sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst byter namn till Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Även rubriken till den bestämmelse ändras därför. Av bestämmelsen framgår vilka myndigheter som ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende social- tjänst. Till skillnad från vad som har gällt tidigare ingår inte längre , och Tandvårds- och läke- medelsförmånsverket i Rådet för statlig styrning med kunskap av- seende socialtjänst. Rådet ska således bestå av myndighetscheferna för , för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för delak- tighet, och social utvärdering. Utredningen föreslår även att den nya Myndig- heten för familjerätt och föräldraskapsstöd ska ingå i rådet. Kopplingen till hälso- och sjukvård tas bort. Kopplingen till hälso- och sjukvård tas bort. Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst byter namn till Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst byter namn till Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Sammansättningen av huvudmannagruppen ändras eftersom rådets arbete endast ska avse frågor rörande socialtjänst. Landstingen har ansvar för frågor som regleras i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Landstingens representation minskar från sex till fyra ledamöter. Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst byter namn till Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst byter namn till Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. 18.13Förslaget till ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Förslagen behandlas i avsnitt 16.5. Hänvisningen till förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst ändras efter- som den förordningen föreslås byta namn till förordningen om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Förordningen om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst ska endast avse uppgifter som rör statlig styrning med kunskap beträffande socialtjänst. Uppgifter som rör statlig styrning med kunskap be- träffande hälso- och sjukvård återfinns i stället i denna förordning. Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen i första stycket ska ses som en målbestämmelse där särställning på området statlig kunskapsstyrning, framgår. ska samordna myndig- heternas kunskapsstöd så att de är effektiva och anpassade till lands- tingens och kommunernas behov, dvs. vara behovsanpassade, effek- tiva och efterfrågestyrda. Kunskapsstöd kan vara dokument (t.ex. riktlinjer, hälsoekonomiska utvärderingar och rekommendationer) men också t.ex. tillgång till data, register, sökmöjligheter, metod- kompetens och it-stöd, se avsnitt 3.2.1. Respektive myndighet ansva- rar för framtagandet och innehållet i sina kunskapsstöd. Ansvarig myndighet och bör därför ha ett nära samarbete kring vilka kunskapsstöd som ska tas fram och när. I detta arbete behöver ha en nära dialog med landstingen i samverkan. Bestämmelserna i andra stycket motsvarar de bestämmelser som finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. I denna förordning avser bestämmelserna den statliga kunskapsstyrning som avser hälso- och sjukvård och som ansvarar för. Bestämmelsen i andra stycket punkten 1 motsvarar regleringen kring kunskapsstyrning avseende socialtjänst som återfinns i 1 § första stycket förordningen om statlig styrning med kunskap avseende so- cialtjänst. Det anges uttryckligen att kunskapsstöden ska utgöra ett stöd även för vårdgivare. Begreppen vårdgivare och huvudman definie- ras i 2 kap. hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Bestämmelsen i andra stycket punkten 2 motsvarar regleringen kring kunskapsstyrning avseende socialtjänst som återfinns i 1 § andra stycket förordningen om statlig styrning med kunskap av- seende socialtjänst. Bestämmelsen i andra stycket punkten 3 motsvarar regleringen kring kunskapsstyrning avseende socialtjänst som återfinns i 2 § andra stycket första meningen förordningen om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Bestämmelsen i andra stycket punkten 4 motsvarar regleringen kring kunskapsstyrning avseende socialtjänst som återfinns 2 § andra stycket andra meningen förordningen om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. I tredje stycket ändras hänvisningen till förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst eftersom den förordningen föreslås byta namn. Kopplingen till hälso- och sjukvård tas bort. 18.14Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2017:292) med instruktion för Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Bestämmelsen i andra stycket är ny och avser den samverkan med vissa andra myndigheter som regleras i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Utredning- en föreslår att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ska ingå i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende social- tjänst. Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Det införs en ny bestäm- melse om att myndighetens arbete med kunskapsstöd till landsting och kommuner avseende hälso- och sjukvård ska samordnas av så att kunskapsstödet är effektivt och anpassat till landstingens och kommunernas behov. Likalydande bestämmelse föreslås för samtliga myndigheter som antingen har ingått i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst eller fortsättningsvis ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Utredningen föreslår att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ska ingå i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst, se förslag till ändring av 6 § förordningen (2015:155) om statlig styr- ning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utredningen föreslår att denna förordning ska byta namn till för- ordningen om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Förslaget behandlas i avsnitt 16.5. (2015). Tillitsreform ska minska detaljstyrningen. , 2015;112:DPXC. & , S. (2016). Att göra rätt – även när ingen ser på. Statsvetenskaplig tidskrift, Årgång 118, 2016/1. (2016). Funktionell dumhet i offentlig verksamhet måste bekämpas. (2015). Utvecklingskraft inom cancervården genom uppfölj- ning av indikatorer på kvalitet – Förutsättningar och vägval inom RCC syd. : KEFU och Ekonomihögskolan, Lunds universi- tet. ., Göthman B. (2015). (powerpoint). , A. F., , R. T., , W. R., Regenbogen, S. E., Lip- sitz, S. R., Kaafarani, H. M., Elbardissi, A. W., Desai, P., Ferzoco, S. J., Bleday, R., Breen, E., Kastrinakis, W. V., , M. S., and Gawande, A. (2009). The better colectomy project: association of evidence-based best-practice adherence rates to outcomes in colorectal surgery. 250, 4 507–513. (2015). Kvalitetsmätning inom hälso- och sjukvården. I: ., , B., , A. ), i hälso- och sjukvården. : , ss. 25–37. Attwood, T. K. , D. B. McDermott, P. Marsh, J, Pettifer, S. R. and , D. (2009). Rescue: knowledge lost in literature and data landslide! Biochem J 424, 3 (2009): 317–333. Batalden, P. B. and , F. (2007). What is quality improve- ment and how can it transform healthcare? Qual Saf Health Care 16, 1 (2007): 2–3. Batalden, P. B. and Stoltz, P. K. A framework for the continual improvement of health care: and applying professional and improvement knowledge to test changes in daily work. Jt Comm J Qual Improv 19, 10 (1993): 424–447. A. Grilli, R. Grimshaw, J. M. , E. , A. D. and , M. Closing the gap between research and practice: an overview of systematic reviews of interventions to promote the implementation of research findings. The Cochrane Effective Practice and Organization of Group. BMJ 317, 7156 (1998): 465–468. Boaz, A. Baeza, J. & Fraser, A. Effective implementation of research into practice: an overview of systematic reviews of the health litera- ture. BMC Res Notes 4 (2011): 212. Brommels, M. Implementering är den kliniska forskningens största utmaning. , 103, 30–31 (2006). , J. , A. & Maath, G. (2006) Kunskapsbaserad led- ning, styrning och utveckling inom hälso- och sjukvården. Kommuner och Landsting (SKL), 2006. Kommittédirektiv – Översyn av de statliga verksam- heterna inom vård- och omsorgssystemet. Kommittédirektiv – Tillit i styrningen. utvärdering inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Förslag till uppdrag och plattform. En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2015). Internationell kartläggning (slutrapport). (2016). Utredning av förutsättningarna för ett eventuellt beslut om att flytta ansvaret för SIL från till . (2016). Utvecklingsarbete rörande myndighetens statistikverksamhet. , M. , J. , M. & , E. (2016). Översättning av riktlinjer – Fallstudier av sjukdomsförebyggande metoders ge- nomslag. HELIX Rapport 16:003. , M. , E. L. , B. & , K. (2015). The Swedish stroke register indicates differences in stroke care. Un- conscious discrimination might explain some of the differences. , 112 (2015). (1992). A new approach to teaching the practice of medicine. JAMA 268, 17 (1992): 2420–2425. Fernler, K. (2012). Kunskapsstyrning för ledning och policyarbete. Ledningssystem och styrning av vård – förutsättningar och ut- maningar. I: Rognes, J. & Krohwinkel , A. (red). Led- ningssystem och styrning av vård – förutsättningar och utmaningar. Leading Health Care, 2012. Fi2016/00372/SFÖ. (2016). Uppdrag till Statskontoret om statlig styrning av offentlig sektor. Fixsen, D. Blase, K. , A. & , M. Statewide Implemen- tation of Evidence-Based Programs. Exceptional Children 79, 2 (2013): 213–230. Fixsen, D. L. Blase, K. A. & , M. (2011). Mobilizing communities for implementing evidence-based youth violence pre- vention programming: a commentary. Am J Community Psychol 48, 1–2 (2011): 133–137. Fraser, SW. & Plsek, P. (2003) Translating evidence into practice: a process of externally driven spread or personal adoption? Edu- cation for Primary Care 14 (2003): 129–138. , M. , P. & , U. (2014). Recentraliz- ing healthcare through evidence-based guidelines – striving for national equity in . BMC Health Serv Res 14 (2014): 509. , JM. Cleland, JA. & Brennan, GP. (2007) Does adherence to the guideline recommendation for treatments improve the quality of care for patients with acute low back pain delivered by physical therapists? 45, 10 (2007): 973–980. Gabbay, J. & le , A. (2004). Evidence based guidelines or collec- tively constructed mindlines? Ethnographic study of knowledge management in primary care. BMJ 329, 7473 (2004): 1013. & , P. (2014). Mot bättre vetande: Statens roll vid kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården, Nytryck 2014 av Bilaga 6 i SOU 1999:66 God vård på lika villkor – underlag till slutbetänkande. Bilaga 2–6, Kommittén om hälso- och sjukvår- dens finansiering och organisation – HSU 2000. CMT Avdel- ningen för hälso- och sjukvårdsanalys och hälsa , 2014. D., , J., , M. B., , S. E., Tetroe, Caswell, J.W. & , N. (2006) Lost in knowledge transla- tion: time for a map? J Contin Educ Health Prof 26, 1 (2006): 13–24. Grimshaw, J., Eccles, M., & Tetroe, J. (2004) Implementing clinical guidelines: current evidence and future implications. J Contin Educ Health Prof 24 Suppl 1 (2004): S31–37. Grimshaw, J. M., Shirran, L., , R., Mowatt, G., Fraser, C., , L., Grilli, R., , , , A., & O', M. (2001) Changing provider behavior: an overview of systematic reviews of interventions. Med Care 39, 8 Suppl 2 (2001): II2– II45. Grol, R. & Grimshaw, J. (2003). From best evidence to best practice: effective implementation of change in patients’ care. 362, 9391 (2003): 1225–1230. , U. O., , J., , A., , , , M. & , J. (2011). Adherence to the enhanced recovery after surgery protocol and outcomes after colorectal cancer surgery. 146, 5 (2011): 571–577. Hajer, A. & Wagenaar, H. (eds.) (2003). Deliberative Policy Analysis, understanding Governance in the . & , S. (2002). Jakten på den goda styrningen – En kunskapsöversikt kring styrning och organisation inom hälso- och sjukvården. och sjukvårdsanalys, 2002. Health Navigator, (2015). Hur vill primärvården bli mer evidens- baserad? (2012). Veileder for utvikling av kunnskapsbaserte retningslinjer. , , 2014;111: C3HT, 2014. & , S. (2009). Understanding the Policy Process. : The Policy Press. (2nd edition). : The Policy Press. (2015). Uppföljning och ansvarsutkrävning av vårdgivare jämte pinnstatistik – Erfarenheter av medicinsk revision i primärvården i . (2013). Positiv utveckling med CPUP. (2015). CPUP – en framgångsrik kombination av pre- ventionsprogram och nationellt kvalitetsregister för Cerebral pa- res. Barnläkaren 2015;5:6–7. (2016). practice for children with asthma in primary care: quality of management and effects of learning: , 2016. , A. DeLeon, P. (2007). Social Construc- tion and Policy Design. I: Sabatier, P. (red.) (2007). Theories of the Policy Process. : Westview Press. Inspektionen för vård och omsorg (2014) Systemanalys . Inspektionen för vård och omsorg. (2015). Policy för tillsyn, dnr. 1.3– 6505/2015. Inspektionen för vård och omsorg. (2017) Budgetunderlag 2018–2020. (2008). Evidence-Based Medicine and the Changing Nature of Healthcare: 2007 IOM Annual Meeting Summary. The for Evidence. (DC): (), 2008. (2012). Bortom IT – Om hälsa i ett digitalt samhälle. : , 2012. (2015). Juridiken kring kvalitetsregister. I: ., , B., , A. ), Nationella kvalitets- register i hälso- och sjukvården. 123–131. , S. 2012. Implementering av förändringar i socialtjäns- tens verksamheter – Vad säger forskningen? Powerpoint fram- tagen för SKL:s . Jonzon, B. (2015). Stegvist godkännande – en samverkansmodell för utveckling och introduktion av nya läkemedel. Pharma In- dustry nr 1–15. (2016). Guide – kvalitets- register som stöd i förbättringsarbete. Andra upplagan, . (2011). Från till Vårdval – om ansvar och styrning av svensk hälso- och sjukvård. (2006). Regional struktur för uppföljning av hälso- och sjuk- vårdens kvalitet och effektivitet i . RSK 698–2006. (2013). Förändringsprocesser i sjukvården: en studie av aktörer på en röntgenavdelning och deras agerande. Handels- högskolan i , 2013. 3%a9n/Kunskapsstyrning/Kunskapsstyrning%20i%20Landsting et%20Kronoberg%202012_0828.pdf. i (2014). riktad mot distriktsläkare och ST-läkare i allmänmedicin, 2014. (2014). Folkhälsoplan – Friskare Väster- 2011–2020. En långsiktig plan för att minska insjuknandet i diabetes och hjärt-kärlsjukdom 2014. 2031/148972/Version 2. , K., Hannemann, P., , O., Fearon, K., Dejong, C. H., , M. F., , J., , J., , J. & , A., Patterns in current perioperative practice: survey of colorectal surgeons in five northern European countries. BMJ 330, 7505 (2005): 1420–1421. Legido-Quigley, H. Panteli, D. , J. , M. & Busse, R. (2013). Clinical guidelines for chronic conditions in Union. European Observatory on . Lugtenberg, M., Burgers, J. S., & Westert, G. P., Effects of evidence- based clinical practice guidelines on quality of care: a systematic review. Qual Saf Health Care 18, 5 (2009): 385–392. Lugtenberg, M., Zegers-van Schaick, J. M., Westert, G. P., & Burg- ers, J. S., Why don’t physicians adhere to guideline recommen- dations in practice? An analysis of barriers among Dutch gen- eral practitioners. Implement Sci 4 (2009): 54. (1984). Aktörer och strukturer. Statsvetenskaplig tid- skrift 87, 1 (1984). (2014). Medicinska informationssystem – vägledning för kvalificering och klassificering av programvaror med medicinskt syfte. (2012). Implementeringsforskning – En kunskapsöversikt. Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . Meyers, D. C., Durlak, J. A., & Wandersman, A., (2012). The qual- ity implementation framework: a synthesis of critical steps in the implementation process. Am J Community Psychol 50, 3–4 (2012): 462–480. , S., van Stralen, M. M., & West, R., (2011). The behaviour change wheel: a new method for characterising and designing behaviour change interventions. Implement Sci 6 (2011): 42. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2012). Grönt ljus för öppna jämförelser? Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2014). Registrera flera eller analysera mera? Delutvärdering av satsningen på . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2014). Strukturreformer i hälso- och sjukvårdssystem – Erfarenheter från , , och . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2015). Bilaga till rapport 2015:7 Lång väg till patientnytta – Underlag om nationella rikt- linjer i andra länder. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2015). Lång väg till pa- tientnytta – en uppföljning av nationella riktlinjers inverkan på vår- den i ett decentraliserat system. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2015). Vården ur pri- märvårdsläkarnas perspektiv – en jämförelse mellan och nio andra länder. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2015). – en kartläggning av patient- och funktionshinderrörelsen. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. (2016). Chefers syn på förbättringsarbete i hälso- och sjukvården – ett diskussionsunderlag. Myndigheten för vård och omsorgsanalys. (2017). Lag utan genom- slag. : TMG Rapport 2017:2. , P Ed. (2010). Implementering, teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård. : , 2010. (Red.) (2014). Implementering av evidensbaserad praktik. : , 2014. (2015). Making sense of implementation theories, models and frameworks. Implement Sci 10 (2015): 53. , , Bästa praxis – en nyckel till bättre vårdkvalitet och mer effektiv vård. 113, 16 (2016). (2016) Klinisk IT-governance – Principer och språkbruk för klinisk verksamhet och informationssystem i samklang (2012). Regional samverkan kring kunskapsstyrning. PM – Samverkan inom kunskapsstyrning 2012- 10-10. (2016). Avtal om regionvård 2017 – Med regional prislista för hälso- och sjukvård i norra sjukvårdsregio- nen. Dnr 130/16. (2013). Reviews of Health Care Quality: . 2013: Raising Standards. Reviews of Health Care Quality: . 2013: Raising Standards. (2014). Reviews of Health Care Quality: . 2014: Raising Standards. : (2015). (2015). Reviews of Health Care Quality: . 2014: Raising Standards. (2015). Reviews of Health Care Quality: . 2015: Raising Standards. (2016). Reviews of Health Care Quality: . 2016: Raising Standards. (2004). Beslutsfattarperspektivet i arbetet med Social- styrelsens nationella riktlinjer och beslutsunderlag för prioritering- ar. & , K. (2014). Att leda kunskapsba- serad utveckling – Ett kunskapsunderlag. Mementor, 2014. Prior, G. & Grimmer-Somers, The effectiveness of clinical guide- line implementation strategies – a synthesis of systematic review findings. J 14, 5 (2008): 888–897. (2017). Framgångsfaktorer och utmaningar i lokalt arbete mot antibiotikaresistens 2017. 1981/82:97, Om hälso- och sjukvårdslag. 1996/97:27, Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. 2014/15:1, Budgetproposition . 2015/16:1, Budgetproposition Prop. 2016/17:43, En ny hälso- och sjukvårdslag. (2017) Handlingsplan för samverkan vid genom- förandet av Vision e-hälsa 2025, 2017–2019. Regionala cancercentrum i samverkan. (2016). Att leda med kunskap – Erfarenheter från med regionala cancercentrum och natio- nella cancerstrategin. Regionalt cancercentrum norr. (2015). Regional utvecklingsplan för cancervården i norra regionen 2016–2018. (2015). Samverkansavtal för Västra sjukvårds- regionen. (2015). Beslut med anledning av om- organisation inom Region . Dnr RS/1379/2015. (2013). Mer patientperspektiv i vården – är nation- ella riktlinjer en metod? (2017) Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet. , E, Diffusion of Innovation (fifth edition: first edition 1962) : Free Press, 2003. Ronellenfitsch, U., Rossner, E., , J., Post, S., Hohenberger, P., & Schwarzbach, M., Clinical Pathways in surgery: should we introduce them into clinical routine? A review article. Langenbecks 393, 4 (2008): 449–457. Roshanov, P. S., , N., Wilczynski, J. M., Hemens, B. J., You, J. J., Handler, S. M., Nieuwlaat, R., Souza, N. M., Beyene, J., , H. G., Garg, A. X., & , R. B., Features of effective computerised clinical decision support systems: meta- regression of 162 randomised trials. BMJ 346 (2013): f657. Rutten, G. M., Degen, S., , E. J., Braspenning, J. C., , J., & Oostendorp, R. (2010). Adherence to clinical practice guidelines for low back pain in physical therapy: do patients bene- fit? Phys 90, 8 (2010): 1111–1122. , J., Kitson, A., , G., McCormack, B., Seers, K., Titchen, A., & Estabrooks, C. (2002). Ingredients for change: revisiting a conceptual framework. Qual Saf Health Care 11, 2 (2002): 174–180. Rådet för statlig styrning med kunskap. Förslag för utvecklad kun- skapsstyrning – slutrapportering från arbetsgruppen till Rådet för statlig styrning med kunskap, 2016. Sackett, DL. , , , & . (1996). Evidence based medicine: what it is and what it isn’t. BMJ 312, 7023 (1996): 71–72. Sannerstedt, A. (2001). Implementering – hur politiska beslut genom- förs i praktiken. I: B. . (red.) Politik som organisa- tion. (Tredje upplagan). (2013). Förutsättningar för ett nationellt hälsobibliotek, för- studie, 2013. (2014). Utvärdering av metoder i hälso- och sjukvården: En handbok. : (), 2014. (2014). – Nyttan av bättre innehållsmärkning, tagg- ning och struktur i vårdens kunskapsdokument (SBU), 2014. (2015). SBU kommenterar, 2015. (2015). I: ., , B., , A. ), Nationella kvalitetsregis- ter i hälso- och sjukvården. : Uni- versity Press. Sjolander, M., , M., , K., , B., & , E. L., (2015). Socioeconomic Inequalities in the Prescription of Oral Anticoagulants in Stroke Patients With Atrial Fibrillation. Stroke 46, 8 (2015): 2220–2225. (2013). Framgångsfaktorer i diabetesvården – En jämförande studie av diabetesvård i primärvård. Kommuner och Landsting, 2013. (2014). Intermountain Healthcare – styrning för kvalitet i ett hög- presterande system. ISBN-nummer: 978-91-7585-139-6. Utgiv- ningsdag: . (2014). Strategidokument Nationella samverkansgruppen för kunskapsstyrning inom (NSK-S). Kommu- ner och Landsting 2014. (2015). Framgångsfaktorer i strokevården – en jämförande stu- die av strokesjukvård. Kommuner och Landsting, 2015. (2015). Nationellt ramverk för patientsäkerhet. Kom- muner och Landsting, 2015. (2015) Hur vill primärvården bli mer evidensbaserad? – En kartläggning av primärvårdens användning av och uppfattning om evidensbaserad praktik vid kronisk sjukdom. Kommuner och Landsting, 2015. (2011). Nationell utvärdering diabetesvård – rekom- mendationer, bedömningar och sammanfattning. : Social- styrelsen, 2011. (2011). Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder, 2011. (2012). i primärvården – Förslag till utökning av patientregistret. Publicerad , mars, 2012 Artikelnr. (2012). (2013). Nationell utvärdering vård och insatser vid depression, ångest och schizofreni – Indikatorer och underlag för bedömningar. : , 2013. (2013). Nationell utvärdering – tandvård: rekom- mendationer, bedömningar och sammanfattning. (2014) Om nationella riktlinjer – utvärdering : vård vid astma och kol – förbättringsområden, bedömningar och sammanfattning. (2015). Nationella riktlinjer för diabetesvård – stöd för styrning och ledning. (2015). Nationella riktlinjer för vård vid astma och kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL). (2015) Nationella riktlinjer – utvärdering – dia- betesvård – indikatorer och underlag för bedömningar, : , 2015. (2016). Uppbyggnaden av regionala cancercentrum – En samlad bedömning från uppföljning. Artikelnummer 2016- 11-3. (2009). Mot en effektivare kunskapsstyrning – Kartläggning och analys av nationellt och regionalt stöd för en evi- densbaserad praktik i hälso- och sjukvården. (2001) Svenskt index för akutmedicinsk larmmottagning (vol. 2), 2001. SOU 1999:66, God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården.