sou · H5B394 · 2017-11-30 00:00:00 — Den absoluta majoriteten av deklarationsskyldiga lämnar alltså rätt uppgifter till och träffas därmed inte av förslagen. I Tabell 13.4 återges könsfördelningen för de låg- och högin- komsttagare som utredningen kan tillskriva kön. Av tabellen fram- går att av de beslutade skattetilläggen tas ut på män. Andelen kvinnor om av de beslutade skatte- tilläggen ligger någorlunda lika oberoende om de är låg- respektive höginkomsttagare. Även vad gäller mervärdesskatt, punktskatter och arbetsgivarav- gifter är det en mycket liten del av alla deklarationsskyldiga som det tas ut skattetillägg på. Det inkom 4 584 832 mervärdesskattedeklarationer beskattnings- . Utifrån dessa fattades det 28 848 beslut om skattetillägg om sammanlagt . Detta utgör en andel om cirka 9 Denna grupp innefattar även den andel som tillskrivits marginalskattenivån. Se kapitel 6 för mer information. Av de beslutade skattetilläggen avser av besluten och av skattetilläggsbeloppet enskild när- ingsverksamhet. Handelsbolagen stod för av såväl beslut som belopp. Aktiebolag gav upphov till av besluten om skattetillägg och av det totala skatte- tilläggsbeloppet. Det inkom vidare 4 739 126 arbetsgivardeklarationer beskatt- avseende arbetsgivaravgifter. Utifrån dessa fattades 13 740 beslut om skattetillägg om totalt . Andelen skattetillägg i förhållande till det totala antalet deklaratio- ner är . Enskild näringsverksamhet låg bakom av besluten och av beloppet. Handelsbo- lagen gav upphov till av besluten och av beloppet. Från aktiebolagen härrör av besluten och av beloppet. Det är således från aktiebolagen som den absoluta majoriteten av antalet beslut och belopp härrör, avseende skattetillägg vad gäller arbetsgivaravgifter. För fattades det 328 beslut om skattetillägg avseende punktskatter utifrån 51 756 inlämnade punktskattedekla- rationer. Andelen som gav upphov till skattetillägg är således . Det totala beloppet uppgår till . Enskild näringsverksamhet låg bakom av besluten. Dock står dessa enbart för . Handels- bolagen står både gällande antal beslut (17) och belopp (0,1 mil- joner kronor) för en mycket liten andel. Det är återigen aktiebolagen som genererar både antalsmässigt (192 beslut, motsvarande ) och beloppsmässigt (, motsvaran- de ) merparten av beslutade skattetillägg och skatte- tilläggsbelopp. Det är således även vad gäller mervärdesskatt, punktskatter och arbetsgivaravgifter en mycket liten andel av den totala populationen uppgiftsskyldiga som ger upphov till beslut om skattetillägg. Den absoluta majoriteten av uppgiftsskyldiga lämnar alltså rätt uppgifter till och berörs därmed inte av förslagen. 13.8.2Effekter för företag och enskilda I avsnitt 13.2 har utredningen redogjort för de tillämpningsproblem som finns vid beräkning av skattetillägg vid inkomstbeskatt- ningen. För de företag och enskilda som inte fullgör sin uppgiftsskyldig- het enligt skatteförfarandelagen på ett korrekt sätt och därmed kan påföras skattetillägg bedömer utredningen att förslagen till över- vägande del är positiva. Detta eftersom sanktionssystemet bedöms bli mer legitimt och rättvist. Storleken av ett eventuellt skattetillägg blir enklare att förutse och det blir dessutom lättare att kontrollera riktigheten av ett skattetillägg som tagits ut. Av kapitel 6 framgår att aktiebolag är den kategori uppgiftsskyl- diga som svarar för flest antal skattetillägg och det största samman- lagda skattetilläggsbeloppet. Den näst största kategorin uppgifts- skyldiga, såväl antalsmässigt som beloppsmässigt, är fysiska personer. När det gäller skattetillägg i näringsverksamhet avser den absoluta merparten av besluten mycket små verksamheter och skattetilläggen är, följdriktigt, i de allra flesta fall av mycket begränsad storlek. Endast 1–av skattetilläggsbesluten avser skattetillägg om eller mer och endast någon promille av besluten avser skattetillägg om eller mer. Av avsnitt 10.5 framgår vilka nivåer utredningen föreslår att skatte- tillägg ska tas ut med. För de juridiska personer som inte uppfyller sin uppgiftsskyldighet på ett korrekt sätt och därmed kan påföras skatte- tillägg kommer förslagen vid inkomstbeskattningen medföra en skärp- ning, detta såväl på den generella nivån som vid den förhöjda nivån. Den generella nivån om av det undanhållna beloppet innebär för de juridiska personerna en höjning om jämfört med dagens regler. Man bör dock ha i åtanke att sanktionen för juridiska personer successivt har lindrats . Detta genom att skattenivån succesivt efter skatteomläggningen 1990 har sänkts från . Om man jämför utredningens förslag på gene- rell nivå med en bolagskatt om 28 procent10, blir effekten av förslaget enbart en ökning med (0,038/[0,28 x 0,40]). En till- kommande skärpning av skattetillägget inne- 10 Denna nivå på bolagsskatten används som referens då bolagsskatten – 2009 legat på denna nivå. Ekonomifakta webbsida under fakta och statistik. bär en höjning med cirka 178 (16/9) procent jämfört med . Utgår man dock från en bolagsskatt om skulle höjningen bli cirka 127 (14/11) procent. Något som inte får glömmas bort, när det kommer till hur före- tagen påverkas av utredningens förslag, är att den absoluta majori- teten av företag lämnar rätt uppgifter till och berörs därmed inte av förslagen. Det är enbart under en procent av den totala populationen av aktiebolag som inte uppfyller sin uppgifts- skyldighet på ett korrekt sätt. Det är således inte någon generell skärpning som uppstår för aktiebolagen. Förslagen är utformade för att uppfylla direktivens krav på att förstärka skattetilläggens allmän- preventiva effekt och bör därför höjas för juridiska personer eftersom de står för en stor andel av skattetilläggsbesluten och beloppen. Detsamma gäller för låginkomsttagarna. För låginkomsttagare innebär den generella nivån om en ökning av nivån på skattetillägget med (2/13). För höginkomsttagare innebär den föreslagna nivån en lindring mot- svarande (6/21) respektive (8/23). En tillkommande skärpning av skattetillägget med 10 procent- enheter gör att höginkomsttagarna får en höjning av nivån på skatte- tillägget med cirka 19 (4/21) respektive cirka 9 (2/23) procent jäm- fört med dagens nivå. För låginkomsttagare blir höjningen cirka 92 (12/13) procent jämfört med . 13.8.3Administrativa och andra kostnader I skatteförfarandelagen finns flera skyldigheter om att lämna upp- gifter till , t.ex. skyldighet att lämna inkomstdeklara- tion och skyldighet att lämna skattedeklaration. Utredningens upp- drag omfattar inte att se över vilka uppgifter som ska lämnas till . Förslagen tar sikte på beräkningsreglerna för skatte- tillägg. Det innebär att förutsättningarna för att ta ut skattetillägg inte förändras. Utredningen bedömer att förslaget inte innebär någon förändring av företagens administrativa kostnader. Syftet med utredningens förslag är bl.a. att förstärka skattetill- läggets allmänpreventiva effekt. Under ideala förhållanden skulle inga skattetillägg tas ut. För de företag som inte fullgör sin upp- giftsskyldighet enligt skatteförfarandelagen på ett korrekt sätt, kan förslagen dock medföra en ökning av kostnader för skattetillägg. En del av en förbättrad konkurrens är att företagen ska ha samma villkor för sin verksamhet. Dessa villkor innefattar även kostnads- villkoren. Om en liten andel företag sparar in kostnader genom att inte lämna de uppgifter till som de enligt skatteförfar- andelagen är skyldiga att göra, genererar detta en obalans jämfört med övriga företag. Att öka kostnaderna för de som inte uppfyller sin uppgiftsskyldighet skapar förutsättningar för att dessa företag ska höja sin beredskap för att lämna rätt uppgifter till . Därigenom utjämnas även den tidigare kostnadsmässiga obalansen. Företagen får således en jämbördig kostnadssituation avseende sina åtaganden mot . Utredningens förslag syftar även till att höja tröskeln för de före- tag som funderar på eller är verksamma i den svarta sektorn. Genom att höja sanktionen vid undanhållande av inkomster är det utredning- ens förhoppning att fler väljer att vara verksamma inom den vita sektorn. Förslagen skulle på detta sätt kunna skapa mer rättvisa för företag att bedriva sin verksamhet. Det är de mycket små och små aktiebolagen som genererar en stor andel av de beslutade skattetilläggen och beloppen inom gruppen juridiska personer. I tabell 6.8 i kapitel 6 redovisar utredningen hur skattetilläggen beskattningsåren 2013–2015 är fördelade på storlek av näringsverksamhet. För att förstärka den allmänpreventiva effek- ten av skattetillägg för denna grupp kommer utredningens förslag medföra att de får skärpta skattetillägg jämfört med dagens regelverk. Dessa företag kommer dock inte träffas hårdare än övriga företag som riskerar skattetillägg enligt utredningens förslag. Eftersom de mycket små och små aktiebolagen utgör en stor andel av de som får skattetillägg kommer de även att stå för en stor andel av de ökade kostnaderna för skattetillägg. Andelen som ger upphov till skatte- tillägg är dock mycket liten. Den absoluta majoriteten av de mindre företagen kommer därför inte att beröras av förslagen. Det ligger inte i utredningens uppdrag att ändra beskattningsreg- lerna eller göra ändringar i skyldigheterna i skatteförfarandelagen att lämna uppgifter till , t.ex. skyldighet att lämna inkomst- deklaration och skyldighet att lämna skattedeklaration. I utred- ningens uppdrag ligger dock att att stärka incitamentet för enskilda att fullgöra uppgiftsskyldigheten på ett noggrant och omsorgsfullt sätt. Eftersom de små företagen står för en stor andel av beslutade skattetillägg är det viktigt att även dessa företag får ökade incitament att fullgöra sina skyldigheter. Konsekvenserna av förslaget för enskilda näringsidkare är bero- ende av var på skatteskalan de befinner sig . Om de är lågin- komsttagare kommer de få en generell skärpning av skattetilläggen, medan om de är höginkomsttagare kommer de få en generell lindring. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att ingen särskild hän- syn tas till små företag eller företagare i regleringen. Om tilllämp- ningen av bestämmelserna i något enskilt fall leder till ett orimligt högt skattetillägg i förhållande till felets art, får detta hanteras inom ramen för befrielsereglerna i 51 kap. SFL. Förändringarna av beräkning av skattetillägg riktar sig inte på något sätt speciellt till män eller kvinnor. Oberoende av om den uppgifts- skyldige är en man eller kvinna blir effekterna av regeländringarna desamma. Däremot tas den övervägande majoriteten av alla skatte- tillägg vid inkomstbeskattningen ut på män. Av Tabell 13.4 (se av- snitt 13.8.1) framgår att av beslutade skattetillägg vid inkomstbeskattningen tas ut på män. Andelen män och kvinnor som det tas ut skattetillägg på är ytterst liten i förhållande till populationen. Bland de som skattetillägg tas ut på är dock män över- representerade. Män kommer således i större utsträckning än kvinnor att beröras av de ändrade reglerna. Enligt direktiven måste regelverket vara förenligt med och den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, be- nämnd . De föreslagna bestämmelserna om be- räkning av skattetillägg är enligt utredningens bedömning förenliga med och (se avsnitt 11.5). 13.11.1 Ikraftträdande och informationsinsatser De lagändringar som följer av utredningens förslag föreslås träda i kraft (se kapitel 12). Syftet med utredningens förslag är bl.a. att förstärka den allmän- preventiva effekten av skattetillägg. För att åstadkomma detta måste allmänheten vara medveten om de förändringar som genomförs i regelverket och också om kontrollverksamhet. Det är därför viktigt att informerar de uppgiftsskyldiga om regleringen och dess effekter. Detta gäller speciellt de grupper som uppvisar stor andel av beslutade skattetillägg . Utredningen anser att speciellt behöver se över sina informationsinsatser till de mycket små och små företagen då denna grupp uppvisar stor andel av beslutade skattetillägg och skattetilläggsbelopp. Utredningen bedömer att den föreslagna regleringen inte innebär några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen och offentlig service i olika delar av landet. Förslagen innebär inte heller några ytter- ligare konsekvenser avseende företagen än de ovan genomgångna. Förslaget har inga konsekvenser avseende miljön eller för möjlighe- terna att nå de integrationspolitiska målen. 14.1Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Skattetillägg får inte tas ut om 1.den oriktiga uppgiften framgår av avstämningsuppgifter som har varit tillgängliga för från utgången av beskatt- ningsåret, 2.den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga upp- giften eller lämnat uppgift om att skatteavdrag inte har gjorts, eller 3.det belopp som kunde ha undanhållits beskattning enligt inkomst- skattelagen (1999:1229) genom felaktigheten eller passiviteten är obetyd- ligt, eller 4.det skattebelopp, som avser annan skatt än skatt enligt inkomst- skattelagen, som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passivi- teten är obetydligt. I paragrafen har en följdändring gjorts med anledning av att skatte- tillägget vid inkomstbeskattningen ska beräknas på underlag av det undanhållna beloppet. En ny punkt som ersätter den tidigare punk- ten 3, vilken i stället benämns punkten 4, har förts in. I den nya tredje punkten finns ett undantag för obetydligt be- lopp som kunde ha undanhållits beskattning enligt inkomstskatte- lagen (1999:1229). Det som avses är det belopp som i det enskilda fallet har undanhållits beskattning, t.ex. en oredovisad förvärvsin- komst eller ett avdragsbelopp. Det undanhållna beloppet i punktens mening ska alltså inte förväxlas med det belopp som kvarstår efter beräkning av slutlig skatt enligt inkomstskattelagen, dvs. resultatet efter allmänna avdrag, grundavdrag, och skattereduktioner. har i ett ställningstagande tagit upp be- loppsgränser för uttag av skattetillägg och för efterbeskattning, se rättsliga ställningstagande ”Obetydligt skattebelopp eller avgiftsbelopp vid uttag av skattetillägg och efterbeskattning enligt SFL (ersätter tidigare ställningstagande)” (dnr 131 473018- 15/111).1 anser att ett skattebelopp eller avgiftsbelopp är obetydligt om det uppgår till högst av ett prisbasbelopp enligt socialförsäkringsbalken. En genomsnittlig motsvarande andel på undanhållet belopp är högst av ett prisbasbelopp. Med obetydligt belopp enligt förevarande punkt bör därmed avses att beloppet inte överstiger av prisbasbeloppet enligt social- försäkringsbalken. Motsvarande principer som gäller vid bedömningen av vad som avses med ett obetydligt skattebelopp enligt den nya punkten 4, bör, med undantag av beloppsgränser, vara vägledande vid bedöm- ningen av vad som avses med ett obetydligt belopp som undan- hållits inkomstbeskattning. Den nya punkten 4 har förtydligats så att det framgår att den gäller annan skatt än skatt enligt inkomstskattelagen. Skattetillägget är av det belopp som, om den oriktiga upp- giften hade godtagits, inte skulle ha beskattats enligt inkomstskatte- lagen (1999:1229) (skattetillägg på undanhållet belopp). Detsamma gäller om en oriktig uppgift skulle ha medfört ett sådant underskott av näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst som inte utnyttjas samma beskattningsår. I ett sådant fall ska skattetillägget be- räknas på det belopp som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som har lämnat uppgiften. I paragrafen finns huvudregeln för beräkning av skattetillägg vid oriktig uppgift inom inkomstbeskattningen. Till skillnad från vad 1 Detta ställningstagande bör enligt förarbetena till skatteförfarandelagen (2011:1244) vara vägledande vid bedömningen av vad som avses med att ett skattebelopp är obetydligt (prop. 2010/11:165 s. 1117). som gäller enligt nuvarande bestämmelser i 11 § ska skattetillägget inte beräknas på underlag av undandragen skatt utan i stället på undanhållet belopp. I första stycket definieras uttrycket skattetillägg på undanhållet belopp som det ska förstås i detta kapitel. Uttrycket används sedan i 13 och 15 §§. Med undanhållet belopp menas det belopp som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, inte skulle ha beskattats enligt inkomst- skattelagen. Det som avses är det belopp som i det enskilda fallet har undanhållits beskattning, t.ex. en oredovisad förvärvsinkomst eller ett avdragsbelopp, efter att hänsyn har tagits till invändningar som rör samma fråga som den som utgjort grunden för skattetill- lägget. Det undanhållna beloppet i paragrafens mening ska alltså inte förväxlas med det belopp som kvarstår efter beräkning av slut- lig skatt enligt inkomstskattelagen, dvs. resultatet efter allmänna avdrag, grundavdrag och skattereduktioner. Andra stycket ersätter nuvarande 14 §. I andra stycket anges hur skattetillägget ska beräknas om en oriktig uppgift, om den hade följts, skulle ha lett till ett underskott eller en ökning av ett under- skott. Till skillnad mot ska skattetillägget inte beräknas på ett kvoterat underlag utan i stället ska skattetillägget beräknas på under- lag av hela det underskott som, om den oriktiga uppgiften hade god- tagits, felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som har lämnat upp- giften. Beräkningen ska inte påverkas av att det handlar om ett underskott, dvs. är negativt, utan beloppet ska behandlas på samma sätt som ett överskott. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 10.2, 10.3 och 10.5. Skattetillägget ska höjas om 1.det undanhållna beloppet genom en oriktig uppgift eller flera orik- tiga uppgifter i ett inkomstslag för ett beskattningsår överstiger 20 prisbas- belopp, eller 2.den oriktiga uppgiften är en upprepad oriktig uppgift. En oriktig uppgift anses som upprepad om 1. den har lämnats i ett inkomstslag för ett beskattningsår, och 2. en oriktig uppgift har lämnats i samma inkomstslag för något av de föregående fem beskattningsåren. I paragrafen, som är ny, anges situationer när förhöjt skattetillägg ska tas ut. Syftet med det förhöjda skattetillägget är att understryka allvaret i att brista i uppgiftsskyldigheten till . Första punkten tar sikte på fall när det är fråga om en engångs- överträdelse under ett och samma beskattningsår. Med engångsöver- trädelse menas här att den berörde inte har lämnat någon oriktig uppgift i samma inkomstslag, som skattetillägg tagits ut för, de före- gående fem beskattningsåren. Med inkomstslag menas inkomstslagen tjänst, näringsverksam- het och kapital. Enligt paragrafen ska skattetilläggets generella nivå på höjas om det undanhållna beloppet genom en oriktig uppgift eller flera oriktiga uppgifter i samma inkomstslag överstiger 20 prisbasbelopp. Det spelar ingen roll om de oriktiga uppgifterna har lämnats vid olika tillfällen under beskattningsåret. Vad som utgör undanhållet belopp framgår av kommentaren till Genom att använda indexet prisbasbelopp kommer beloppsgrän- sen i paragrafen att justeras allteftersom prisbasbeloppet ändras. Enligt 3 kap. 2 § SFL har termer och uttryck som används i skatteförfarandelagen samma betydelse och tillämpningsområde som i de lagar enligt vilka en skatt eller en avgift bestäms. Av 2 kap. 27 § inkomstskattelagen framgår att med prisbasbelopp avses det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken som gällde för det kalenderår då beskattningsåret gick ut. Varje inkomstslag som påverkas av oriktiga uppgifter ska bedömas för sig. Det innebär att om den uppgiftsskyldige har lämnat oriktiga uppgifter i två inkomstslag och det undanhållna beloppet i det första inkomstslaget understiger 20 prisbasbelopp och det undanhållna be- loppet i det andra inkomstslaget överstiger 20 prisbasbelopp, ska för- höjt skattetillägg endast tas ut avseende den oriktiga uppgiften i det andra inkomstslaget. Följande exempel kan visa på tillämpningen. En person har lämnat en oriktig uppgift i inkomstslaget kapital, som understiger 20 prisbasbelopp. Personen har också lämnat en oriktig upp- gift i inkomstslaget tjänst, som överstiger 20 prisbasbelopp. Eftersom det är fråga om två olika inkomstslag ska förhöjt skattetillägg tas ut endast för den oriktiga uppgiften i inkomstslaget tjänst. Om sätter ned underlaget för skattetillägg vid en om- prövning eller om det satts ned efter en dom, och det kvarstående undanhållna beloppet i ett inkomstslag inte längre överstiger belopps- gränsen för förhöjt skattetillägg, ska skattetillägget sänkas till den generella nivån. Återstår endast ett obetydligt belopp efter ändringen ska skattetillägget undanröjas. Om höjer underlaget för skattetillägg vid en ompröv- ning eller efter en dom och det undanhållna beloppet genom en orik- tig uppgift eller flera oriktiga uppgifter i det aktuella inkomstslaget därigenom överstiger beloppsgränsen, ska skattetillägget följaktligen höjas. Av andra punkten framgår att skattetillägget ska höjas om det är fråga om en upprepad oriktig uppgift. Vad som avses med en upprepad oriktig uppgift definieras i para- grafen. En oriktig uppgift anses som upprepad om den har lämnats i ett inkomstslag för ett beskattningsår, och en oriktig uppgift har lämnats i samma inkomstslag, för något av de föregående fem beskattningsåren. Vad som avses med beskattningsår framgår av 3 kap. 4 och 5 §§ SFL. För att illustrera när det kan vara fråga om en upprepad oriktig uppgift kan följande exempel lämnas. En uppgiftsskyldig har lämnat en oriktig uppgift som består i en oredo- visad inkomst i inkomstslaget tjänst för beskattningsår 2019. Skatte- tillägg tas ut på den oriktiga uppgiften. Om den uppgiftsskyldige åter lämnar en oriktig uppgift i samma inkomstslag före utgången av 2024, dvs. senast det femte beskattningsåret efter det att den första oriktiga uppgiften lämnades, kommer den att betraktas som en upprepad orik- tig uppgift i förslagets mening. I vissa fall fattar beslut om skattetillägg för ett antal beskattningsår i följd, vid ett och samma tillfälle. Om exempelvis fattar beslut om skattetillägg för fem beskattningsår i följd, och något skattetillägg tidigare inte har tagits ut, är de oriktiga uppgifterna för åren 2–5 att anse som upprepade. Det beror på att de oriktiga uppgifterna har lämnats för olika beskattningsår. fattar sina beslut ska således inte på- verka tillämpningen av bestämmelsen. I 10 § lagförslaget anges i fyra punkter när skattetillägg inte får tas ut. Om skattetillägg inte har tagits ut för en oriktig uppgift enligt 10 § ska en sådan oriktig uppgift inte heller ligga till grund för förhöjt skattetillägg enligt den andra punkten i förevarande para- graf. En oriktig uppgift som faller in under 10 § anses alltså inte som en tidigare lämnad oriktig uppgift i punktens mening. Skattetillägget för en och samma oriktiga uppgift ska inte höjas både på den grunden att det är fråga om ett betydande skattebelopp som undanhållits och på den grunden att det är fråga om en upp- repad oriktig uppgift. Punkterna 1 och 2 ska alltså inte tillämpas . Om det förhöjda skattetillägget leder till ett oskäligt skattetill- lägg i förhållande till felets art, får detta hanteras inom ramen för befrielsereglerna. Det kan bli aktuellt när en oriktig uppgift av visst slag, t.ex. på grund av en missuppfattning av skattereglerna eller en felaktighet i ett datorprogram, upprepats vid flera olika tillfällen innan den upptäcks. Det framgår av 51 kap. 1 § SFL i vilka fall ska besluta om befrielse av skattetillägg. Det kan framhållas att Skatte- verket på eget initiativ (ex officio) ska beakta befrielsegrunderna. Paragrafen behandlas närmare i avsnitt 10.5.2. Om den oriktiga uppgiften består i att ett belopp har hänförts eller kan antas komma att hänföras till fel beskattningsår, är skattetillägget på undanhållet belopp . Den nuvarande bestämmelsen som reglerar beräkning av skattetill- lägg vid periodiseringsfel har delats upp på två paragrafer, före- varande paragraf och 14 c §.