sou · H4B349 · 2017-01-01 00:00:00 — Som nämnts ovan har rollen som Hearing Officer successivt stärkts i de konkurrensprocesser som drivs av . The Hearing Officers har att se till att berörda företags rättigheter att försvara sig respekteras och att klagandes rättigheter i processen beaktas; en slags ombudsmannafunktion. beslutsbefogenheter kan det finnas behov av en motsvarande funktion på eller kopplad till . Huruvida dessa nya funktioner ska/kommer att finansieras genom ökade anslagsmedel eller genom en omfördelning av befintliga resurser inom nuvarande anslagsramar är en budgetfråga där regeringens beredvillighet att släppa till extra resurser kan tänkas påverkas av hur effektiviteten utvecklas över tiden. är en enrådighetsmyndighet, dvs. general- direktören () fattar det slutliga beslutet i alla konkurrens- ärenden. På EU-nivå fattas alla beslut i konkurrensärenden, som inte är delegerade, kollektivt av alla kommissionärer på basis av underlag från kommissionären med ansvar för konkurrensfrågor, , och genomgår inför beslut samrådsberedning med samtliga kommissionsdepartement, inklusive rättstjänsten. Mot- svarande ordning gäller i i nämndmyndigheter där det är nämnden, som kollektiv, som utgör myndighetens ledning och ansvarar för verksamheten inför regeringen. Icke-delegerade beslut fattas i regel av nämnden i dess helhet medan ärendena bereds av ett kansli. I styrelsemyndigheter är det styrelsen som har ansvaret för myndighetens verksamhet inför regeringen. Myndighetschefen svarar för den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Myndighetschefen har också att hålla styrelsen informerad om verksamheten, förse styrelsen med underlag för beslut och verkställa dessa. Myndighetschefen ingår i styrelsen, men ska inte vara ordförande eller vice ordförande. är en styrelsemyndighet. I enskilda ärenden avseende viten, straffavgifter, sanktionsavgifter och särskilda avgifter som har principiell karaktär eller större betydelse fattas beslut av styrelsen medan ärenden av mindre vikt är delegerade till GD eller till nivåer längre ned i organisationen. Om regeringen skulle välja att göra om till antingen en nämndmyndighet eller en styrelsemyndighet skulle det innebära vissa ytterligare kostnader för arvoden och stöd till nämnden eller styrelsen. För att skapa ett bättre underlag för beslut avseende nivåerna på konkurrensskadeavgifterna och på vilka företag och branscher som verket bör fokusera för att uppnå störst möjliga preventiva effekt utan att rättssäkerheten blir lidande krävs sannolikt en förstärkning av verkets analysfunktion. inlämnade totalt två stämnings- ansökningar i konkurrenslagsärenden. Antalet ligger i paritet med nivåerna 2013 och 2014. Med utökade beslutsbefogenheter för försvinner den del av processen från ax till limpa som avser tingsrätts handläggning av verkets stämningsansökan och sedermera domslut. Å andra sidan kommer verkets beslut att, , kunna överklagas till Patent- och och, i ett andra steg, till Patent- och marknadsöverdomstolen. Antalet potentiellt beslutsfattande instanser i ett ärende ökar således från två till tre. Huruvida den sammanlagda tid som rättsväsendet lägger ned på konkurrenslagsmål kommer att öka eller minska beror på det som diskuterats ovan, dvs. på volymen ärenden som initierar och beslutar i samt hur stor andel av verkets beslut som överklagas till Patent- och och hur stor andel av domstolens beslut och domar som överklagas till Patent- och marknadsöverdomstolen. Konsekvenser för de statliga finanserna Uppbörden från konkurrensskadeavgifter varierar mycket kraftigt beroende på vilka ärenden som avslutas . var uppbörden , för att uppgå till endast 2014 och noll 2015. Detta ska ställas mot anslagsfinansie- ringen av verksamhet som uppgick till för att till 2015 ha stigit till . Verksamheten är sålunda långt ifrån självfinansierande. Detta kan jämföras med vars anslag uppgick till och vars intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras, dvs. uppbörd, uppgick till . Huruvida uppbörden från konkurrensskadeavgifter kommer att öka som ett resultat av de utökade beslutsbefogenheterna beror återigen på om lagändringen fungerar som en katalysator för att effektivisera verksamheten – i kvantitativa såväl som kvalitativa termer – samt hur nivån på påförda/utdömda konkurrensskade- avgifter utvecklas. Skatter pålagda en monopolist kan till del absorberas av denne genom att ta en del av övervinsten, medan skatter pålagda företag på en marknad som kännetecknas av perfekt konkurrens vidareförs till dess kunder i form av högre priser. Intäkten från bolagsskatten kan därför förväntas minska om blir effektivare. Å andra sidan kan andra skatter, såsom mervärdesskatt, förväntas öka därför att förbättrad konkurrens leder till ökad produktion. Vad nettot av effekterna på olika skattetyper blir är ytterst svårt att förutsäga. Konsekvenser för direkt berörda företag För berörda företag och deras ombud kan den tid som krävs för att förse med information möjligen tänkas öka något om verket höjer de kvalitetskrav det ställer på sig självt och, av det skälet, ökar kraven på information från berörda företag. Den direkta interaktionen med verket kan också tänkas öka. Å andra sidan försvinner den resursinsats som är direkt kopplad till tingsrättens handläggning av stämningsansökan. Vilka resurser företagen sammantaget kan tänkas komma att lägga på processer i domstol beror, återigen, på hur ofta man väljer att överklaga vilket i sin tur beror på kvaliteten i beslut och på nivån på påförda konkurrens- skadeavgifter. Ovan görs antagandet att effektiviteten, inklusive kvaliteten, förbättras vilket skulle leda till lägre rättegångs- kostnader för företagen. Höjda nivåer på konkurrensskade- avgifterna skulle få motsatt effekt. Bilaga – utfall av initierade ärenden Tabell 5 Konkurrensbegränsande samarbeten – horisontella ärenden Tabell 6 Konkurrensbegränsande samarbeten – vertikala ärenden Missbruk av dominerande ställning 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets tillstånd. 37.Rätten till en personförsäkring. –ett stärkt konsumentskydd. 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. –polisutbildningen som högskole utbildning. 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande ien väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. 41.Hur står det till med den personliga integriteten? –en kartläggning av . 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 44.Kraftsamling mot antiziganism. 45.En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. 46.Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. 47.En klimat- och luftvårdsstrategi Del 1 + Del 2, bilaga med underlagsrapporter. 48.Regional indelning – tre nya län. 49.En utökad beslutanderätt för . Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Regional indelning – tre nya län. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Hur står det till med den personliga integriteten? – en kartläggning av . Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kraftsamling mot antiziganism. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade En klimat- och luftvårdsstrategi för . Del 1 + Del 2, bilaga med underlags- rapporter. Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. En utökad beslutanderätt för Konkurrens verket. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd.