -3,5 Ökad efterfrågan (TWh) -0,7 -1,5 -3,0 -7,4 Netto energi (TWh) -1,1 -2,2 -4,4 -10,9 Minskad tillgänglig effekt (MW) Ökad efterfrågan (MW) Netto effekt (MW) När det gäller energibalansen kommer även ett stort byte från fjärrvärme till bergvärmepump att ha en måttlig effekt på energibalansen, särskilt med hänsyn taget till ett förväntat elöverskott i . Ett relativt stort byte från fjärrvärme till bergvärmepump motsvarande av förbrukningen skulle alltså försämra energibalansen med ca , eller av efterfrågan. En ökad andel elvärme kommer dock att förstärka obalansen mellan efterfrågan jämför med vintern, då värmebehovet är störst då. När det gäller påverkan på effektbalansen blir påverkan desto större. Vid ett byte på kommer effektbalansen försämras med 1 684 MW, eller av topplatsen en normal vinter. Som jämförelse kan nämnas att effektreserven /2017 var 994 MW. Påverkan på effektbalansen kan också sättas i relation till den uppskattade potentialen för efterfrågeflexibilitet hos det befintliga beståndet av eluppvärmda bostäder som uppskattas till ca 2 000 MW7. Med en ökning av andelen elvärme kommer även potentialen för efterfrågeflexibilitet att öka i motsvarande grad, av den tillkommande installerade effekten motsvarande ca 150 MW i fallet med byte på . För både energi och effekt är det den ökande andelen värmepumpar som är drivande för försämringen av balansen. Det innebär att även om minskningen av både energi och effekt från kraftvärmen ignoreras kvarstår större delen av påverkan på balansen. 5.3 Påverkan på lokalnäten En ökad efterfrågan från bergvärmepumpar kan innebära att lokalnäten behöver förstärkas för att klara den ökade lasten. Det är svårt att göra n generell uppskattning vid vilka nivåer detta kan bli ett problem. På flera orter, bland annat , är lokalnätet beroende av att det finns lokal produktion i form 7 Enligt ”Reglering av kraftsystemet” . Vissa studier visar dock på en potential på upp till 5 500 MW. av kraftvärme för att klara balanshållningen i nätet. Om kraftvärmen avvecklas på grund av låg efterfrågan kan et förstärka utmaningen för lokalnäten. 5.4 Påverkan på fjärrvärmenäten En kraftig minskning av efterfrågan på fjärrvärme i ett fjärrvärmesystem kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser för fjärrvärmeleverantören. De fasta kostnaderna kommer inte att minska i samma takt som efterfrågan minskar, varpå de fasta kostnaderna måste fördelas på ett minskande antal kunder. Detta leder antingen till minskad lönsamhet hos fjärrvärmeleverantören och/eller höjda fjärrvärmepriser. I det senare fallet försämras konkurrenskraften hos fjärrvärmen ytterligare och det kan bli en nedåtgående spiral. El från nya och framtida anläggningar 2014, , , , , Elforsk rapport 14:40 Utredning om ekonomiska styrmedel för el och värmeproduktion inom EU ETS och ekonomiska styrmedel för avfallsförbränning, , ID-nummer: Dir. 2016:34 Vår gemensamma värmemarknad, Slutrapport etapp 2, 2017, (red. ), , , och , Profu. , , , i SCR i biobränsle- och avfallseldade anläggningar, 2010, , , , Värmeforsk rapport Scenarier över energisystem 2026, , ER2017:06 Miljöavgift på utsläpp av kväveoxider från energiproduktion - resultat och statistik, , , NV-05006-16 Tillförd energi till kraftvärme och fjärrvärmeproduktion och fjärrvärmeleveranser 2015, Raziyeh Khodayari, Energiföretagen Reglering av kraftsystemet, NEPP 2016 BILAGA 1.BRÄKNING AV PÅVERKANPÅ INVESTERINGAR *Elforsk; för HVP Bränslekostnad (2014) mg NO2/MJbränsle mg NO2/MJbränsle mg NO2/MJbränsle *Elforsk; för HVP *Elforsk; för HVP *Elforsk, nivå 2014 *Elforsk, nivå 2014 *Elforsk, nivå 2014 *Elforsk, nivå 2014 -67,7 kr/kg NOX -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 -0,8447 (Fortsätter på den nästa sidan) kg NO2/kWhbränsle kg NO2/kWhbränsle kg NO2/kWhbränsle NOx per värme producerat, ref kg NO2/kWhv NOx per värme producerat, min kg NO2/kWhv NOx per värme producerat, max kg NO2/kWhv kr/kW/år *Samma nivå som 2014 *Korrigerad till 2017 (*1,0477) *Korrigerad till 2017 (*1,0480) *Samma nivå som 2014 NOX inbetalning, ref NOX inbetalning, min NOX inbetalning, max -2,12 -2,15 -1,07 -1,14 -1,16 -1,19 -1,03 -1,07 -0,84 *baserat på producerad energi -14,9 -37,8 -38,5 -6,8 -8,8 -9,3 -10,3 -5,5 -6,8 -1,9 -2,5 -2,6 -2,9 Skatter & avgifter (exkl NOx) CAPEX+OPEX+skatter (exkl NOx) Värmekostnad med återbetalning, ref NOx Värmekostnad med återbetalning, min NOx Värmekostnad med återbetalning, max NOx Värmekostnad utan återbetalning, ref NOx Värmekostnad utan återbetalning, min NOx Värmekostnad utan återbetalning, max NOx *ekvivalent till återbetalning Information om de tio fjärrvärmenäten som uteslutits ur studien då de anses ha en icke representativ påverkan på fjärrvärmekostnaden visas i tabellen nedan. Tio nät med betydande leverans av industriell ånga eller export till andra nät som därför inte anses vara representativa i studien. I tabellen har de industriella leveranserna plus förluster beräknats genom att ta skillnaden mellan den nyttiggjorda energin och summan av den levererade fjärrvärmen och elen. moms, kr/Mwhlev.fjv Tekniska Verken i , Kisa BILDNING OCH REDUKTION AV KVÄVEOXIDER Den kvalitativa bedömningen fokuserar på de tekniker som anses vara de bästa tillgängliga teknikerna (best available technology – BAT), dvs SNCR (selektiv icke katalytisk reduktion) och SCR (selektiv katalytisk reduktion). Alternativa tekniker finns för NOx-reduktion finns men bedöms ha begränsad genomslagskraft inom teknikområdet. En patenterad teknik som finns installerad i ett antal amerikanska industrianläggningar, och som även diskuterats på några platser i , är LoTox. Anläggningen förses med ett produktionssystem för syrgas, alternativt levereras syrgas från en extern leverantör till anläggningen. Syrgasen används för att generera ozon som sedan injiceras före en våt- eller halvtorr rökgasrening. NOx oxideras då upp till vattenlösliga former och avskiljs i rökgasreningen. Tekniken anses inte vara kommersiell och det finns en del frågetecken avseende hur miljövänlig denna teknik blir i slutändan, då processen för att producera syrgas och ozon kräver mycket energi. Denna teknik berörs inte mer i denna rapport. Figur 7 förklarar översiktligt hur grundbildning av NOx sker samt vilka primära- och sekundära åtgärder som sker i en anläggning för att minska utsläppen till atmosfär. Översiktlig förklaring över uppkomst och metoder för reduktion av NOx Förutsättningar för SNCR system För ett SNCR-system kan olika reduktionsmedel användas. Vanligast är ammoniak men även användning av urea förekommer, samt ammoniumsulfat i vissa applikationer. Reduktionsmedlet doseras direkt i förbränningspannan ovan eldstad och/eller i pannans tomdrag. För att ett SNCR-system ska fungera väl måste förbränningstemperaturen hållas nära en optimal temperatur för att reduktionsreaktionen ska vara tillräckligt snabb. Normalt anges ett temperaturfönster mellan omkring 800- och en optimal temperatur omkring 900-950°C8 för ammoniak som reduktionsmedel. För ammoniumsulfat och urea skiljer temperaturspannen lite grann. Vid låga rökgastemperaturer i närheten av eller under den lägre temperaturgränsen reagerar inte injicerat reduktionsmedel med bildad NOx tillräckligt snabbt. Stora andelar av tillfört reduktionsmedel går då igenom processen och genererar ökat ammoniakutsläpp till atmosfär, alternativt fångas i en vattenfas när rökgaskondensering finns installerad. Detta kan leda till förhöjda utsläpp av ammonium i vattenflöden som återförs recipient, ifall att kondensatvattenreningen inte hanterar de förhöjda ammoniummängderna. Vid temperaturer som närmar sig eller överstiger den övre temperaturgränsen brinner reduktionsmedlet upp och bidrar till ytterligare bildning av NOx. Utformningen av förbränningspannans eldstad och värmeupptagande ytor avgör möjligheterna för att ett SNCR- system ska fungera. För mindre pannor medför den mindre pannvolymen att möjligheterna till en väl fungerande SNCR-zon försämras. Uppehållstid och omblandning mellan reduktionsmedel och rökgaser vid rätt temperaturspann minskar. Grundförutsättningarna för mindre pannor att få till ett väl fungerande SNCR-system är således sämre än för större pannor. Problemen är stora för äldre pannor byggda innan fokus på avskiljning av NOx fanns. I dessa fall finns generellt ingen lämplig pannvolym för injicering av reduktionsmedel, varför dessa anläggningar i fallet med installerad SNCR har mycket låga avskiljningsgrader av NOx. Förbränningstekniken påverkar möjligheterna att avskilja NOx. För små biopannor (<20 MW tillförd effekt) används främst brännar- och rosterteknik då fluidbäddteknik inte är ekonomiskt försvarbara för små pannor. Förbränningstekniker med rost- respektive brännare medför innebär generellt högre förbränningstemperaturer och högre syreöverskott jämfört med fluidbäddteknik. Det medför att en mindre panna producerar en större mängd NOx per MWh jämfört med stora förbränningspannor som främst är av fluidbäddstyp. Rosterpannor har mer fluktuationer i förbränningen vilket orsakar relativt snabba svängningar i NOx-nivåer. Styrning- och reglering av reduktionsmedelsdoseringen blir därför mer komplex och SNCR-systemets funktion försämras lite grann. Mellanstora biobränsleeldade anläggningar utgörs till stor del av bubblande fluidbäddpannor (BFB). Vid storlekar över 100 MW tillfört bränsle är cirkulerande fluidbäddpannor (CFB) dominerande. Både BFB och CFB eldas med låga förbränningstemperaturer i bädden (ca ) och har en låg andel bränsle i förhållande till bädden vilket möjliggör att fluidbäddpannor kan ligga betydligt lägre i syreöverskott jämfört med andra panntekniker. 8 Exakt temperaturfönster och optimal temperatur brukar variera mellan olika källor. Swecos erfarenheter är att individuella egenskaper och förutsättningar i olika pannor påverkar den optimala temperaturen, och även bränslemixen vid studerat tillfälle. Både den teoretiskt optimala temperaturen för reaktionen och de fysiska förutsättningarna avgör därmed den optimala temperaturen. Förbränningspannans plats i fjärrvärmenätets varaktighetsdiagram påverkar också möjligheterna för NOx- reduktion. Grundbildningen av NOx är relativt proportionell mot tillsatt bränslemängd. Dock kan reduktionsgraden variera med pannlast då förutsättningarna för främst rökgastemperatur och omblandning inte är optimala. SNCR- system är ofta installerade så att olika nivåer för dosering av reduktionsmedel är möjliga. Detta till trots brukar verkningsgraden hos systemet försämras vid avvikelser från systemets designpunkt. En baslastpanna eldas i huvudsak på fullast (tillförd bränslemängd), vid en designpunkt optimal ur förbrännings- och emissionssynpunkt. Kontinuerlig last vid designpunkt möjliggör en optimal reduktion av NOx med ett SNCR-system. En panna som körs på varierande last har därmed inte samma möjligheter att reducera NOx. Förutsättningar för SCR system Förenklat är utsläppskravet för NOx avgörande ifall SCR behöver installeras eller om ett SNCR-system kan väljas istället. För kravnivåer >80 mg/nm3 vid O2 styr ekonomin valet mellan SNCR och SCR. Både CAPEX och OPEX är högre för SCR jämfört SNCR. Prisbilden för ett SCR-system är till stor del beroende av katalysatorytan (som är proportionell mot rökgasflöde och ingående NOx-halter) samt katalysatortyp, varför de specifika kostnaderna per avskild mängd NOx inte förändras nämnvärt för samma anläggningstyp med samma bränsle oavsett storlek. För utsläppskrav på <80 mg/nm3 vid O2 krävs normalt SCR för att klara uppställda krav, även om det på vissa anläggningar finns SNCR-system som klarar ner mot /nm3 vid O2. Leverantörsgarantier för så låga nivåer är dock svåra att få på grund av ekonomisk risk, varför SCR blir det naturliga valet. SNCR-system har generellt avskiljningsgrader mellan medan SCR generellt uppnår avskiljningsgrader . SCR förbrukar mindre ammoniak eftersom katalysatorn hjälper reduktionsreaktionen för NOx. SCR klarar ett molförhållande på 1:1 (NH3/NOx) medan SNCR normalt behöver 2-4 gånger mer ammoniak. SCR kan placeras i pannan (high-dust) före stoftavskiljning, efter stoftavskiljningen (low dust) eller som sista komponent i slutet av processen (tail-end). Placering efter stoftavskiljning och efter processen blir alltmer vanliga. Förbränningsprocessen och dess fluktuationer ger mindre påverkan på ett SCR system jämfört SNCR. Det finns också slip-katalysatorer (slip-SCR) konstruerade för att ta hand om ammoniaköverskottet i rökgaserna som uppkommer på grund av reduktionsmedeldoseringen i ett SNCR system. Slip-SCR möjliggör överdosering av reduktionsmedel i SNCR-systemet och förbättrar därför avskiljningsgraden på systemet. SCR-system i bioeldade anläggningar får än så länge anses vara relativt sällsynta. Deaktivering av katalysatormassan är ett större problem vid eldning av biobränslen kontra avfall varför riskerna för höga underhållskostnader i form av utbyte av katalysatorelement blir stora. Deaktivering innebär att kemiska föreningar i rökgaserna som förhindrar/försämrar katalysatormassans funktion ackumuleras i SCR. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten.