sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — Arbetet ska också lämna gemensamma förslag till regeringen på vad som bör ingå i lärarutbildningen, t.ex. under den verksamhetsförlagda delen, re- spektive . Arbetet ska slutföras i sin 13Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2014:44) om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. 14Skolverket (2015). Introduktionsperiod för lärare och förskollärare. stödmaterial om introduktionsperiod för nyanställda lärare och förskollärare. 15Morberg, Å. & , G. (red.) (2001). De första ljuva åren: lärares första tid i yrket. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet helhet den 31 december 2017.16 Arbetsgruppen genomför också en informationsinsats för att uppmärksamma företrädare på det regel- verk som finns liksom fördelarna med en introduktionsperiod. Skolinspektionens uppföljning 2014, ”i huvudsak väl fungerande” Skolinspektionens rapport beskriver det arbete som ge- nomfördes som introduktionsperioden var ett krav för legitimation.17 Skolinspektionens huvudsakliga slutsatser i rapporten, som främst bygger på enkäter till skolhuvudmän, skolledare samt nyexaminerade lärare och förskollärare, är att de flesta nya lärare och förskollärare uppfattade att deras introduktionsperiod hade utgjort ett viktigt stöd och hjälpt dem att fungera självständigt i den nya yrkesrollen. Ofta lyftes mentorns stora betydelse i detta arbete. AV uppföljningen framkom även bl.a. att: Utarbetandet och användandet av de planer som ska beskriva introduktionsperiodens innehåll fungerade mindre bra. av de nya lärarna och förskollärarna menade att deras introduktionsperiod omfattade mindre än ett läsår. Rektorerna och förskolecheferna fick dra det praktiska lasset och endast hälften av huvudmännen följde upp hur arbetet genom- fördes. Hälften av rektorerna eller förskolecheferna frigjorde inte men- torn eller den nya läraren eller förskolläraren från andra arbets- uppgifter för att skapa tid för introduktionen. 16Sveriges Kommuner och Landsting, samt och Lärarnas Riksförbunds Samverkansråd. Prolongering av Huvudöverenskommelse om lön och allmänna anställningsvillkor samt rekommendation om lokalt kollektivavtal m.m. – 12. 17Skolinspektionen (2014). Lärares och förskollärares introduktionsperiod. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Nyexaminerades, skolledares och kommunala huvudmäns erfarenheter 2016 Inom ramen för det redan nämnda pågående partsarbetet i vilket SKL, Pacta samt och Lärarnas Riksförbunds Sam- verkansråd deltar(se avsnitt 11.4 ovan) har parterna genomfört en nulägesanalys av om, och i så fall hur, introduktionsperioden genomförs. Tre olika enkätundersökningar har genomförts, en har besvarats av nyexaminerade lärare och förskollärare, en av rektorer och förskolechefer och en av kommunala skolhuvudmän. Av nulägesanalysen framgår att hälften av de nyexaminerade lärarna och förskollärarna som svarat uppger att de har fått genom- föra en introduktionsperiod, bland de nyexaminerade förskollär- arna är andelen högre än bland lärarna. Den vanligaste förklaringen till varför en introduktionsperiod inte har genomförts är att frågan inte har lyfts, ett antal nyexaminerade uppger också att det inte har varit möjligt att ordna en introduktionsperiod vid hans eller hennes skola eller förskola. Av de rektorer och förskolechefer som svarat på enkäten och som har anställt en nyexaminerad lärare eller för- skollärare uppger att alla nyexaminerade har fått genomföra en introduktionsperiod. Även i denna grupp är ”att frågan inte har lyfts” den vanligaste förklaringen till varför en period inte har genomförts. Endast cirka var tredje nyexaminerad lärare i grund- och gym- nasieskolan uppger att de har fått genomföra ett helt läsårs intro- duktion, bland förskollärarna har nästan hälften fått intro- duktion. Hälften av de nyexaminerade har också fått tid avsatt för introduktionsperioden, vanligen . Den absoluta merparten av de som har genomfört en introduktions- period har haft en . Relativt få mentorer har däremot haft en särskild utbildning för sitt mentorskap. Parternas nulägesanalys visar också att den kompensation som kommunerna får från staten som ersättning för ansvaret att intro- ducera nya lärare och förskollärare i knappt hälften av fallen används specifikt till utbildningsområdet. Endast i 1 av 10 fall betalas en separat ersättning ut till den skola eller förskola som anställer en nyexaminerad. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Sammanfattningsvis framgår det av enkäterna att de flesta ny- examinerade lärarna och förskollärarna som hade fått genomföra en introduktionsperiod tyckte att den var värdefull. Även rektorerna och förskolecheferna tycker att introduktionsperioden fungerade ganska eller mycket bra.18 De tre enkätundersökningarna ger därmed en delvis varierande bild av hur många som får genomgå en introduktionsperiod och hur perioden genomförs. Sammantaget har rektorerna och förskolechef- erna en mer positiv bild än de nyexaminerade lärarna och förskol- lärarna. Även om det finns skillnader mellan grupperna går det att se vissa mönster. Ett sådant mönster är att inte alla nyexaminerade som anställs får möjlighet att genomföra en introduktionsperiod. Detta överensstämmer också med de uppföljningar som har gjort bland ett antal av sina nyexaminerade lärare och förskollärare. 19 En annan är att den vanligaste orsaken till att en introduktionsperiod inte genomförs är att frågan inte kommit upp vilket utredningen tolkar som en brist på information och kun- skap hos den nyexaminerade och hos skolledaren, något som part- erna också bekräftar. En tredje är att de som har fått genomföra en introduktionsperiod tycker att det har varit värdefullt. 11.6Varför ser ut som det gör? Av det ovanstående kan konstateras att en väl fungerande intro- duktion ger tydliga vinster både för arbetsgivare och arbetstagare, att det finns en relativt tydlig reglering, att flera av arbetsmarknadens parter har arbetat för att utveckla introduk- tionen och att staten har tillfört medel för verksamheten. Trots detta verkar många lärare och förskollärare inte få den introduktion de har rätt till, även om det också finns exempel på utmärkt fungerande insatser och arbete. Utredningen bedömer att det finns flera anledningar till varför inte samtliga berättigade lärare och förskollärare får genomföra en introduktionsperiod. Förändringen av skollagens krav på genomfört introduktionsår 2014 beslutades som beslut om flera andra 18Underlag från den partsgemensamma arbetsgruppen 161208. 19www.lararforbundet.se/artiklar/farre-larare-far-introduktionsar-efter-andrade-regler (Hämtad ). Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet mycket omfattande förändringar rörandes lärares och förskollärares legitimation och behörighet fattades. När ett genomfört introduk- tionsår inte längre var ett krav för att meddelas legitimation kan förändringen ha uppfattats som att det inte längre ställdes något krav på introduktionsperiod alls snarare än att kravet justerades. Tid och kraft har också i berörda verksamheter behövt prioriteras för att anpassa organisation och tjänster efter de nya legitimations- och behörighetsreglerna, regler som också har för- ändrats. Även den omfattande lärarbristen bedöms ha bidragit till att introduktionsperioden inte genomförs i den utsträckning som fastlagts. Det kan vara svårt för den enskilde rektorn att avsätta tid, både för den erfarna läraren men också för den nyexaminerade, för att genomföra ett introduktionsår när antalet behöriga lärare är begränsat. Eleverna behöver en lärare på plats i klassrummet. Från flera håll har det också påpekats att regelverket inte är tillräckligt tydligt. Parterna har i ett gemensamt ärende till regering- en uppmärksammat att den nyexaminerade inte får en introduk- tionsperiod i sin första anställning utan i den första anställning ”inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller för- skollärarens behörighet”. Detta kan för vissa lärare och förskollärare innebära en längre tids tjänstgöring i skolväsendet innan man får en möjlighet att genomföra en introduktionsperiod. Utredningen föreslår: Skollagen ska justeras för att tydliggöra att det är vid första anställningen som introduktionsperioden ska genomföras för lärare eller förskollärare med behörighetsgivande examen. Av skollagen ska också framgå att huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra intro- duktionsperioden inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet. Förändringen föreslås träda i kraft . Skolinspektionen bör få i uppdrag att granska huvudmännens genomförande av introduktionsperioden. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Introduktionsperiod ska genomföras vid första anställningen Det är anmärkningsvärt att inte fler nya lärare och förskollärare får möjlighet att genomföra en introduktionsperiod med tanke på den reglering som finns samt det arbete som har pågått . Ingen tvekan ska råda kring huvudmannens ansvar att se till att en nyexaminerad lärare eller förskollärare får genomföra en introduktionsperiod inkluderande t.ex. mentorsstöd vid sin första anställning. Utredningen föreslår därför att skollagens skrivning om kravet på introduktionsperiod justeras så att de oklarheter som fram- kommit klarläggs. Att en nyexaminerad lärare eller förskollärare får genomföra en introduktionsperiod med goda förutsättningar bedöms vara av största vikt både för undervisningens kvalitet och för den nya lärarens eller förskollärarens vilja och möjlighet att stanna i yrket. Lärare och förskollärare med behörighetsgivande examen ska ha rätt till introduktionsperiod omfattar skollagen vissa undantag från regeln att en lärare eller förskollärare med behörighetsgivande examen ska genomföra en in- troduktionsperiod. Kravet gäller t.ex. inte lärare eller förskollärare som anses behöriga på grund av utländsk lärar- eller förskollärar- utbildning. Kravet gäller inte heller innan den nyexaminerade läraren eller förskolläraren bedriver sådan undervisning som i huvudsak sva- rar mot lärarens eller förskollärarens behörighet. Utredningen menar att det är av stor vikt att samtliga lärare och förskollärare med en behörighetsgivande examen som är nya i det svenska skolväsendet får genomföra en introduktionsperiod. Detta då en introduktionsperiod både bör fungera som en introduktion till arbetsplatsen men också fördjupa och utveckla lärarens eller för- skollärarens yrkeskunskaper som en fortsättning på den behörig- hetsgivande utbildningen och tidigare erfarenheter. Enligt Skol- verkets föreskrifter ska planen för introduktionsperioden anpassas efter individens tidigare kunskaper, erfarenheter och förmåga att fungera självständigt i yrkesrollen. Introduktionsperioden för en person med utbildning och lärarerfarenhet från ett annat land kan därmed ha ett annat innehåll än för den som har examinerats från en svensk lärar- eller förskollärarutbildning. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet introduktionsperioden varierar betyder inte att behovet av att få genomföra den är olika. Utredningen menar att förändringarna i skollagen bör träda i kraft möjligt efter beslut och föreslår därför att förändringarna träder i kraft . Rätten till introduktions- period enligt de nya reglerna föreslås omfatta de lärare och för- skollärare som anställs efter detta datum. Utredningen föreslår att Skolinspektionen får i uppdrag att göra en uppföljning av den rapport som presenterades 2014 för att ut- vecklingen inom området ska kunna följas. Uppföljningen bör t.ex. omfatta hur huvudmännen tillhandahåller introduktionsperioden samt hur verksamheten organiseras för att säkerställa att lärarna och förskollärarna får skickliga mentorer . En uppföljning av i vilken utsträckning introduktionsperioden genomförs liksom hur den genomförs är ett instrument för att försäkra sig om att huvudmannen tar det ansvar som skollagen föreskriver samt ger en möjlighet att fånga upp eventuella behov till ytterligare förändringar av gällande regelverk. I praktiken kan ett sådant uppdrag också fun- gera som ett sätt att markera vikten av verksamheten. Uppdraget till Skolinspektionen bör lämnas i samband med att ovan beskrivna ändring av skollagen beslutas. förslag om ett professionsprogram Utredningen menar att det finns ett behov av att ytterligare se över hur introduktionsperioden på bästa sätt kan planeras, vilka kvalifika- tioner som bör krävas för att få fungera som och hur inne- hållet i perioden bör utformas och regleras. Ett sådant arbete bör dock göras inom ramen för arbetet med att utforma det samman- hållna professionsprogram som föreslår i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling och skolutveckling.20 En del i professionsprogrammet menar bör vara ett nationellt introduktions- och mentorspro- 20 SOU 2017: 35. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Introduktionsperiod för ökad kvalitet i undervisningen och en bra start i yrkeslivet Utgångspunkten i programmet är att nyexaminerade lärares utveckling guidas av mer erfarna lärare med lång yrkeserfarenhet. förslag kan därmed ha stor betydelse för om, och i så fall hur, det nuvarande introduktionsåret kan komma att förändras. Utredningen bedömer dock att det är så angeläget att samtliga nya lärare och förskollärare får genomföra en introduk- tionsperiod att den föreslagna skollagsändringen bör göras omgå- ende även om ett arbete som kan komma att påverka introduktions- perioden inleds i enlighet förslag. Utredningen har övervägt att lägga förslag om att regeringen ska lämna uppdrag kring informationsinsatser för att öka medvetenheten om regelverket kring introduktionsperioden bland huvudmän och lärare och förskollärare. Utredningen har dock valt att inte göra det- ta, bl.a. då flera av arbetsmarknadens parter har inlett ett sådant arbete. Om Skolinspektionens uppföljning visar på att endast en låg andel av de nya lärarna och förskollärarna även fortsatt får möjlighet att genomföra en introduktionsperiod kan det dock finnas anledning att ompröva bedömningen. 12 Ledning av förskolan Ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i sko- lan. Utredaren ska därför enligt direktivet utreda om förskolechefen ska benämnas rektor och ha rätt till kompetensutveckling liksom rektorer i andra skolformer. Utredaren ska analysera behov och kon- sekvenser av att förskolechefer benämns rektorer i skollagen. I det fall utredaren finner att förskolechefer bör bli rektorer i skollagens mening ska utredaren lämna sådana förslag och en tidsplan samt föreslå hur den obligatoriska befattningsutbildningen kan anpassas även till förskolechefernas uppdrag. 12.1Ändring av förskolechefernas benämning Förskolans uppdrag är att lägga grunden för ett livslångt lärande. Den första läroplanen för förskolan trädde i kraft och syftade till att skapa förutsättningar för en likvärdig förskola med hög kva- litet samt att tydliggöra förskolans pedagogiska roll. Läroplanens struktur utformades i överensstämmelse med skolans övriga läro- planer. Ett enhetligt läroplanssystem framhölls gynna hela utbild- ningssektorn.1 I och med att skollagen (2010:800) trädde i kraft blev förskolan en egen skolform vilket avsågs förtydliga dess roll som första steget i utbildningskedjan.2 Syftet med utbildningen i förskolan är att den ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verk- samheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. 1997/98:93. Läroplan för förskolan. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Förskolan ska även främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning.3 Av alla 9 800 förskoleenheter som finns i är 7 100 för- skoleenheter i regi och 2 700 förskoleenheter i enskild regi.4 All utbildning inom skolväsendet ska vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas.5 Förskolor kan dock ha olika förutsättningar att bedriva sin verksamhet bl.a. beroende på om den ligger i ett storstadsområde eller på landsbygden, om den har eller enskild huvudman samt beroende på antalet barn och personal på förskolan (se avsnitt12.2.2). 12.1.2Regleringen av begreppet förskolechef Begreppet förskolechef reglerades i skollagen 2010. Regleringen innebär att det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef.6 fanns vid sidan av de allmänna reglerna i kommunallagen ingen reglering vare sig av ansvarig ledning eller vem som fattade beslut inom ramen för för- skolan. Detta gällde även efter 1998 och tillkomsten av den första läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Bedömningen var att det åvilade kommunen att avgöra hur ledningen av förskolan skulle utformas. behandlades heller inte ledningsansvaret för förskolan i läroplanen för förskolan. Regeringen bedömde dock i arbetet inför beslutet att för att tydliggöra förskolans ställning som en del av utbildningssystemet samt för att förstärka dess kvalitet och likvär- dighet skulle det ansvar som åvilar ledningen för förskolan regleras i skollagen på samma sätt som för rektorer.7 I arbetet inför propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet inkom en rad invändningar avseende att den som innehar ledningsansvaret i förskolan skulle benämnas förskole- chef. Kommuner och Landsting ansåg att förskolechefen inte har några uppgifter av rättssäkerhetskaraktär och att det därigenom inte krävdes att dennes ansvar reglerades i lag. 38 kap. 2 § skollagen (2010:800). 4Skolverkets officiella statistik. 51 kap. 9 § skollagen. 62 kap. 9 § skollagen. 2009/10:165. skolledarförbund däremot ansåg att eftersom förskolan föreslogs bli egen skolform samt att det är en läroplansstyrd verksamhet borde även denna ledas av en rektor. Trots invändningarna beslutade riks- dagen att reglera förskolans ledning i skollagen i linje med regering- ens förslag. Beslutet låg också i linje med den allmänna utvecklingen i kommunerna i fråga om synen på förskolan som en integrerad del av utbildningssystemet. I och med att ledningen för förskolan reg- lerades blev den statliga styrningen av skolväsendets hela lednings- organisation tydligare.8 12.1.3Gällande rätt – rektorers och förskolechefers uppdrag Förskolan är en läroplansstyrd skolform och har samma övergripande mål och bestämmelser som de andra skolformerna. Av skollagen framgår att, i likhet med en rektors ledningsansvar för en skolenhet, har en förskolechef ledningsansvar för en förskoleenhet.9 Förskolechefen som den pedagogiska ledaren för verksamheten har det övergripande ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet med målen i läroplanen och uppdraget i dess helhet. Ledarna för förskola och skola ska även leda det pedagogiska arbetet och ansvara för att barns och elevers utbildning är likvärdig och rättssäker.10 Ansvarsområdet för en förskolechef eller en rektor kan omfatta en eller flera förskole- eller skolenheter. Det får dock inte vara otydligt vem som har det övergripande ansvaret enligt skolförfatt- ningarna, vilket innebär att ansvaret inte kan delas av flera.11 Ett barn kan därför endast ha en förskolechef och på samma sätt kan en elev endast ha en rektor. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt.12 Samma behörig- hetskrav gäller därmed för förskolechefer och rektorer. Det finns inte heller några skillnader mellan rektor och förskolechef avseende 2009/10:165. 92 kap. 9 § skollagen. 2009/10:165. 2009/10:165. 1990/91:18 Om ansvaret för skolan behandlades vad som avsågs med att en rektor skulle ha en pedagogisk insikt och underströks att ansvaret för utbildningens kvalitet, som för rättssäkerheten kräver goda förutsättningar för att klara av uppdraget. Därav kunde pedagogisk insikt endast vara uppnåeligt genom utbildning och erfarenhet. Se även 2 kap. 11 § skollagen. rätten att besluta om sin enhets inre organisation eller ansvar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika för- utsättningar och behov. Förskolechef och rektor har även samma möjligheter att delegera vissa arbetsuppgifter och beslut i vissa frågor åt någon annan inom verksamheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet.13 Rektor och förskolechef har även ett likvärdigt ansvar vad gäller arbetet med att förebygga, upptäcka och utreda kränkande behand- ling och diskriminering i förskolan och skolan. Dessutom regleras förskolechefens och rektors ansvar för det systematiska kvalitets- arbetet på förskole- och skolnivå likvärdigt. Däremot skiljer upp- dragen sig åt i vissa delar och rektors ansvarsområden är fler än förskolechefens. Särskilt kan nämnas att rektor har ansvar att fatta beslut om åtgärdsprogram, ansvara för betygsättningen samt ansvar att vidta disciplinära åtgärder, vilket är uppgifter som inte ledningen för förskolan har.14 I samband med beslutet att förskolan blev en egen skolform revi- derades även läroplanen för förskolan (Lpfö98) och ett avsnitt om förskolechefens ansvar infördes.15 Regleringen är jämförbar med av- snitten om rektors ansvar i övriga läroplaner.16 I Lpfö98 tydliggörs förskolechefens ansvar som pedagogisk chef för förskollärare, barn- skötare och övrig personal i förskolan.17 Det ansvar som de olika läroplanerna lägger på rektor respektive förskolechef sammanfaller i viss utsträckning. Exempelvis slås det fast att både förskolechefen och rektorn har det övergripande ansvaret för verksamheten. Men, på samma sätt som skollagens reglering av rektors och förskolechefs 132 kap. 10 § skollagen. 143 kap. 9 och 14 §§, 4 kap. 4, 5 kap. 6–23 §§ och 6 kap. 10 § skollagen. 15Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan (SKOLFS 2010:35). erhöll ett regeringsuppdrag att göra en översyn av Lpfö98. Syftet är att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse. Uppdraget ska redovisas till (Regeringens beslut angående Uppdrag om en översyn av läroplanen för förskolan. U2017/01929/S. avsnitt 2.8 förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklas- sen och fritidshemmet, avsnitt 2.8 förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grund- särskolan, avsnitt 2.8 förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen samt fritidshemmet, avsnitt 2.8 förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall, avsnitt 2.6 förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan, avsnitt 2.6 förordning (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesärskolan och avsnitt 2.4 förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. 17Avsnitt 2.7 förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 1998:16). ansvarsområden skiljer sig åt i några avseenden, gör också läroplan- ernas reglering det. Rektors ansvar är även i läroplanerna mer om- fattande än förskolechefens.18 Skolinspektionen har också uppmärksammat att det finns paral- leller mellan förskolechefens ledningsansvar för förskolan och rek- tors ledningsansvar över skolan och nämner särskilt likheterna i det ansvar och de krav som formuleras i skollag och läroplan.19 12.1.4Förslag – från förskolechef till rektor Utredningens förslag: Den som leder och samordnar det peda- gogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor. I de fall där det blir otydligt vilken rektor som avses ska benämningen kompletteras med skolform. Utredningen menar att det saknas vägande skäl att skilja på benäm- ningen av skolledningen inom olika skolformer i skolväsendet. Utredningen bedömer i stället att det finns flera fördelar med att förskolechefen benämns rektor.