sou · H5B310 · 2017-02-22 00:00:00 — För att få en närmare belysning av de frågeställningar som tas upp i utredningens direktiv genomförde vi en enkätundersökning bland samtliga statliga universitet och högskolor samt de enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina. En sammanställning av svaren på enkäten återges i bilaga 3. I samma syfte anordnade vi en hearing där representanter för offentliga forskningsutförare, forskningsfinansiärer, vetenskapliga sammanslutningar och intresseorganisationer deltog. Utredningen har gjort två utlandsbesök – ett i och ett i – för att närmare granska erfarenheterna av de båda ländernas system för utredning av misstankar om oredlighet i forskning. Be- söket i inkluderade möten med Uddannelsesog och ordföranden för den expertkommitté som hade till uppgift att göra en översyn av det danska systemet för utredning av misstankar om oredlighet i forskning. Besöket i inkluderade möten med Kunnskapsdepartementet och de nationella forskningsetiska kommittéerna. Utredningen har i samma syfte haft en telefonkonferens med den finska Forskningsetiska delegationen. Slutligen har utredningen även deltagit i några konferenser och möten, i regi av bland andra of Universities, SUHF och , där frågor med anknytning till hanteringen av oredlighet i forskning har behandlats. Utredningens betänkande inleds med en sammanfattning på svenska respektive engelska. Därefter följer utredningens författningsförslag. Kapitel 2 tar upp utredningens uppdrag och genomförande. I kapitel 3 presenteras och diskuteras forskning, god forskningssed, oredlighet i forskning och andra i utredningen förekommande begrepp. Kapitel 4 beskriver tidigare utredningsarbete samt dagens svenska system Utredningens uppdrag och genomförande gällande ansvar för upprätthållande av god forskningssed och utredningar av oredlighet i forskning. I kapitel 5 beskrivs några andra länders system för hantering av oredlighet i forskning. I kapitel 6 tar vi upp problem med den nuvarande ordningen och några utgångspunkter för utredningens förslag. I kapitel 7 till 15 presenteras utredningens förslag. I kapitel 7 ges förslag om att en oberoende nationell myndighet ska utreda misstänkt oredlighet i forskning. I kapitel 8 föreslås en lagfäst definition av oredlighet i forskning. Kapitel 9 handlar om vilken forskning och vilka forskningsutförare som bör ingå i systemet. Kapitel 10 handlar om hur utredningarna om oredlighet i forskning bör gå till från anmälan till beslut och kapitel 11 handlar om den nya myndighetens övriga uppgifter och organisation. Kapitel 12 tar upp sekretessfrågor och i kapitel 13 behandlas frågan om den föreslagna myndighetens beslut om oredlighet i forskning ska kunna överklagas. I kapitel 14 föreslås åtgärder för att stärka arbetet med god forskningssed. Förslag gällande forskning om oredlighet samt uppföljning och utvärdering av reformen ges i kapitel 15. Kapitel 16 handlar om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Förslagens konsekvenser presenteras i kapitel 17 och författningskommentaren i kapitel 18. Utredningens direktiv och tilläggsdirektiv finns i bilaga 1 och 2 och en sammanställning av svaren på den enkät som utredningen skickade till samtliga universitet och högskolor återges i bilaga 3. 3Vad är god sed och oredlighet i forskning? Innan vi beskriver dagens system för utredning av misstänkt oredlighet i forskning och presenterar våra förslag vill vi ringa in området genom att i detta kapitel diskutera begreppen god forskningssed och oredlighet i forskning. Utredningen har haft i uppdrag att utreda hur begreppen god sed och oredlighet i forskning används hos forskningsutförarna. En redovisning av detta görs i det här kapitlet. Vi inleder med att diskutera vad forskning är, och presenterar uppgifter om hur mycket forskning som utförs i och av vem. Avslutningsvis diskuteras hur vanligt förekommande oredlighet i forskning är och möjliga orsaker till varför oredlighet förekommer. 3.1Vad är forskning? Forskningsbegreppet har ansetts vara ganska vitt och flertydigt med skiftande betydelser för olika typer av områden.1 Enligt är forskning en process som genom systematiskt arbete kan frambringa nya kunskaper och ökat vetande. Denna beskrivning liknar den som togs fram av inom ramen för arbetet med den s.k. Frascatimanualen som syftar till att kunna jämföra forsknings- och utvecklingsprojekt mellan länder. Frascatimanualen har fått stor spridning och har reviderats . Manualen definierar forskning och utveckling (research and experimental development) som: …creative and systematic work undertaken in order to increase the stock of knowledge – including knowledge of humankind, culture and society – and to devise new applications of available knowledge.2 1 Se t.ex. SOU 2005:78 s. 47–55. Vad är god sed och oredlighet i forskning? I detta ingår enligt tre typer av aktiviteter: grundforskning (basic research), tillämpad forskning (applied research) och utveckling (experimental development). Termen forskning förekommer också på flera ställen i svensk lagstiftning. I högskolelagen (1992:1434) anges att staten som huvudman ska ordna högskolor för bl.a. forskning. Någon närmare definition av begreppet ges inte i högskolelagen. I propositionen om universitet och högskolor – frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) definieras dock begreppet forskning i enlighet med terminologi: Med grundforskning avses ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Grundforskning syftar till att ge bidrag till den vetenskapliga kunskapsmassan inom ett visst område. Med tillämpad forskning avses ett systematiskt och metodiskt sökande efter kunskap med en bestämd tillämpning i sikte. I senare föreskrifter har begreppet forskning definierats på lite olika sätt. Den mest relevanta och tydliga definitionen av forskning inom svensk lagstiftning finns i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). Där definieras forskning som: …vetenskapligt experimentellt eller teoretiskt arbete för att inhämta ny kunskap och utvecklingsarbete på vetenskaplig grund, dock inte sådant arbete som utförs inom ramen för högskoleutbildning på grundnivå eller på avancerad nivå. Genom formuleringen ”inhämta ny kunskap” ska forskning anses omfatta även sådant arbete som utförs i syfte att upprepa redan genomförda arbeten för att stärka eller ifrågasätta redan vunna resultat och påståenden, under förutsättning att arbetet bedrivits med ett vetenskapligt angreppssätt. definition av forskning i huvudgrupperna grundforskning, tillämpad forskning och experimentellt utvecklingsarbete ska också anses inkluderat i definitionen. Betoningen på att forskningsverksamhet ska bedrivas utifrån ett vetenskapligt förhållningssätt anses avgränsa mot andra typer av 2 , 2015 and on Research and Experimental Development s. 44. Vad är god sed och oredlighet i forskning? verksamheter såsom kvalitetssäkring, resultatuppföljning och journalistiskt arbete, vilka därmed inte ska ingå i forskningsbegreppet.3 Arbete som utförts av studenter inom ramen för högskoleutbildning på grundnivå eller på avancerad nivå undantas också från definitionen. Regeringen har dock, efter att flera instanser påpekat att definitionen av begreppet forskning i etikprövningslagen medför tolkningssvårigheter, gett en särskild utredare i uppdrag att se över definitionen.4 finns det också andra definitioner av forskning i andra regelverk. Exempelvis definieras forskning i socialavgiftslagen (2000:980) som: …systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap.5 Det läggs i olika sammanhang alltså in delvis olika saker i begreppet forskning. officiella statistik över forskning och utveckling (FoU) i , som tas fram av , följer huvudsakligen de riktlinjer för FoU-statistik som finns i Frascatimanual. Frågan om vilken forskningsdefinition som bör användas i regelverket kring oredlighet i forskning diskuteras i avsnitt 9.1. 3.2Forskningens utförare och finansiering Forskning och utveckling är en relativt stor sektor i som sysselsätter många människor. uppgick utgifterna för forskning och utveckling till , vilket var av BNP.6 Verksamheten omfattade knappt 82 000 årsverken. Företagssektorn stod för av utgifterna, universitets- och högskolesektorn för och övriga forskningsutförare för . hade 2014 den femte högsta andelen FoU-utgifter bland . Snittet var för EU och för OECD.7 2007/08:44 s. 19. 2016:45 s. 2 ff. 51 kap. 11 §. 6Statistiska centralbyrån, Utgifter för egen FoU och FoU som andel av BNP, 2015. 7OECD, and Technology Indicators Database . Vad är god sed och oredlighet i forskning? Källa: SCB. Uppgifter visar att av utgifterna för egen FoU inom företagssektorn rörde utveckling och forskning. Inom statliga myndigheter rörde av utgifterna forskning och utvecklingsarbete och av kommuners och landstings FoU-utgifter rörde forskning och utveckling.8 Motsvarande uppgifter om utgifter efter typ samlas tyvärr inte in för universitets- och högskolesektorn. Finansieringen av forskning och utveckling i skiljer sig mycket mellan de olika sektorerna. av den forskning och utveckling som utfördes inom företagssektorn 2013 finansierades av svenska företag. Staten finansierade och utländska finansiärer . Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn finansierades till av svenska offentliga medel. Privata icke vinstdrivande organisationer (stiftelser) stod för av finansieringen medan företagssektorn stod för och EU för 5 procent.9 Den i vars verksamhet forskning utförs kallas i detta betänkande för forskningsutförare. Som vi ser i tabellen ovan finns det många olika typer av forskningsutförare i . I återstående delar av betänkandet kommer vi att tala om följande kategorier av forskningsutförare: 8Statistiska centralbyrån, Utgifter för egen FoU-verksamhet efter sektor, 2013. 9Statistiska centralbyrån, Forskning och utveckling i En översikt, Statistiskt meddelande UF 16 och egna beräkningar. Vad är god sed och oredlighet i forskning? statliga universitet och högskolor – universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434), enskilda utbildningsanordnare – enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, övriga statliga myndigheter – andra statliga myndigheter än universitet och högskolor, statliga bolag och stiftelser, kommuner och landsting samt kommunala bolag, föreningar och stiftelser, och privata forskningsutförare – privata företag och stiftelser. När vi avser både statliga universitet och högskolor och enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina använder vi beteckningarna ”universitet och högskolor” eller ”lärosäten”. Avvikelser från dessa beteckningar kan dock förekomma när vi hänvisar till texter som har tagits fram av andra. 3.3Vad är god forskningssed? 3.3.1God forskningssed handlar om etik, moral och professionalitet Begreppet god sed används i flera olika sammanhang för att precisera normer inom en yrkeskategori eller inom samhället mer allmänt, och som representerar en viss yrkesetisk eller allmänt moralisk nivå. Vad som anses vara god sed inom ett område förändras ofta . I används termerna god sed i forskningen, god forskningssed och god vetenskaplig sed i princip synonymt. I betänkandet kommer vi hädanefter att framför allt använda termen god forskningssed. I den engelskspråkiga litteraturen förekommer termerna Good Scientific Practice, Research Integrity och Responsible Conduct of Research. Även om det i vissa sammanhang har gjorts försök att hitta svenska direktöversättningar till alla dessa uttryck anser utredningen att den svenska term som bäst motsvarar både Good Vad är god sed och oredlighet i forskning? Scientific Practice, Research Integrity och Responsible Conduct of Research är ”god forskningssed”. Det finns ingen exakt definition i svensk författning eller någon annanstans av vare sig god forskningssed eller de engelska termerna. Alla refererar till ett brett område av principer och beteenden som förknippas med etik, moral och professionalitet. Den statliga Kommittén om forskningsetik beskrev 1999 god forskningssed som den moraliska praxis som utvecklas då forskningens olika aktörer i dialog med det omgivande samhället kritiskt reflekterar kring forskningsverksamheten.10 Enligt skrift God forskningssed kan de samlade etiska kraven på hur god forskning bör bedrivas sägas uttrycka vad god forskningssed är.11 Vilka är då dessa etiska krav? I skriften God forskningssed hävdas att de forskningsetiska kraven har sin förankring i samhällets vanliga etiska normer och värderingar. Det handlar bl.a. om att forskaren ska tala sanning om sin forskning, medvetet granska och redovisa utgångspunkterna för sina studier, öppet redovisa metoder och resultat, inte stjäla forskningsresultat från andra, hålla god ordning i sin forskning och sträva efter att bedriva sin forskning utan att skada människor, djur eller miljö.12 I skriften for Research Integrity som har getts ut av de europeiska vetenskapliga sammanslutningarna och All European anges att principerna för god forskningssed (the principles of integrity in scientific and scholarly research) är ärlighet i kommunikation, pålitlighet i utförandet av forskningen, objektivitet, opartiskhet och oberoende, öppenhet och tillgänglighet, omsorgsplikt, att ge rättvisande referenser och erkännande till andra, samt ansvar för framtidens forskare.13 Diskussionen om forskningsetiska frågor har framför allt förts sedan . För olika forskningsområden har det utvecklats forskningsetiska kodexar, dvs. samlingar av regler som ofta avser ett visst forskningsområde eller vissa moment i forskningen. Kodexarna uttalar sig t.ex. om vad forskaren ska göra före forsk- 10SOU 1999:4 s. 24. 11Vetenskapsrådet, God forskningssed, rapportserie 1:2011 s. 25. 12Ibid s. 12. 13European och All European , Code of Conduct for Research Integrity, 2011 s. 5. Vad är god sed och oredlighet i forskning? ningens genomförande (information, samtycke), under genomförandet (undvikande av risker, designfrågor) och efter genomförandet (publicering, förvaring av material).14 Etiska krav på forskaren och forskningsprocessen återfinns i både lagar, t.ex. etikprövningslagen, och i kodexar. Kraven i kodexarna kan vara mer långtgående än lagens krav när de i övrigt har ett besläktat innehåll. I skriften God forskningssed hävdas att vare sig lagar eller kodexar gör forskarens egna moraliska omdöme betydelselöst och att forskarens egna reflektioner över sitt projekt måste bygga både på kännedom om lagen och kodexars innehåll och på det egna moraliska omdömet.15 Många kodexar och riktlinjer om forskningsetik och god forskningssed har utarbetats av internationella vetenskapliga sammanslutningar eller andra internationella organisationer. (framtagen av 1964), The Statement on Research Integrity (framtagen på den andra världskonferensen om Research Integrity 2010), The Statement on Research Integrity in Cross-Boundary Research Collaborations (framtagen på den tredje världskonferensen om Research Integrity 2013) och den ovan nämnda European Code of Conduct for Research Integrity. antog EU rådsslutsatser om forskningsintegritet. Rådet efterlyser främjandet av en institutionell kultur med forskningsintegritet för att – huvudsakligen genom tydliga institutionella regler, förfaranden och riktlinjer samt utbildning och mentorskap på grundval av utbyte av bästa praxis – skapa ett klimat där man förväntar sig ett ansvarsfullt beteende av såväl individer som institutioner.16 I vissa länder har de internationella riktlinjerna kompletterats med nationella riktlinjer. I har en nationell kodex för god forskningssed (Den danske kodeks for integritet i forskning) utarbetats av representanter för det danska forskarsamhället på uppdrag av Utbildnings- och forskningsministeriet. 14Vetenskapsrådet, God forskningssed, rapportserie 1:2011 s. 18. 15Ibid s. 25. 16Europeiska unionens råd, Rådets slutsatser 14853/15 av om forskningsintegritet. Vad är god sed och oredlighet i forskning? till att stödja en gemensam förståelse av och en gemensam kultur kring god forskningssed i Danmark.17 I har Forskningsetiska delegationen, som utses av Undervisnings- och kulturministeriet, i samråd med det finländska forskarsamhället utarbetat forskningsetiska anvisningar om god vetenskaplig praxis, som forskningsinstitutioner kan välja att ansluta sig till. I har de nationella forskningsetiska kommittéerna utarbetat generella forskningsetiska riktlinjer. En sammanställning och jämförelse av 49 riktlinjedokument om god forskningssed inom biomedicin från 19 europeiska länder visar att dokumenten ger uttryck för delvis olika uppfattningar om vad som utgör god sed och oredlighet i forskning. Olikheterna grundar sig i att vissa riktlinjer baseras på ett värdebaserat förhållningssätt och andra på ett normbaserat förhållningssätt till frågorna, liksom på olika uppfattningar om tillit. Värde- och normbaserade förhållningssätt är visserligen inte ömsesidigt uteslutande, men de har olika fokus och mål. Normbaserade riktlinjer genererar tydliga och gällande regler medan värdebaserade riktlinjer fokuserar på principer och förebilder. Det värdebaserade förhållningssättet betonar att man bör ha tillit till att forskaren bedriver forskning enligt god forskningssed medan det normbaserade förhållningssättet snarare fokuserar på tillit i olika kontrollsystem.18 I har det inte utarbetats någon övergripande kodex om god forskningssed liknande dem i våra nordiska grannländer som är gemensam för landet eller för olika forskningsområden. Det närmaste vi kommer en sådan är . På webbplatsen codex.vr.se finns kodexar, lagar, föreskrifter, regler och riktlinjer som har relevans för forskningsverksamhet i . Kodexerna och riktlinjerna har ofta utarbetats av internationella organisationer. Det rör sig sammanlagt om ett par tusen olika dokument. 17Uddannelsesog forskningsministeriet, Den danske kodeks for integritet i forskning, . 18Godecharle, S., Nemery B. och K. Dierickx, Heterogeneity in Integrity Guidance: Relying on Values or Norms?, on Ethics, 2014 Jul; 9(3) s. 79–90. Vad är god sed och oredlighet i forskning? Utredningen har haft i uppdrag att utreda hur begreppen god sed och oredlighet i forskning används hos forskningsutförarna. I den enkät som utredningen skickade ut till samtliga universitet och högskolor ombads dessa att redogöra för hur de definierar och använder begreppet god sed i forskning. Som svar på frågan hänvisar flera av de svarande lärosätena till externa definitioner eller riktlinjer, framför allt sådana som publicerats eller sammanställts av : God forskningssed, rapportserie 1:2011 (6 st) Vetenskapsrådets regler och riktlinjer (3 st) codex.vr.se (3 st)  Vad är god forskningssed?, rapportserie 2005:1 (2 st) Riktlinjer för god medicinsk forskning, 1996 (1 st). Ett lärosäte hänvisar till skrivningen i betänkandet God sed i forskningen (SOU 1999:4): ”God sed i forskningen är den moraliska praxis som utvecklas då forskningens olika aktörer i dialog med det omgivande samhället kritiskt reflekterar kring forskningsverksamheten.” Tretton lärosäten hänvisar till en egen definition av god forskningssed, t.ex. ett eget policy- eller riktlinjedokument. Ett lärosäte menar att forskarsamhället vet vad god sed är. 17 lärosäten anger ingen definition eller besvarar inte frågan. 3.4Vad är oredlighet i forskning? Sådana oegentligheter som anses vara oredlighet i forskning har troligen förekommit så länge det har funnits forskning. Förändringar har skett beträffande både vilka oegentligheter som har uppmärksammats och vilken terminologi som har använts för att beteckna dessa. Problem med forskningsfusk började uppmärksammas i större skala i efter en upptäckt av fusk Vad är god sed och oredlighet i forskning? inom den immunologiska forskningen.19 Det var därför också i som man var först med att vidta åtgärder för att försöka komma tillrätta med problemen, bl.a. genom att besluta om organisatoriska förändringar och vidta förebyggande utbildningsåtgärder. I kom denna typ av problem att diskuteras på allvar först . och nämndes forskningsfusk inte alls i svenska böcker och utredningar om forskningsetik, eller avfärdades som ett pseudoproblem i den meningen att det löser sig självt.20 Forskarnas heder verkade därför tas för given. När den forskningsetiska utredningen tillsattes 1988 sades inget om forskningsfusk eller oredlighet i forskning i kommittédirektiven. Samma förhållningssätt rådde även inom andra europeiska länder. kom emellertid problem med fusk och oegentligheter inom forskningen att uppmärksammas mer och mer även utanför . I genomfördes t.ex. under senare delen av 1990- talet en rad åtgärder för att komma till rätta med forskningsfusk. I angavs 1997 i direktivet till den svenska Kommittén om forskningsetik (Dir. 1997:68) att bl.a. problematiken kring vetenskaplig oredlighet och fusk skulle belysas. 3.4.2Från forskningsfusk till oredlighet i forskning Fram till ungefär mitten av var det vanligare i att använda sig av termen forskningsfusk vid de tillfällen som problematiken diskuterades. Termen forskningsfusk har vissa likheter med den amerikanska termen fraud, som initialt användes i för att beskriva den här typen av problem. I övergavs emellertid beteckningen fraud och kom slutligen att benämnas research misconduct. Även i ansågs beteckningen forskningsfusk med tiden vara problematisk, eftersom den bl.a. ansågs vara hård och endimensionell.21 I användes ett tag termen ohederlighet för att beskriva företeelsen. bildade t.ex. /1997 en expertgrupp för utredning av fusk och ohederlighet 19Forsman, , Etik i biomedicinsk forskning – en orientering, , 2005 s. 68. 20Forsman, , Vetenskap och moral, Bokförlaget , 2002 s. 62. 21Forsman, , Begrepp om forskningsfusk, Rapport på uppdrag av , , 2007 s. 5. Vad är god sed och oredlighet i forskning? () utformade också vissa riktlinjer för hantering av frågor om just vetenskaplig ohederlighet.22 Därefter började termen vetenskaplig oredlighet att användas mer officiellt i , efter en översättning av den danska termen videnskabelig uredelighed. En tanke med uttrycket vetenskaplig oredlighet ansågs vara att det skulle korrelera med uttrycket vetenskaplig integritet (från engelskans scientific integrity). Med vetenskaplig integritet avsågs då det sätt på vilket vetenskap bör bedrivas för att resultaten ska vara tillförlitliga.23 Vetenskaplig oredlighet användes t.ex. 1997 i kommittédirektiven till utredningen av forskningsetiska frågor (Dir. 1997:68) vid sidan av fusk, för att ange det uppdrag som gavs att belysa dessa frågor. Kommittén om forskningsetik kom emellertid i sitt slutbetänkande (SOU 1999:4) att använda en något annorlunda terminologi än vetenskaplig oredlighet och talade i stället om oredlighet i forskning. Några egentliga angivna sakskäl för den omformuleringen har emellertid inte anförts. Termen oredlighet i forskning upprepades därefter i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). bildades som den centrala myndigheten för forskningsfrågor i genom en sammanslagning av tidigare forskningsråd, ersattes också Medicinska forskningsrådets expertgrupp för utredning av fusk och ohederlighet av en ny expertgrupp med ett bredare fokus än bara medicinsk forskning. Den nya expertgruppen kom då att kallas expertgrupp för frågor om oredlighet i forskning. Termen oredlighet i forskning har därefter igen omnämnts även i propositionen Ett lyft för forskning och innovation 2008/09:50), avseende förslaget om inrättande av en ny central expertgrupp för utredningar om oredlighet i forskning.24 Det kan därför sägas att oredlighet i forskning numera har blivit den mer vedertagna svenska termen för att beskriva dessa problemområden inom forskningen.