sou · H5B365 · 2017-08-09 00:00:00 — år sedan åtgärden slutfördes och den femtonåriga presumtionstiden har löpt ut. Vid prövning av hyran ska hyra för lägenheten som har bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) anses som skälig, om 1.den organisation av hyresgäster som är part i överenskommelsen var etablerad på orten när överenskommelsen ingicks, 2.det i överenskommelsen har bestämts att hyran ska fastställas enligt denna paragraf, 3.överenskommelsen omfattar samtliga bostadslägenheter i huset och har träffats innan det har träffats hyresavtal för någon av lägenheterna, och 4.det inte har förflutit den första bostads- hyresgästen tillträdde lägenheten. Vid ombyggnad av del av hus eller tillbyggnad av hus ska vad som sägs iförsta stycket 3 om samtliga bostadslägenheter i stället avse samtliga bostadslägenheter som bildats av utrymmen som inte till någon del använts som bostadslägenhet före ombyggnaden eller tillbyggnaden. Det som sägs i första stycket gäller inte om det finns synnerliga skäl att inte anse hyran i förhandlingsöverenskommelsen som skälig. Det gäller inte heller den del av hyran som avser ersättning enligt 20 § hyres- förhandlingslagen. Trots första stycket får hyran ändras genom en ny förhandlingsöverens- kommelse eller beslut av hyresnämnden i den mån det är skäligt med hänsyn till 1.den allmänna hyresutvecklingen på orten sedan överenskommelsen träffades, 2.att en åtgärd som avses i 18 d § första stycket utförs, 3.att sättet för att beräkna hyran ändras med hänsyn till kostnader eller avgifter som avses i 19 § första stycket, eller 4.ett annat väsentligt intresse som motiverar en ändring. Paragrafen innehåller bestämmelser om s.k. presumtionshyra. En hyra för en lägenhet som bestäms enligt 55 c § ska, under de förut- sättningar som anges i första stycket, vid en prövning anses som skälig under från det att den första bostadshyresgästen till- trädde lägenheten. En ändring har gjorts i andra stycket som avser situationen att en del av ett hus byggs om eller ett hus byggs till. Våra överväganden finns i avsnitt 7.3.2. Ändringen innebär att hyresvärden och hyres- gästorganisationen genom en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) kan avtala om presumtionshyra för utrymmen som har använts som bostads- lägenhet, men som därefter har använts till något annat än bostads- lägenhet, och som ska återställas till bostadslägenhet (återställd lägenhet). Det var inte tidigare möjligt att avtala om presumtions- hyra för denna typ av utrymme. En förutsättning för detta är dock, precis som enligt nuvarande bestämmelse i andra stycket, att för- handlingsöverenskommelsen omfattar samtliga genom ombygg- naden återställda lägenheter och att det inte har träffats något hyresavtal för de återställda lägenheterna (jfr prop. 2005/06:80, s. 29 f. och 50 f.). De nuvarande möjligheterna att avtala om presumtionshyra enligt 55 c § andra stycket kvarstår. Ändringar har vidare gjorts i fjärde stycket. Våra överväganden finns i avsnitt 7.3.1. Se även bilaga 3 till betänkandet. Ändringarna innebär att det införs fler möjligheter att kunna ändra en presum- tionshyra . I bestämmelsen tydliggörs att en ändring av hyran, som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt första stycket, ska ske genom en ny förhandlingsöverenskommelse eller ett beslut av hyresnämnden. Om en hyresvärd eller hyresgästorganisation vill ändra hyran, och det finns en förhandlingsordning för huset, måste förhandling alltså påkallas enligt hyresförhandlingslagens bestäm- melser och parterna komma överens om en ändrad hyra i en ny för- handlingsöverenskommelse. En ändring av hyran kan dock även komma till stånd vid en prövning av hyran i hyresnämnd (eller i om beslutet överklagas). Detta får anses följa av 54 § tredje stycket, 22 § tredje stycket första meningen hyresförhandlingslagen och 25 § femte stycket hyresförhandlingslagen men har markerats även i paragrafens fjärde stycke. En ändring av hyran som görs genom ett individuellt avtal mellan hyresvärd och hyresgäst, är inte att anse som skälig eftersom det krävs en ny förhand- lingsöverenskommelse eller beslut från hyran ska kunna ändras. Saknas en förhandlingsordning för huset eller en förhandlingsklausul i ett hyresavtal måste ett beslut av hyres- nämnden alltså fattas för att hyran ska anses skälig och få presum- tionsverkan. Av första stycket 2 följer att det av den ursprungliga förhand- lingsöverenskommelsen om hyra ska framgå att hyran har bestämts i enlighet med 55 c § för att hyran ska presumeras vara skälig. Något motsvarande formellt krav har inte ställts på de förhand- lingsöverenskommelser om ändring av hyran som kan träffas enligt fjärde stycket. Det måste dock av omständigheterna framgå att hyran i den nya förhandlingsöverenskommelsen utgör en ändring av den tidigare hyran. En presumtionshyra som ändrats genom en ny förhandlings- överenskommelse eller beslut av hyresnämnden ska anses som skälig under resterande presumtionstid. Den del av hyran som ändrats kan dock bli föremål för en skälighetsprövning i hyres- nämnden, se nedan. Motsvarande gäller enligt nuvarande möjlighet i fjärde stycket att ändra hyran med hänsyn till den allmänna hyres- utvecklingen på orten (se prop. 2005/06:80, s. 53). Om någon prövning av den ändrade hyran (och ytterligare ändringar) inte kommer till stånd, gäller den ändrade hyran under resterande presumtionstid. Om de kollektivt förhandlande parterna kommer överens om en ändring av hyran, kan hyresgästen begära hyresnämndens prövning av den nya förhandlingsöverenskommelsen i den del det avser honom eller henne enligt 22 § hyresförhandlingslagen. Vid behov kan hyresnämnden inhämta yttrande från berörd hyresgästorga- nisation enligt 17 § hyresförhandlingslagen. Hyresgästen eller hyres- värden kan även begära prövning av den ändrade hyran enligt 54 §. Vid en prövning ska hyresnämnden utgå från att den hyra som fast- ställts i den ursprungliga förhandlingsöverenskommelsen är skälig och enbart pröva i vilken mån det är skäligt att hyran ändras med hänsyn till den omständighet i 55 c § fjärde stycket som föranlett ändringen (jfr prop. 2005/06:80, s. 31). gör alltså en skälighetsprövning av den del av hyran som ändrats. Om de kollektivt förhandlande parterna inte kommer överens om en ändring av hyran, kan hyresvärden och de enskilda hyres- gästerna liksom annars hänskjuta tvisten till ning enligt 24 § hyresförhandlingslagen. Vid behov kan hyres- nämnden inhämta yttrande från berörd hyresgästorganisation (se förslaget till ändring av 17 § hyresförhandlingslagen). prövning ska hyresnämnden på motsvarande sätt pröva i vilken mån det är skäligt att hyran ändras med hänsyn till den omständig- het enligt 55 c § fjärde stycket som åberopas som grund för ändring. torde vid denna typ av prövningar kunna utgå från samma omständigheter som de kollektivt förhandlande parterna bör utgå från vid förhandlingarna om en ändrad hyra, se nedan. En ändring av presumtionshyran ska, som ovan redogjorts för, som huvudregel ske genom en ny förhandlingsöverenskommelse. Av förarbetena till 55 c § och doktrin framgår att presumtions- verkan för den ursprungliga hyran består, även om hyresvärden och hyresgästen i ett enskilt hyresavtal avtalar om en hyra som avviker från hyran i förhandlingsöverenskommelsen. Hyran i förhandlings- överenskommelsen utgör i en sådan situation dock inte längre den faktiska hyran för lägenheten. Innebörden av att den ursprungliga hyran har fortsatt presumtionsverkan har ansetts vara att den individuellt avtalade hyran vid en prövning ska jämföras med den ursprungliga presumtionshyran, som då motsvarar för skälig hyresnivå (se prop. 2005/06:80, s. 49, s. 53. s. 663 f., 669 f. , kommentaren till 12 kap. 55 c § jordabalken, Lexino ). Om de kollektivt förhandlande parterna exempelvis inte kommer överens om en ändring av presumtionshyran, och hyresvärden och hyresgästen i stället avtalar individuellt om en ändrad hyra, kan parterna begära prövning av hyran enligt 54 §. ska då pröva den ändrade hyran mot den ursprungliga presumtionshyran. Vid en prövning kommer en individuellt avtalad ändring av presumtionshyran därmed sakna betydelse, eftersom hyran ska prövas mot den ursprungliga presum- tionshyran som fortfarande anses som skälig. Den presumtionshyra som ändrats genom en ny förhandlings- överenskommelse eller genom beslut av hyresnämnden ska, som ovan redogjorts för, anses som skälig under resterande presumtions- tid. Om ytterligare ändringar enligt fjärde stycket inte kommer till stånd, gäller den ändrade hyran under resterande presumtionstid. Hyresvärden eller hyresgästen har alltid möjlighet att begära pröv- ning av en sådan ändrad hyra enligt 54 §. Den ändrade hyrans presumtionsverkan kommer endast kunna brytas om det finns något formfel i förhandlingsöverenskommelserna, såsom att förut- sättningarna i första stycket inte var uppfyllda vid den ursprungliga förhandlingsöverenskommelsen, om det finns synnerliga skäl enligt tredje stycket eller om parterna avtalar att förhandlingsöverens- kommelsen inte längre ska gälla (jfr prop. 2005/06:80, s. 53). I övrigt behåller den ändrade hyran sin presumtionsverkan under resterande presumtionstid. Ett beslut om ändring av hyresvillkoren bör inte ges retroaktiv verkan utan följa den huvudregel som gäller för andra beslut om ändring av hyresvillkor (se 55 d § och 24 § hyresförhandlingslagen). Ändringarna i fjärde stycket innebär att presumtionshyran ska kunna ändras vid tre nya situationer. Den nuvarande möjligheten att ändra hyran med hänsyn till den all- männa hyresutvecklingen på orten kvarstår. Hyran kan alltså för det första ändras, i den mån det är skäligt, med hänsyn till den all- männa hyresutvecklingen på orten (55 c § fjärde stycket 1). Hyran kan för det andra ändras, i den mån det är skäligt, om det utförs en förbättrings- eller ändringsåtgärd i bostaden eller i fastig- heten som avses i 18 d § första stycket (55 c § fjärde stycket 2). De åtgärder som kan leda till en ändring av hyran är dels standard- höjande åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en lägenhets bruksvärde, dels åtgärder som – oavsett om de är standardhöjande eller inte – medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Hyran ska ändras i den mån det är skäligt med hänsyn till den förbättrings- eller ändringsåtgärd som utförs. Utgångspunkten är att hyresvärden ska kunna få ersättning för de kostnader som åtgärden innebär. Vid förhandling om hyran bör parterna därför utgå från den kostnad som åtgärden innebär för hyresvärden och det mervärde som tillkommer hyresgästen genom förändringen. Parterna bör vidare utgå från det underlag som hyresvärden pre- senterar – bestående av ritningar, kostnadsberäkningar, kalkyler eller dylikt – och utifrån det bedöma vilken hyra som är skälig (jfr prop. 2005/06:80, s. 53). Hyresvärden ska alltså kunna få ett kost- nadsbaserat påslag på hyran för den utförda åtgärden, eftersom den ursprungliga presumtionshyran är bestämd utifrån hyresvärdens kostnader för lägenheten jämte rimlig avkastning på dennes insats. Om hyresvärden däremot har utfört en åtgärd utan nödvändigt godkännande eller tillstånd, ska åtgärden inte beaktas (jfr 55 a §). Det finns då inte anledning att ändra presumtionshyran, eftersom en ändring inte kan anses skälig. Hyran kan för det tredje ändras, i den mån det är skäligt, om sättet för att beräkna hyran ändras med hänsyn till kostnader eller avgifter som avses i 19 § första stycket (55 c § fjärde stycket 3). Kostnader som bl.a. hänför sig till lägenhetens uppvärmning, ned- kylning, förseende med varmvatten eller elektriskt ström, eller avgifter för vatten och avlopp, ska därmed kunna leda till en ändrad hyra . Ett exempel när beräkningsgrunden för hyran kan ändras är om det införs system för individuell mätning och debitering av bl.a. värme, vatten och el (IMD). Varje hyresgäst kommer då att få betala för sin faktiska förbrukning. I en sådan situation bör hyran kunna sänkas med ett fast belopp som motsvarar den kostnad eller avgift som inte längre ingår i hyran. Vid förhandling om hyran när sättet att beräkna hyran har ändrats bör parterna fastställa beräkningsgrunderna för den ersätt- ning som motsvarar de kostnader eller avgifter som inte längre utgör en integrerad del av den ursprungliga hyran (jfr 19 § första stycket 1). Om kostnaden eller avgiften kan påföras hyresgästen efter individuell mätning, ska beräkningen av ersättningen för kost- naden ta sin utgångspunkt i den uppmätta förbrukningen i enlighet med vad som framgår av 19 § fjärde stycket. Att beräkningen ska ta sin utgångspunkt i uppmätt förbrukning innebär inte att hänsyn inte kan tas till andra faktorer. Parterna bör t.ex. kunna avtala om att sådant som lägenhetens placering i byggnaden och antalet fönster ska beaktas när ersättning för värmeförbrukning bestäms (jfr prop. 2013/14:174, s. 263 f.). Hyran ska även i detta fall ändras i den mån det är skäligt med hänsyn till den ändring av beräkningen av hyran som skett. I praktiken kommer alltså de kollektivt förhandlande parterna avtala dels om beräkningsgrunderna för ersättningens storlek, dels om en ny, troligtvis lägre, presumtionshyra mot bakgrund av den kostnad eller avgift som inte längre ingår i hyran. Hyran kan för det fjärde ändras, i den mån det är skäligt, om det finns ett annat väsentligt intresse som motiverar en ändring (55 c § fjärde stycket 4). Ordet ”väsentligt” markerar att en ändring av hyran endast blir aktuell vid rena undantagssituationer. Med annat väsentligt intresse avses sålunda att det krävs ett särskilt intresse eller en särskild omständighet, utöver de situationer som anges i fjärde stycket 1–3, som motiverar en ändring. vis kunna ändras om det uppkommit speciella oförutsedda om- ständigheter som har betydande påverkan på hyresvärdens förvalt- ningskostnader för fastigheten, och som inte i tillräcklig utsträck- ning beaktas på något annat sätt vid hyressättningen (exempelvis genom en ändring med hänsyn till den allmänna hyresutvecklingen på orten). Hyran bör även kunna ändras om det uppstår oförut- sedda ekonomiska lättnader avseende hyreshuset så att förvaltnings- kostnaderna minskar för hyresvärden. Det kan även uppkomma andra oförutsedda situationer då övervägande skäl talar för att presumtionshyran bör ändras. Omständigheter som varit kända vid de ursprungliga förhandlingarna om presumtionshyra, bör endast undantagsvis anses utgöra ett sådant beaktansvärt intresse som motiverar en ändring av hyran. Även när det finns ett väsentligt intresse som motiverar en ändring, ska ändringen ske i den mån det är skäligt. Om hyresvärdens ökade förvaltningskostnader i något avseende anses som ett väsent- ligt intresse som motiverar en ändring, ska hyresvärden som utgångspunkt kunna få ersättning för de kostnader som motiveras av intresset. På motsvarande sätt ska hyran kunna sänkas om det uppstår ekonomiska lättnader för hyresvärden på grund av det väsentliga intresset. Vid förhandling om hyran bör parterna utgå från det väsentliga intresset och bedöma vilken påverkan detta får på hyresvärdens förvaltningskostnader för huset, och vad omständig- heten får för konsekvenser för hyresvärden och hyresgästen. Parterna bör vidare utgå från det underlag som hyresvärden presenterar – bestående av ritningar, kostnadsberäkningar, kalkyler eller dylikt – och utifrån det bedöma vilken hyra som är skälig (jfr prop. 2005/06:80, s. 53). 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till uppgift att 1.medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2.pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34–37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 e §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, 2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 22–24 §§ hyresförhandlingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 2 b. pröva tvist om hyresvillkor enligt 3 kap. 14 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt eller tvist om upplåtelse med kooperativ hyresrätt enligt 4 kap. 6 § samma lag, 2 c. pröva tvist om hyresvillkor enligt 4 § lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad, 3.pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § sjätte stycket, 45 a eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, 5 a. pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen eller utse medlare enligt 30 a § hyresförhandlings- lagen, 6.pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a–18 c §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 d–18 f §§ och 18 h § samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Ett ärende tas upp av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Paragrafen innehåller bestämmelser om hyresnämndens behörig- het. Ändringen i första stycket 5 a innebär att hyresnämnden får behörighet att utse medlare enligt den föreslagna bestämmelsen i 30 a § hyresförhandlingslagen (1978:304). En tvist som avses i 4 § första stycket 5 a hänskjuts till hyresnämnden genom ansökan som ska vara skriftlig. En ansökan om att utse medlare enligt 30 a § hyresförhandlingslagen (1978:304) får dock vara muntlig. I fråga om ansökan, en parts första inlaga till nämnden och samman- träde gäller i övrigt 8 § andra–sjätte styckena och 9 § första och tredje styckena. Uteblir sökanden från ett sammanträde, ska ärendet avskrivas. Om motparten uteblir, får nämnden förelägga honom eller henne att inställa sig vid vite. Om parten ändå uteblir, hindrar inte det att ärendet prövas. Vad som sägs i tredje stycket gäller inte, om det finns anledning att anta att en part har laga förfall för sin utevaro. Ändringen i första stycket sista meningen anknyter till förslaget i 30 a § hyresförhandlingslagen (1978:304) och innebär att en ansökan om att hyresnämnden ska förordna en medlare i tvist om hyra eller andra hyresvillkor kan göras såväl skriftligt som muntligt. Våra överväganden finns i kapitel 8. Syftet med en muntlig ansökan är att medlingen ska kunna komma igång så fort som möjligt och på ett enkelt sätt. Några närmare krav har inte uppställts på en ansökan om att utse medlare. måste givetvis förvissa sig om vilka som är parter, att tvisten gäller förhandlingar om hyra eller andra hyresvillkor och att förutsättningar även i övrigt finns för att utse medlare. För att medlare ska förordnas måste båda parter samtycka till detta. Om endast en av parterna har begärt medling, måste därför kommunikation ske med motparten. Ändringen i tredje stycket är endast språklig. Om det finns anledning, ska nämnden eller den nämnden förordnar besiktiga den fastighet som ärendet rör. Parterna ska ges tillfälle att när- vara vid en sådan besiktning. Nämnden får också inhämta annan nödvändig utredning. I ett ärende som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a eller 31 § jordabalken ska arrendenämnden inhämta yttrande från . Sådant yttrande ska också inhämtas om det beträffande jordbruksarrende uppkommer fråga om tillämpning av 6 § första stycket 3 eller 4 eller 7 § andra stycket lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. I ett ärende som avses i 9 kap. 9 § jordabalken får arrendenämnden, om utredningen ger anledning till det, inhämta yttrande från om arrende- ställets avkastningsförmåga. Yttrandena ska inhämtas från den länsstyrelse inom vars område fastigheten är belägen. I ett ärende angående tvist om hyresvillkor enligt 22 § hyresförhandlings- lagen (1978:304) ska hyresnämnden, om den finner det behövligt, ge den hyresgästorganisation som har ingått den ifrågasatta överenskommelsen tillfälle att yttra sig. Vid en tvist om hyra enligt 12 kap. 55 c § fjärde stycket jordabalken ska hyresnämnden, om den finner det behövligt, ge berörd hyresgästorganisation tillfälle att yttra sig. Paragrafen innehåller bestämmelser om hyresnämndens möjlighet att inhämta utredning. Våra överväganden finns i avsnitt 7.3.1. Ändringarna i första och andra styckena är endast språkliga. Ändringen i tredje stycket innebär att hyresnämnden, om den finner det behövligt, vid prövning av en presumtionshyra enligt 12 kap. 55 c § fjärde stycket jordabalken kan ge den berörda hyres- gästorganisationen tillfälle att yttra sig. Yttrande kan inhämtas vid en prövning enligt 22 § hyresförhandlings- lagen (1978:304), dvs. när den överenskomna ändringen av hyran i förhandlingsöverenskommelsen ifrågasätts. Genom ändringen möj- liggörs att yttrande också ska kunna inhämtas vid en prövning enligt 24 § hyresförhandlingslagen, dvs. när någon ändring av hyran inte har kommit till stånd men sådan begärs. Även vid en prövning enligt 12 kap. 54 § jordabalken ska yttrande kunna inhämtas (jfr rättsfallet RH 2004:36). I övrigt är ändringen i stycket endast språklig. 11.3Förslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Har förhandlingsöverenskommelse träffats om hyran eller annat hyres- villkor för hyresgäst, har hyresgästen rätt att hos hyresnämnden ansöka om ändring av överenskommelsen i den del den avser hyresgästen. För att kunna upptas till behandling ska ansökan ha kommit in till hyresnämnden från den dag då hyresgästen fick underrättelse om det nya villkoret eller, i fråga om hyra, från den dag då villkoret började tillämpas mot hyresgästen. Vid prövning av hyresvillkor enligt första stycket ska 12 kap. 55 § jordabalken tillämpas med den avvikelse som kan följa av 21 §, om inte annat följer av 12 kap. 55 c § jordabalken. Skäligheten av belopp som avses i 20 § får prövas även utan samband med prövning av hyran i övrigt. Beslut genom vilket hyresvillkor ändras träder i stället för förhandlings- överenskommelsen i den delen. Avser beslutet hyra, är hyresvärden skyldig att till hyresgästen betala tillbaka vad hyresvärden till följd därav har tagit emot för mycket jämte ränta. Räntan ska beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden för beloppets mot- tagande till dess att beslutet har vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte i fråga om överenskommelse som har ingåtts efter förhandling enligt 5 § tredje stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en hyresgäst kan begära prövning av ett villkor i en förhandlingsöverenskommelse i den del den avser honom eller henne. Våra överväganden finns i avsnitt 7.3.1. Se även bilaga 3 till betänkandet. Ändringarna i första, tredje och fjärde styckena är endast språkliga. En ändring har gjorts i andra stycket. Syftet med ändringen är att klargöra att en prövning av en s.k. presumtionshyra endast ska ske enligt bestämmelserna i 12 kap. 55 c § jordabalken. En prövning av en ändrad presumtionshyra ska exempelvis ske enligt 12 kap. 55 c § fjärde stycket jordabalken, och inte enligt 12 kap. 55 § jordabalken (jfr hänvisningen till 12 kap. 55 c § i 12 kap. 55 § fjärde stycket jordabalken). I övrigt är ändringen i stycket endast språklig.