sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Vad som sägs i detta rättsfall om att ”det måste med en ganska hög grad av sannolikhet framgå att vederbörande har uppträtt på ett klandervärt sätt” innebär att den försäkrades egna subjektiva upplevelse av skadlig inverkan behöver bekräftas av någon form av stödbevisning som gör det möjligt att även objektivt konstatera förekomst av skadlig inverkan i form av beteenden från andra. Är beviskravet inte uppfyllt får det till följd att förekomsten av skadlig inverkan – skadliga exponeringsfaktorer i form av klandervärda beteenden från andra – inte kan anses vara visad. Den skadliga inverkan hör till arbetet För att arbetsskadeskyddet ska aktualiseras krävs vidare att den skad- liga inverkan hör till arbetet, dvs. att det varit fråga om en skadlig inverkan i arbetet. Flera av de tillämpningssvårigheter rörande undan- tagsbestämmelsen som handläggare lyft i kon- takterna med utredningen rör egentligen frågan om en viss omstän- dighet utgjort skadlig inverkan i arbetet. Bedömningen av om den skadliga inverkan föreligger i arbetet är en allsidig helhetsbedömning av samtliga de omständigheter som finns i det enskilda fallet. Den avgörande frågan är om sambandet med arbetet är tillräckligt starkt för att utlösa arbetsskadeförsäk- ringens skydd. Häri ligger en rättslig värdering av hur långt arbets- skadeförsäkringens skydd sträcker sig.8 Även förhållanden som hör till den försäkrades privatsfär utan tillräcklig koppling till arbetet faller utanför vad som anses utgöra skadlig inverkan i arbetet. Samma bedömning görs i detta avseende för sådan skadlig inverkan som kan orsaka skador av psykisk eller psykosomatisk natur som för andra typer av skadlig inverkan.9 När det gäller privata konflikter får en avvägning göras om en konflikt 8Om arbetsskadeskyddets gräns, se 2016. I arbetet – om arbetsskadeskyddets gräns i . : , s. 79 ff. I arbetet – om arbetsskadeskyddets gräns i . : , s. 79 ff. samt , Socialförsäkringsbalk (2010:110) 39 kap. 3 §, Lexino . Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken som börjat som en rent privat konflikt övergått till sådan karaktär att den ändå kan föras till arbetsförhållandena. Frågan om att tillämpa undantagsbestämmelsen aktualiseras först efter det att förekomst av skadlig inverkan i arbetet enligt 39 kap. 3 § SFB har konstaterats. I RFV Anser 1990:6 drog dåvarande Riks- försäkringsverket, RFV, slutsatsen att den avgörande frågan i flera av de äldre FÖD-avgörandena som handlat om gränserna för undan- tagsregelns tillämpningsområde, var vilken anknytning det förhåll- ande som orsakat skadan haft till arbetet. Enligt RFV:s analys hade förhållandet bedömts falla inom undantagsbestämmelsens tillämp- ningsområde om den direkta anknytningen till arbetet ansetts vara för svag (men får förmodas då ändå ansetts utgöra skadlig inverkan i arbetet). 15.3Behov av förtydligande av undantagsbestämmelsens syfte För att förstå bestämmelsens funktion inom arbetsskadeförsäk- ringen och därmed i förlängningen förstå dess tillämpning finns anledning att närmare diskutera dess syfte. Av förarbetsuttalandena i prop. 1975/76:19710, vilka ligger till grund för undantagsbestäm- melsen, framgår att lagstiftarens avsikt varit att undanta viss typ av skadlig inverkan från arbetsskadeskyddet. Dessa uttalanden är dock knapphändiga och utvecklar inte närmare syftet bakom detta ställ- ningstagande. Först sedan rättspraxis etablerats har en uttrycklig regel tagits in i lagtext. Inte heller förarbetsuttalandena i samband med lagregleringen av principen om undantagna förhållanden berör undantagsbestämmelsens syfte. I avsnitt 14.3 finns en kortfattad genomgång av vägledande praxis rörande vad 39 kap. 5 § SFB omfattar11, samt av hur bestäm- melsen kommit att tillämpas i kammarrätterna och då särskilt i fråga om vad som inbegrips i uttrycket ”med därmed jämförliga förhåll- 1975/76:197 s. 91. 11För en detaljerad praxisgenomgång hänvisas till Hessmark m.fl., Socialförsäkringsbalken (), kommentaren SFB, 39 kap. 3 och 5 §§. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken Som utredningen förstår förarbetsuttalanden12 samt den praxis som utvecklat den närmare karaktären av de undantagna förhållandena är bestämmelsens innebörd följande. Sådana förhåll- anden som är tätt förbundna med arbetslivet som sådant och som är normala13 på alla arbetsplatser och därmed ingår som en del av förutsättningarna för att delta i arbetslivet, bör inte omfattas av arbetsskadeförsäkringens skydd och undantas därför från arbets- skadeförsäkringens tillämpningsområde. Utanför arbetsskadeskyddet faller således sådana psykiska belastningar som man måste räkna med och acceptera i arbetslivet – sådana psykiska belastningar som är förknippade med arbetslivet på ett övergripande allmänt plan. I många fall är denna typ av psykisk påfrestning i arbetet inte heller av sådan karaktär att den i normalfallet leder till skada av psykisk eller psykosomatisk natur som medför varaktig nedsättning av förvärvsförmågan. Syftet med undantagsbestämmelsen är att undanta de enskilda fall som ändå lett till sådan skada. Inte heller skyddar arbetsskadeförsäkringen för sådana psykiska skadefaktorer i arbetet som angränsar till privata meningsmotsättningar och konflikter. Undantagsbestämmelsen är avsedd att avgränsa arbetsskadeskyddet avseende ovan nämnda typer av psykiska påfrestningar och efter- följande skador. Viss psykisk belastning i anslutning till arbetslivet är oundviklig. Det framstår därför som motiverat att begränsa arbetsskadeskyddet enligt ovan. Inte minst utifrån perspektivet att arbetsgivaren har en vidsträckt rätt att leda och fördela arbetet är undantagsbestäm- melsen berättigad, förutsatt att arbetsgivarens beslut är legitima, rimliga och välgrundade (se vidare avsnitt 15.3.2). Arbetsskadeskyddet avser heller inte att omfatta psykiska belastningar som härrör från arbetslivets villkor på ett övergripande plan, vilka mer hänger samman med arbetsmarknaden som sådan. Eftersom undantagsbestämmel- sen alltså undantar vissa särskilda omständigheter från arbetsskade- försäkringen ska bestämmelsen inte tillämpas slentrianmässigt.14 1975/76:197 s. 71. 13”Normal” i bemärkelsen att förhållandet ingår som en beståndsdel i ett normalt arbetsliv, inte att förväxla med ”vanligt förekommande”. 14Jfr SOU 1998:37 s. 290. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken 15.3.2Undantagsbestämmelsens tillämpningsområde – rättslig värdering av föreliggande omständigheter Närmare om bestämmelsens tillämpningsområde Sådan psykisk belastning som är ett tydligt direkt utflöde av den försäkrades specifika arbetsuppgifter faller inom arbetsskadeskyddet. Lagstiftaren har dock bedömt att det finns skäl för begränsningar inom det arbetsskadeskydd som läggs fast i och med det generella arbetsskadebegreppet. Undantagsbestämmelsen är ett uttryck för lagstiftarens värdering av var gränsen för arbetsskadeskyddet ska gå. Vilka omständigheter som kan hänföras till undantagsbestäm- melsen är därför en rättslig värdering, som görs mot bakgrund av utredningen i det enskilda ärendet. Förhållanden som kan vara undantagna från arbetsskadeskyddet måste placeras i ett sammanhang för att det ska vara möjligt att i det enskilda fallet göra den rättsliga värderingen av om undantags- bestämmelsen är tillämplig eller inte. Utredningen anser att detta är viktigt att lyfta fram. Flera av de omständigheter som räknas upp i nu gällande lydelse av 39 kap. 5 § SFB uppfattas därutöver rent språkligt som icke-skadliga, vilket torde bidra till att tillämpningen är otydlig, se avsnitt 14.5.1. Exemplen nedan utgör inte en uttömmande lista över vad som omfattas eller inte av undantagsbestämmelsen. Exemplen är tänkta att illustrera den rättsliga värdering som måste göras i frågan om det är fråga om en omständighet som ska undantas från arbetsskade- skyddet i enlighet med undantagsbestämmelsens syfte. (Allmän) Vantrivsel – inom undantaget –Den försäkrade uttrycker vantrivsel med arbetet på grund av sina arbetsuppgifter, som hen upplever som outvecklande eller inte tillräckligt stimulerande. Inga andra psykiska belastningar förekommer i arbetet som går utöver det som kan förväntas utifrån en tänkt arbetsbeskrivning av den försäkrades tjänst. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken –Den försäkrade trivs inte på ett övergripande plan med det ar- bete som hen innehar och vantrivs med de arbetsuppgifter som typiskt sett får anses ingå i det aktuella yrket, jfr FÖD 1991:17.15 –Den försäkrade vantrivs med sina arbetskamrater och/eller över- ordnade och/eller det allmänna psykosociala arbetsklimatet på arbetsplatsen utan att det är fråga om sådana beteenden som inom arbetsskadeförsäkringen betecknas kränkande särbehandling och trakasserier. –Arbetsplatsen har omorganiserats och den försäkrade har fått nya kollegor/arbetsuppgifter/överordnade som hen vantrivs med. Omorganisationen har inte medfört att arbetet i sig blivit psyk- iskt belastande på sådant sätt att undantaget aktualiserats, se exem- pel nedan. –Den försäkrade trivs inte med legitima ledningsbeslut som fattats av arbetsgivaren. Vantrivsel – utanför undantaget Undantagsbestämmelsen avser inte att träffa fall där vantrivseln beror på faktisk förekomst av en skadlig inverkan i arbetet som omfattas av arbetsskadeskyddet. Det är därför mycket viktigt att vara noggrann i utredningen så att det klarläggs vad som egentligen ska prövas. Det vanliga torde vara att den försäkrade själv uttrycker sig i termer av att hen vantrivs, men därefter kan ange specifika fak- torer som förklarar vantrivseln, vilka kan prövas inom arbetsskade- skyddet, se följande exempel. Den försäkrade uppger att hen vantrivs med arbetet på grund av – skadligt hög arbetsbelastning 15 När det gäller arbeten som i sig innehåller arbetsuppgifter som är psykiskt tyngre kan det ifrågasättas om det ens blir fråga om att tillämpa undantaget när det gäller ordinär psykisk belastning som är ett direkt utflöde av arbetet. Oavsett om den försäkrade själv uttrycker sig i termer av vantrivsel, som i FÖD 1991:17, leder resonemang om vad som får anses vara nor- mal påfrestning i det aktuella arbetet snarare till att skadlig inverkan i arbetet inte kan anses föreligga. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken –förändrade arbetsuppgifter eller omorganisation som lett till skad- ligt hög arbetsbelastning/spänt arbete/kränkande särbehandling eller trakasserier/annan psykisk belastning i arbetet utöver vad som kan anses rimligt att tåla inom ramen för arbetet –andra psykiska belastningar än hög arbetsbelastning inom ramen för arbetet som går utöver vad som kan anses vara rimligt att tåla i arbetslivet –förekomst av sådana beteenden som faller in under vad som inom arbetsskadeförsäkringen bedöms utgöra kränkande särbehandling eller trakasserier. Bristande uppskattning av den försäkrades arbetsinsatser –Situationer där den försäkrade upplever att hens arbetsinsatser inte är uppskattade, men arbetsgivaren har beslutat och/eller agerat inom ramen för sin legitima ledningsrätt och har objek- tivt godtagbara skäl härför. Bristande uppskattning av den försäkrades arbetsinsatser –Beslut eller ageranden som saknar objektivt godtagbara skäl och som ingår som ett led en kränkande särbehandling från arbets- givarens sida, jfr FÖD 1993:6 (se avsnitt 14.3.2). Företagsnedläggelse – inom undantaget –Arbetsgivaren beslutar att lägga ned företaget/säga upp perso- nal/varslar om nedläggning eller nedskärningar, jfr FÖD 1982:32 (se avsnitt 14.5.1). Själva beslutet eller hotet om nedläggning el. dyl. är det som utlöst den försäkrades besvär. –Den försäkrade har blivit av med sitt arbete på grund av t.ex. företagsnedläggelse eller nedskärningar/har lagt ned sitt företag. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken Företagsnedläggelse – utom undantaget –Företagsnedläggelse som fått till följd att den försäkrade som ar- betar i annan gren av verksamheten t.ex. fått skadligt hög arbets- belastning. –Hot om företagsnedläggelse som lett till skadlig inverkan i arbetet i form av t.ex. skadlig arbetsbörda, jfr FÖD 1982:32. Den väsentliga orsaken till skadan avgör om undantagsbestämmelsen ska tillämpas Utredningen bedömer att i de flesta arbetsskadeärenden där pröv- ningen rör en skada av psykisk eller psykosomatisk natur har den försäkrade varit utsatt för flera psykiskt belastande exponerings- faktorer i arbetet, varav några omfattas av undantagsbestämmelsen och andra inte. Undantagsbestämmelsens helt självständiga betydelse i tillämpningen synes därför vara mycket begränsad. I s.k. ”blandfall” enligt ovan följer av etablerad praxis16 att undan- tagsbestämmelsen ska tillämpas om det är förhållanden som undan- tas från arbetsskadeskyddet som väsentligen orsakat den försäkrades skada. Anledning saknas att frångå denna princip. 15.4Förslag om ny beteckning och lydelse – förtydligad systematisk funktion och syfte Utredningen föreslår att nuvarande 39 kap. 5 § SFB ges en ny rubrik och ändrad beteckning i SFB, i syfte att åskådliggöra den under- liggande tillämpningsmetodiken för undantagsbestämmelsen inom arbetsskadeförsäkringens konstruktion. Utredningen bedömer att tydliggörande av metodiken och renodling av vad som prövas inom 16 I FÖD 1982:31 var fråga om psykiska besvär som uppstått till följd av bl.a. allvarliga men- ingsmotsättningar i samband med omorganisation av ett dagcenter för utvecklingsstörda. I målet förekom uppgifter om andra möjliga orsaker till de psykiska besvären, såsom ökad arbetsbörda, överansträngning och oro. Uppgifterna i målet om bakgrunden till och utveck- lingen av den psykiska insufficiensen ansågs ge övervägande stöd för bedömningen att sjuk- domsbesvären utlösts och vidmakthållits främst av meningsmotsättningarna. FÖD bedömde således att de främst inverkande omständigheterna var sådana som enligt uttalanden i för- arbetena till lagen inte utgjorde sådan skadlig inverkan i arbetet som avses i 2 kap. 1 § LAF. Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken ramen för undantagsbestämmelsen kommer att underlätta den praktiska tillämpningen av undantagsbestämmelsen. Undantagsbestämmelsens syfte är att avgränsa arbetsskadeskyddet avseende skadefaktorer som utgörs av förhållanden av viss art och de skador av psykisk eller psykosomatisk natur som följer därav. Utredningen föreslår att detta syfte lyfts fram i bestämmelsens lydelse. Vidare föreslår utredningen att bestämmelsen för åskådlig- hetens skull liksom tidigare ska innehålla en icke uttömmande lista med exempel på sådana förhållanden som bestämmelsen avser att träffa. Föreslagen lydelse är inte avsedd att innebära någon ändring av arbetsskadebegreppets omfattning. 15.5Avslutande kommentar om kränkande särbehandling och trakasserier Trakasserier och kränkande särbehandling omfattas av det allmänna arbetsskadebegreppet. Att undantagsbestämmelsen inte är tillämp- lig i fall där detta slags skadliga inverkan förekommit är inte otyd- ligt i sig utan följer av vägledande praxis. Inte heller är 39 kap. 5 § SFB till sin lydelse otydlig i detta avseende. Bedömningen av när skadlig inverkan bestående av beteende från en annan person får anses vara av tillräckligt allvarlig karaktär för att omfattas av arbetsskadeskyddet – kränkande särbehandling och trakasserier – får göras på grundval av vad som förekommit i det enskilda fallet. Det kan konstateras att praxis lagt gränsen högt för inträde till arbetsskadeförsäkringen på grund av kränkande sär- behandling och trakasserier med avseende på de beteenden som kommer ifråga. Innebörden i rådande praxis för arbetsskadeförsäk- ringen om vad som avses med kränkande särbehandling och tra- kasserier är inte otydlig. Bedömningen av om det rört sig om all- varliga meningsmotsättningar eller vad som allmänt kallas mobbning kan dock vara svår att göra, eftersom mobbning är en process som utvecklas och ofta uppstår just på arbetsplatser där det allmänna psykosociala arbetsklimatet inte är bra. Utredningen har i avsnitt 14.4 redogjort för att begreppen trakasserier och kränk- ningar inom ramen för arbetsskadeförsäkringen skiljer sig både från betydelsen av begreppet kränkande särbehandling i Föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) och från Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken betydelsen i allmänt språkbruk. Utredningen anser att det är viktigt att vara medveten om att begreppsapparaten inte är enhetlig i alla sammanhang. Denna bristande enhetlighet bidrar nämligen till att undantagsbestämmelsen blir otydlig och svår att hantera, både för de som ska tillämpa den och de försäkrade. Den andra stora svårigheten i arbetsskadeärenden om trakasse- rier och kränkande särbehandling är svårigheter med bevisningen. Det är den försäkrade som har att visa att det funnits en skadlig inverkan i form av trakasserier eller kränkande särbehandling. Det som ska bevisas är vad som har hänt. Utredningstekniska svårig- heter medför att det är svårt för den försäkrade att uppfylla bevis- kravet som ställs i FÖD 1987:40 och därmed också svårt att få arbetsskada godkänd i denna typ av arbetsskadeärenden. Dessa svårig- heter kvarstår oavsett hur undantagsbestämmelsen utformas. 15.6Förhållandet mellan undantagsbestämmelsen och det arbetsmiljörättsliga regelverket Utredningen vill i sammanhanget lyfta fram att arbetsskadeskyddets omfattning inte fullt ut är en spegelbild av arbetsgivarens långt- gående ansvar för en god psykosocial arbetsmiljö. Dessa två regel- verk har olika syften. Regelverket kring arbetsmiljö vänder sig till arbetsgivarna. Arbetsgivaren har ett ansvar för att arbeta i före- byggande syfte med målet att uppnå en så god arbetsmiljö som möjligt och förhindra att arbetstagare blir sjuka av sitt arbete, ens . Eftersom arbetsmiljöarbetet är inriktat på att minimera risk för skada åligger det arbetsgivaren att tidigt vidta åtgärder för att förhindra skadliga faktorer i arbetsmiljön. Arbets- skadeförsäkringen träder in först när den försäkrade varit utsatt för skadlig inverkan. Har utfärdat vite på grund av att arbetsgivaren har försummat sina skyldigheter att tillhandahålla en god psykosocial arbetsmiljö i sådan utsträckning att det finns konstaterad allvarlig risk för medarbetarnas psykiska hälsa, så utgör dock detta faktum en faktor att väga in vid bedömningen av om den försäkrade varit utsatt för sådan skadlig inverkan i sitt arbete som inte faller inom undantagsbestämmelsen. När det gäller psykosocial arbetsmiljö i bemärkelsen socialt sam- spel och relationer med överordnade eller kollegor har lagstiftaren Överväganden och förslag rörande översyn av 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken och rättstillämpningen gjort avvägningen att arbetsskadeskyddet ska träda in först när det är fråga om beteenden av sådan allvarlig karaktär att de bedöms som oacceptabla inom ramen för arbets- livet. Arbetsgivaren har dock som arbetsmiljöansvarig en skyldig- het att agera redan innan det som i allmänt språkbruk kallas mobb- ning har uppstått. Mellan arbetsgivarens ansvar och arbetsskade- försäkringens skydd uppstår då ett glapp. Arbetsmiljön kan vara dålig och kräva åtgärder från arbetsgivaren enligt de regler som finns om psykosocial arbetsmiljö, se AFS 2015:4, men för den skull ändå inte vara oacceptabel på det sätt som krävs för att utlösa arbets- skadeskyddet. Det är möjligt att AFS 2015:4 kommer att medföra att fler väl genomförda arbetsplatsutredningar kommer till stånd. Detta skulle i sin tur kunna påverka möjlighet att klarlägga omständigheterna i ärenden där arbetsskadan uppgetts ha samband med skadlig inverkan i form av kränkande särbehandling och tra- kasserier. Den försäkrades möjligheter att få fram stödbevisning i dessa fall skulle också kunna förbättras. Var gränsen går för att arbetsskadeskyddet ska träda in är dock alltid en bedömning i det enskilda ärendet som görs utifrån arbetsskadeförsäkringens regel- verk. Utfallet i denna bedömning är inte i sig beroende av om arbets- givaren vidtagit nödvändiga arbetsmiljöåtgärder eller inte. 16Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta För arbetsskada på grund av smitta finns särskilda regler i förord- ningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt person- skadeskydd, FASP. I utredningens direktiv anges att denna reglering har ifrågasatts , bl.a. har påtalat att samtliga zoonoser, dvs. smitta mellan djur och människor, borde omfattas av arbetsskadeskyddet. Oavsett hur arbetsskadeskyddet vid smitta regleras är det viktigt att det finns möjlighet att skynd- samt kunna anpassa försäkringsskyddet när det behövs. Utredningen har i uppdrag att se över gällande regler vad avser arbetsskada som har framkallats av smitta. I detta kapitel redogörs först för gällande rätt och historiken för bestämmelserna rörande arbetsskada på grund av smitta. Därefter följer en kort genomgång av smittskyddslagstiftningen eftersom den i många delar anknyter till frågor rörande smitta som är av in- tresse även för arbetsskadeförsäkringens del. Utredningen redogör för den praxis som finns rörande arbetsskada orsakad av smitta. En kortfattad redogörelse för smittvägar och några av de vanligaste smittsamma sjukdomarna följs av en redogörelse för synpunkter på behovet av förändrade regler om smitta inom arbetsskadeförsäk- ringen från smittskyddsexpertis och intressenter. Kapitlet avslutas med statistik rörande smitta från bl.a. . Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta 16.2Gällande rätt och historik 16.2.1Gällande rätt – särskild reglering av smittsamma sjukdomar För smittsamma sjukdomar gäller inte arbetsskadeförsäkringens generella skadebegrepp. Beträffande arbetsskada på grund av smitta meddelar regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer föreskrifter om i vilken utsträckning en skada, som inte beror på ett olycksfall men som har framkallats av smitta, ska anses som arbetsskada, 39 kap. 6 § socialförsäkringsbalken, SFB. Föreskrifter om arbetsskada i form av sjukdom som framkallats genom smitta har meddelats i 5 § FASP. Bakgrunden till att sjukdomar till följd av smitta regleras särskilt på detta sätt är att det vid arbetsskadeförsäkringens införande be- dömdes som orealistiskt att låta försäkringen omfatta förkylnings- sjukdomar och andra liknande infektionssjukdomar som drabbar den sjuke oavsett om han förvärvsarbetar eller inte – det dagliga livets sjukdomar.1 I detta sammanhang bör uppmärksammas att skador som upp- kommit genom olycksfall i arbetet ersätts enligt huvudregeln i 39 kap. 3 § SFB, även om den uppkomna skadan beror på smitta, t.ex. en arbetstagare som smittas av en sjukdom på grund av ett stick- eller skärsår. 16.2.2Bestämmelserna i om arbetsskada vid smitta I 5 § FASP anges de olika fall där smitta ska anses som arbetsskada enligt 39 kap. 3 § SFB: 1.sjukdom som har framkallats genom smitta och som har ådragits i sysselsättning vid laboratorium där arbete med smittämnet be- drivs, 2.smittsam sjukdom som anges i bilagan till denna förordning samt resistenta stafylokockinfektioner, erysipeloid, kokoppor, lepra, mul- och klövsjuka, papegojsjuka och andra ornithoser, primär icke varig hjärn- och hjärnhinneinflammation, rots, trichofyti, 1975/76:197 s. 52. Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta tularemi, undulantfeber samt Weils sjukdom och andra leptospi- roser, om sjukdomen har ådragits –i arbete vid sjukvårdsinrättning, –i annat arbete vid behandling, vård eller omhändertagande av smittförande person eller vid omhänderhavande eller hante- ring av smittförande djur eller material. Enligt 5 § 1 FASP omfattas den försäkrade alltid av försäkringen om hen smittats via sysselsättning i ett laboratorium där arbete med smittämnet bedrevs.