sou · H5B311 · 2017-02-28 00:00:00 — Kommitténs bedömning: Lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. omfattar även vägskatt. Skälen för kommitténs bedömning: bör statens fordran avseende vägskatt preskriberas. Preskription av en skattefordran innebär att åtgärder för att få betalt inte längre får vidtas. I lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. finns bestämmelser om preskription av fordringar som det all- männa har rätt till. Preskriptionstiden för skattefordringar enligt lagen är , det vill säga en fordran preskriberas efter utgången av det kalenderår då den förföll till betalning. Syftet med lagen är att ha enhetliga preskriptionsregler för skatter, tullar och avgifter. Mot den bakgrunden saknas skäl att ha avvikande regler för preskription när det gäller vägskatt. Förslag till utformning av ett vägskattesystem 10.20Frågor om integritet, behandling av personuppgifter och sekretess 10.20.1 Allmänt om integritet i vägskattesystemet Kommitténs bedömning: Kommitténs förslag om system för uttag och kontroll av vägskatt innebär inte ett större intrång i trafikanternas personliga integritet än vad som är nödvändigt. Skälen för kommitténs bedömning: Det är av stor vikt att den enskildes integritet värnas så långt det är möjligt inom ramen för vägskattesystemet. Skatteuttaget såväl som efterlevnadskontrollen får inte innebära ett större intrång i trafikanternas personliga integritet än vad som är nödvändigt. I avsnitt 8.3 redogörs övergripande för vilka integritetsaspekter som behöver beaktas i systemet. Kommittén föreslår ovan att den skattskyldige i en elektronisk logg ska dokumentera hur dennes fordon används på vägarna. I loggen kommer det att lagras information om var och när fordonet har framförts inom landet. Av den lagrade informationen kan det alltså utläsas hur fordonet har förflyttat sig. Loggen kommer dock inte att innehålla uppgifter om identiteten på den eller de chaufförer som har framfört fordonet. I och med att det rör sig om yrkes- chaufförer kan det dessutom hävdas att informationen inte är lika känslig som om det hade rört sig om privatpersoners förflyttningar. Informationen kommer som huvudregel att stanna hos de privata aktörer (tjänsteleverantörer) som de skattskyldiga själva har valt, vilket får anses vara bättre ur integritetssynpunkt än om all infor- mation hade samlats hos exempelvis uppbördsmyndigheten i en och samma databas. Endast i samband med en kontroll kommer myndigheterna att begära ut de uppgifter som lagras i loggen. De skattskyldiga som i stället använder ruttbiljetter lämnar färd- vägsinformation direkt till Transportstyrelsen i samband med bok- ningen (deklarationen). Det kommer inte att framgå av informatio- nen vem som har framfört fordonet under den aktuella färden, men för någon som har kännedom om vem som har framfört fordonet skulle det vara möjligt att utifrån informationen om fordonets färdväg utläsa hur denne har förflyttat sig vid det aktuella tillfället. Det kommer dock ändå inte att vara möjligt att utläsa chauffören har varit på en viss plats. Den som bokar rutt- Förslag till utformning av ett vägskattesystem biljetten anger en ungefärlig starttid och sedan beräknas biljettens giltighetstid enligt vad som motsvarar ett rimligt tidsfönster med hänsyn till pauser m.m. (se avsnitt 11.2.2) Det kan också före- komma att en ruttbiljett inte används, varför det kan vara osäkert om fordonet verkligen har färdats i enlighet med vad som angetts i biljetten. Som redan nämnts är det fråga om yrkeschaufförer och därmed är det fråga om mindre känslig information än om det hade rört sig om privatpersoners förflyttningar. Den kameraövervakning som kommittén föreslår ska användas vid efterlevnadskontrollen kommer att inriktas på fordon och inte på personerna i fordonen. Detta kan åstadkommas exempelvis genom maskning eller beskärning av bilden. Eventuell överskottsinforma- tion ska gallras. Se mer om detta i avsnitt 10.15.2. Nedan, i avsnitt 10.20.2 och 10.20.3, behandlas kommitténs för- slag och bedömningar i fråga om behandling av personuppgifter samt offentlighet och sekretess. Frågor om offentlighet och sekretess behandlas även i kommitténs förslag om tjänsteleverantörer i avsnitt 10.12.13 ovan. 10.20.2 Behandling av personuppgifter Kommitténs förslag: Behandlingen av personuppgifter i anslut- ning till uttag och kontroll av vägskatt ska ske inom ramen för bestämmelserna i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, såvitt avser Transportstyrelsens verksamhet, och lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, såvitt avser verksamhet. Lagen om vägtrafikregister ska kompletteras så att vägtrafik- registret får tillhandahålla uppgifter för verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författ- ning i fråga om väganvändare enligt 4 § 8 lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullssystem. Vidare ska lagen kompletteras så att vägtrafikregistret får tillhandahålla uppgifter för fullgörande av skattekontroll med hjälp av tjänsteleverantörer för vägskatt och fullgörande av tillsyn över sådana tjänsteleverantörer. Det ska läggas till i lagen om vägtrafikregister att det i väg- trafikregistret förs in uppgifter som avser skattekontroll med hjälp av tjänsteleverantörer för vägskatt och uppgifter som i Förslag till utformning av ett vägskattesystem övrigt behövs för fullgörande av tillsyn över sådana tjänste- leverantörer. I lagen om vägtrafikregister ska det även införas en bestämmelse som innebär att det i vägtrafikregistret ska föras in de uppgifter som behövs för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt vägskattelagen och enligt lagen om tjänsteleverantörer för vägskatt. Kommitténs bedömning: Det bör föras in uppgifter i väg- trafikregistret avseende föranmälan, deklaration, beslut om skatt eller avgift, betalning och användningsförbud enligt vägskatte- lagen. I förekommande fall bör det även föras in i registret vilken tjänsteleverantör den skattskyldige använder. Även vissa uppgifter som tjänsteleverantörer är skyldiga att rapportera till Transportstyrelsen enligt lagen om tjänsteleverantörer för väg- skatt bör föras in i registret. De uppgifter som har inhämtats för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt vägskattelagen och enligt lagen om tjänsteleverantörer för vägskatt bör gallras ur vägtrafikregistret så snart de inte behövs. I beskattningsdatabas bör de uppgifter som behövs vid handläggning av ärenden som sker med stöd av vägskattelagen få behandlas. Bakgrund: I avsnitt 5.9.6 finns en beskrivning av det av Transport- styrelsen förda vägtrafikregistret. Bestämmelser om vägtrafik- registret finns i lagen (2001:558) om vägtrafikregister och förord- ningen (2001:650) om vägtrafikregister. I lagen om vägtrafikregister finns bestämmelser om behandlingen av personuppgifter i registret och de bestämmelserna gäller före bestämmelserna i personuppgifts- lagen (1998:204), se 2 § lagen om vägtrafikregister. Vidare finns i avsnitt 5.9.5 en beskrivning av behandling av uppgifter i beskattningsverksamheten. Bestämmelser om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet finns i lagen (2001:181) om behandling av upp- gifter i beskattningsverksamhet (SdbL) och i förord- ningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet (SdbF). Förslag till utformning av ett vägskattesystem börjar den nya dataskyddsförordningen39 att gälla inom EU. Då kommer den nu gällande personuppgiftslagen, som bygger på dataskyddsdirektivet40, att upphöra. Se mer om detta i avsnitt 5.9.2. Skälen för kommitténs förslag och bedömning: Med anled- ning av den nämnda dataskyddsförordningen pågår en översyn av nu gällande författningar inom området för personuppgiftsbehand- ling. Inom ramen för detta uppdrag har det inte varit möjligt att klart förutse hur det lagstiftningsarbetet kommer att utformas. Kommitténs förslag och bedömningar nedan utgår därför från nu- varande bestämmelser. Den första fråga som måste besvaras är i vilken omfattning personuppgifter kommer att behandlas inom ramen för det väg- skattesystem som kommittén föreslår. Av 3 § personuppgiftslagen följer att en personuppgift är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Regeringen har uttalat att ett fordons registreringsnummer, som hänför sig till fordonets ägare på ett konkret sätt, är att anse som en person- uppgift (prop. 2003/04:145 s. 98). Personuppgifter kommer att behandlas i flera skeden inom ramen för vägskattesystemet. Sådana uppgifter kommer att behandlas i sam- band med att de enskilda lämnar uppgifter till Transportstyrelsen. Vidare kommer personuppgifter att behandlas i samband med över- vakningen på vägen. Personuppgifter kommer också att behandlas när Transportstyrelsen fattar olika beslut och när styrelsen fullgör sina skyldigheter i fråga om uppbörd och indrivning. Transport- styrelsen kommer även att behandla personuppgifter när styrelsen fullgör sina skyldigheter att bevilja tillstånd och utöva tillsyn enligt lagen om tjänsteleverantörer för vägskatt. Personuppgifter kommer även att behandlas av när verket omprövar beslut eller fullgör andra uppgifter enligt vägskattelagen. De personuppgifter som kommer att behandlas i ovannämnda skeden är bland annat fordonens registreringsnummer samt fordonsägarnas eller väg- 39Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförord- ning), EUT L 119, , s. 1. 40Europaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om behandling av det fria flödet av sådana uppgifter. Förslag till utformning av ett vägskattesystem användarnas namn och person- eller organisationsnummer, adresser etc. Vägskattesystemet kommer att beröra ett stort antal fordon och skattskyldiga. Det är alltså en stor mängd personuppgifter som kommer att behandlas inom ramen för systemet. Personuppgifts- behandlingen bör därför författningsregleras. Enligt vad kommittén föreslår ska både skattskyldiga och deras tjänsteleverantörer lämna uppgifter till Transportstyrelsen. Vissa av dessa uppgifter bör föras in i ett register för att underlätta efter- levnadskontrollen inom vägskattesystemet. Det framstår för kom- mittén som en bra lösning att utnyttja det register som redan finns för frågor om fordon och dess ägare, det vill säga vägtrafikregistret. kan kontrollerande myndigheter genom vägtrafik- registret få uppgifter om ett fordons egenskaper och vem som äger fordonet. För att säkerställa en lagenlig behandling av förekommande personuppgifter och för att kunna registrera nödvändiga uppgifter samt för att kunna använda uppgifterna på det sätt som kommittén föreslår behövs kompletteringar av 5 och 6 §§ lagen om vägtrafik- register. Bestämmelsen i 5 § handlar om vilka ändamål vägtrafik- registret i fråga om personuppgifter ska tillhandahålla uppgifter för. Bestämmelsen i 6 § handlar om vilka uppgifter som förs in i väg- trafikregistret. Den behandling av personuppgifter som kommer att ske hos Transportstyrelsen när styrelsen fattar beslut och i övrigt fullgör sina skyldigheter enligt vägskattelagen omfattas delvis av ändamålet för vägtrafikregistret så som det beskrivs i 5 § 1 a lagen om väg- trafikregister. Enligt den bestämmelsen ska vägtrafikregistret i fråga om personuppgifter ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning i fråga om fordonsägare. Enligt kommitténs förslag ska dock i vissa fall väganvändaren, i stället för fordons- ägaren, vara skattskyldig (se avsnitt 10.6.1). Bestämmelsen om vägtrafikregistrets ändamål behöver därför kompletteras i enlighet med detta. Vidare behöver bestämmelsen kompletteras så att väg- trafikregistret även ska ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för fullgörande av skattekontroll med hjälp av tjänsteleverantörer för vägskatt och fullgörande av tillsyn över sådana tjänsteleverantörer. som det sålunda utvidgade ändamålet i fråga om person- uppgifter införs bör en motsvarande utvidgning göras av det slags Förslag till utformning av ett vägskattesystem uppgifter som enligt 6 § lagen om vägtrafikregister ska kunna föras in i vägtrafikregistret. I vägtrafikregistret behöver det föras in de uppgifter som behövs för att Transportstyrelsen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt vägskattelagen. Vidare behöver det föras in uppgifter som avser skattekontroll med hjälp av tjänsteleverantörer och uppgifter som behövs för tillsyn över sådana tjänsteleverantörer. Kommittén anser att de närmare bestämmelserna om vilka upp- gifter som ska föras in i vägtrafikregistret och när uppgifterna ska gallras kan meddelas i förordning. finns sådana bestämmelser i fråga om registrering av bland annat trängselskatt och infrastruktur- avgifter på väg i förordningen om vägtrafikregister samt i bilagor till förordningen. Lämpligen kan bestämmelser om registrering av uppgifter i fråga om vägskatt och gallring av uppgifterna föras in i förordningen om vägtrafikregister samt en ny bilaga till förord- ningen. Kommittén lämnar inte några förslag till bestämmelser i för- ordning om vilka uppgifter som bör få föras in i vägtrafikregistret och när uppgifterna ska gallras. Kommitténs bedömning är dock att det i registret behöver föras in flera uppgifter i fråga om vägskatt för att efterlevnadskontrollen ska kunna fullgöras. Kommittén ut- vecklar detta nedan. har direktåtkomst till uppgifter i vägtrafik- registret. Det innebär att om vissa uppgifter avseende vägskatten förs in i registret – t.ex. uppgifter om föranmälan, deklarationer, beslut, betalning och användningsförbud – blir det möjligt för en polisman eller bilinspektör att vid en slagning på ett fordons regi- streringsnummer se om fordonet är föranmält, om det är belastat med skulder och om det har användningsförbud etc. Polismannen eller bilinspektören kan med stöd av informationen i vägtrafik- registret vidta erforderliga åtgärder, såsom att rapportera förseelser till Transportstyrelsen, besluta om förskott för sanktionsavgift i fråga om utländska åkare, ta upp betalning av förfallna skulder i fråga om utländska åkare och ta hand om fordons registreringsskyltar. Att uppgifterna förs in vägtrafikregistret gör även att de på automatiserad väg kan samköras med uppgifter som inhämtats vid den kameraövervakning som ska användas inom ramen för väg- skattesystemet. En sådan automatiserad samkörning av uppgifter i Transportstyrelsens centralsystem bör underlätta för styrelsen att upptäcka överträdelser. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Kommittén anser därför att det bör föras in uppgifter i registret avseende föranmälan, deklaration, beslut om skatt eller avgift och betalning samt användningsförbud. Både Transportstyrelsens och beslut bör registreras i vägtrafikregistret. Uppfölj- ning av att betalning sker bör i båda fallen hanteras av Transport- styrelsen, som ansvarar för uppbörden av skatten. Det bör även föras in uppgifter om fordon som sannolikt är skattskyldiga, men för vilka någon föranmälan inte har lämnats. Uppgift om sådana fordon bör föras in i registret i samband med den kameraövervakning som föreslås ske vid landets gränser. För dessa fordon bör registreringsnummer och landskod registreras. Vidare bör det föras in uppgifter om vilken tjänsteleverantör den skattskyldige använder. På så sätt kan nämligen snabbt och enkelt få kännedom om vart det ska vända sig för att exempelvis begära att få ut uppgifter ur den elektroniska loggen. I annat fall skulle verket inför en kontroll bli tvunget att fråga den skattskyldige eller en tjänsteleverantör om detta. Det skulle både komplicera och fördröja kontrollen samt innebära att verket i förväg ger till känna att en kontroll kan komma att genomföras. Även överföringshistorik bör registreras, så att uppgifter om vilken tjänsteleverantör som använts för framgår av registret. Historik bör finnas avseende hela den period som uppgifterna i loggen måste sparas. Även vissa uppgifter som tjänsteleverantörerna är skyldiga att rapportera till Transportstyrelsen bör föras in i väg- trafikregistret, t.ex. uteblivna överföringar. I 2 § SdbF anges vilka uppgifter som får behandlas i Skatte- verkets beskattningsdatabas. I den proposition som låg till grund för SdbL anfördes att ändamålet med en beskattningsdatabas ska vara att ge information som behövs inom skatteförvaltningen för fastställande av underlag för skatter och avgifter samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter (prop. 2000/01:33 s. 123). Syftet med ändamålsbestämmelsen är således enligt propositionen att all beskattningsverksamhet som bedrivs av ska utgöra ett primärt ändamål. Det är alltså förenligt med de ändamål som har angetts i 1 kap. 4 § SdbL att behandla uppgifter av det slag som är en följd av kommitténs för- slag. Att registrera och på andra sätt behandla uppgifter som är en följd av förslaget är också förenligt med bestämmelserna i 2 kap. 3 § SdbL om vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Förslag till utformning av ett vägskattesystem bör 2 § SdbF kompletteras med att det i beskattningsdatabasen får behandlas uppgifter som behövs vid handläggning av ärenden som sker med stöd av vägskattelagen. Bestämmelser som kommittén föreslår finns i 5 och 6 §§ i för- slaget till lag om ändring i lagen om vägtrafikregister. Som redan nämnts lämnar inte kommittén några förslag till bestämmelser i förordning. 10.20.3 Offentlighet och sekretess Kommitténs bedömning och förslag: Känsliga uppgifter inom vägskattesystemet skyddas redan genom nuvarande bestämmel- ser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Dock ska skatt i den lagen jämställas med sanktionsavgift och tilläggs- avgift enligt vägskattelagen. Uppgifter som en myndighet förfogar över och som behövs för kontroll eller beslut enligt vägskattelagen ska på Skatte- verkets eller Transportstyrelsens begäran lämnas till verket eller styrelsen. ska vara skyldig att rapportera utfall av vägkontroller och de uppgifter som i övrigt behövs för att Transportstyrelsen ska kunna fatta beslut om sanktionsavgift enligt vägskattelagen. En ny bestämmelse om detta ska föras in i fordonslagen (2002:574). Det bör tas in en bestämmelse i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister som reglerar att uppgifter i vägtrafikregistret som avser vägskatt på begäran ska lämnas ut till Polismyndig- heten när det behövs för myndighetens vägkontroll av vägskatt. Skälen för kommitténs förslag och bedömning Allmänt om offentlighet och sekretess Offentlighetsprincipen innebär bland annat att var och en som huvudregel har rätt att ta del av allmänna handlingar hos en myndighet. Denna rätt kan begränsas, bland annat om det är nöd- vändigt av hänsyn till skyddet för enskildas personliga och ekono- miska förhållanden. Sådana begränsningar regleras i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL) eller annan lag som OSL hän- visar till. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Bestämmelser om skattesekretess finns i 27 kap. OSL. Sekretess gäller för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt (27 kap. 1 § OSL) samt i särskilt ärende om revision eller annan skattekontroll och som inte omfattas av 1 §, ärende om återbetalning av skatt och ärende om betalningsanstånd (27 kap. 2 § OSL). Som huvudregel är dock skattebeslut offentliga (27 kap. 6 § OSL). Vidare gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom kameraövervakning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (32 kap. 3 § OSL). Vidare gäller sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden om verksamhet som avser Transportstyrelsens väg- trafikregister, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (22 kap. 1 § OSL och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen [2009:641]). En mer utförlig beskrivning av regler om offentlighet och sekretess finns i avsnitt 5.10 ovan. Uppgifter bör förbehållas de myndigheter som har behov av dem Det är mycket angeläget att den enskildes integritet värnas så långt det är möjligt inom ramen för vägskattesystemet. Liksom på skatte- området i övrigt bör de uppgifter som utgör underlag för bestäm- mande av skatt förbehållas de myndigheter som har behov av upp- gifterna för att ta ut och kontrollera skatten. I detta fall hanteras även uppgifter om hur ett fordon har färdats, vilka medför en möjlig- het att kartlägga en persons förflyttningar, och tillgången till sådana uppgifter bör också förbehållas dem som har behov av uppgifterna för uttag och kontroll av skatten. Enligt kommitténs förslag får Transportstyrelsen in uppgifter från de skattskyldiga själva och deras tjänsteleverantörer samt genom kameraövervakning och rapporter från . Uppgif- terna behövs för att Transportstyrelsen ska kunna fatta beskatt- ningsbeslut och vissa andra beslut. ska ompröva besluten och fatta beslut om något beslut i en fråga enligt lagen inte har fattats. Förslag till utformning av ett vägskattesystem Vilken sekretess gäller för de uppgifter som hanteras? Kommittén konstaterar att vägskatten utgör sådan skatt som om- fattas av 27 kap. 1 § OSL. Vidare konstaterar kommittén att samtliga uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska för- hållanden som kommer att hanteras av och Transport- styrelsen i deras respektive verksamhet med beskattning enligt väg- skattelagen, även sådana uppgifter som inhämtas genom kamera- övervakning, kommer att omfattas av sekretessen i 27 kap. 1 § OSL. Dock behövs ett tillägg till tredje stycket i bestämmelsen som jäm- ställer sanktionsavgiften och tilläggsavgiften enligt vägskattelagen med skatt. Bestämmelsen kommer att bli tillämplig på de uppgifter som Transportstyrelsen och hämtar in från tjänsteleveran- törerna, eftersom uppgifterna kommer att utgöra underlag för bestämmande av skatt. Själva syftet med att inhämta uppgifterna är att kunna kontrollera de skattskyldigas skatteredovisning och upp- täcka undandragande av skatt. Uppgifterna avser de skattskyldigas ekonomiska förhållanden. Vidare kommer den sekretess som följer av 27 kap. 2 § OSL att bli tillämplig i ärenden om revision, återbetalning av skatt och anstånd med betalning. Uppgifter i ärenden enligt vägskattelagen hos såväl som Transportstyrelsen kommer alltså att omfattas av sekretess enligt 27 kap. 1 och 2 §§ OSL. Som redan nämnts är, enligt 27 kap. 6 § OSL, skattebeslut som huvudregel offentliga. Fråga uppkom- mer därför om det behöver göras undantag i fråga om beslut om vägskatt. Kommittén återkommer till frågan nedan. Vidare gäller enligt 32 kap. 3 § OSL sekretess för sådan uppgift om en enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom den kameraövervakning som kommittén föreslår ska användas, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Bestämmelsen kommer, utöver 27 kap. 1 och 2 §§ OSL, att vara tillämplig hos både Trans- portstyrelsen och . Därutöver gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser vägtrafikregistret, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (22 kap. 1 § OSL och 6 § Förslag till utformning av ett vägskattesystem offentlighets- och sekretessförordningen). Nämnda sekretess- bestämmelse kommer således, utöver 27 kap. 1 och 2 §§ samt 32 kap. 3 § OSL, att vara tillämplig på de uppgifter som förs in i vägtrafikregistret inom ramen för vägskattesystemet.