sou · H5B358 · 2017-06-22 00:00:00 — Denna förordning träder i kraft den dag som regeringen be- stämmer. 5 Senaste lydelse 2012:403. 1.11Förslag till förordning om ändring i vapenförordningen (1996:70) Härigenom föreskrivs i fråga om vapenförordningen (1996:70) dels att 2 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 §, av följande ly- delse. Krav på tillstånd enligt 2 kap. 1 § första stycket vapenlagen (1996:67) gäller inte skjutvapen som har överlämnats från staten till 1.statliga tjänstemän eller personer som tillhör det militära för- svaret, räddningstjänsten eller polisen, om de är skyldiga att inneha vapnet för tjänsten, eller 2.organisationer som anges i förordningen (1994:524) om fri- villig försvarsverksamhet och deras läns- och lokalavdelningar. Tillstånd för innehav av start- eller signalvapen krävs inte för a) och förbund och föreningar som är anslutna till , b) Svenska och och klubbar som är anslutna till dessa organisationer, och c) flygplatsoperatör som driver flygplats där personal utövar flygtrafikledningstjänst. Skjutvapen och ammunition som förs in till för att an- vändas av amerikanska tjänstemän som tjänstgör på med stöd av avtalet av mellan och förenta staters regering om amerikansk in- resekontroll inom luftfarten undan- tas enligt 11 kap. 1 § h vapenlagen 6 Senaste lydelse 2014:1361. (1996:67) från lagens bestäm- melser om tillstånd för innehav av skjutvapen och ammunition. Skjutvapen och ammunition som förs in till för att användas av amerikanska tjäns- temän som tjänstgör på med stöd av avtalet av mellan och förenta staters regering om ameri- kansk inresekontroll inom luft- farten undantas enligt 11 kap. 1 § h vapenlagen (1996:67) från lagens bestämmelser om tillstånd för införsel av skjutvapen och ammunition. Denna förordning träder i kraft den dag som regeringen be- stämmer. 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade om utredningens direktiv (dir. 2016:69). Direktiven finns i bilaga 1. Utredningen har haft i uppdrag att föreslå hur de bilaterala av- talen med om amerikansk inresekontroll på , alltså det som med en amerikansk term kallas preclearance, ska genomföras i svensk rätt och lämna nödvändiga författningsför- slag. I uppdraget har ingått att på ett uttömmande sätt analysera alla frågor som är relevanta för att den amerikanska inresekontrollen ska kunna utföras på flygplatsen i enlighet med avtalen. Utredningens uppdrag har omfattat bl.a. frågor om amerikansk myndighetsutöv- ning på svenskt territorium, enskildas rättssäkerhet, sekretess, data- skydd, immunitet och privilegier samt finansiering av vissa åtgärder. Utredningen har haft tre möten, varav ett tvådagars seminarium, med experterna och bedrivit sitt arbete i nära samarbete med dem. Samråd med och inhämtande av uppgifter från , , och har skett genom utredningens experter. Samråd med Datainspektionen har skett när det gäller frågor om dataskydd. Genom Transportstyrelsen har utredningen inhämtat informa- tion om hur irländska myndigheter genomfört det landets avtal med om amerikansk inresekontroll. Utredningens uppdrag och arbete Utredaren har träffat företrädare för som framfört bolagets syn på frågor med anknytning till utredning- ens uppdrag. Mötet genomfördes på företagets begäran. Utredningen har översiktligt följt utvecklingen när det gäller För- enta staternas förhandlingar om amerikansk inresekontroll med and- ra stater. De ingångna avtalen har varit utgångspunkten för utredningens arbete. I uppdraget har inte ingått att föreslå ändringar i grundlag. Utredningens överväganden och förslag avser rättsläget om inte annat anges. Betänkandet består av 21 kapitel och fem bilagor. I kapitel 1 finns utredningens förslag till en ny lag och en ny för- ordning om amerikansk inresekontroll vid utresa från samt till följdändringar i vissa andra författningar. I kapitel 2 beskrivs utredningens uppdrag och arbete samt vissa avgränsningar av utredningsarbetet. I kapitel 3 redovisas vad amerikansk inresekontroll vid utresa, dvs. preclearance, är och hur den går till i praktiken. Vidare lämnas en översikt över de svenska avtalen med om ameri- kansk inresekontroll vid utresa. Slutligen beskrivs de avtal om detta som har ingått med vissa andra länder. Kapitel 4 innehåller några utgångspunkter för utredningens arbete, bl.a. terminologiska frågor, former för införlivande av avtalen om ame- rikansk inresekontroll i svensk rätt och prövning av tolkningsfrågor. Enligt regeringsformen krävs att godkänner avtalen för att de ska bli gällande. Denna fråga behandlas i kapitel 5. I kapitel 6 redovisas utredningens överväganden om den nya lag som behöver införas för att genomföra avtalen om amerikansk in- resekontroll. Ett genomförande av avtalen förutsätter att myndighetsutövning överlåts till . I kapitel 7 redovisas förslag till hur denna fråga bör regleras. Utredningens uppdrag och arbete Enligt huvudavtalet om amerikansk inresekontroll ska enskilda tillförsäkras samma rättigheter som annars gäller i , och enligt avtalet gäller svensk lagstiftning, inklusive om mänskliga rättigheter, inom det område på där kon- trollen genomförs. I kapitel 8 redovisas hur dessa förutsättningar ska säkerställas. Avtalen förutsätter att en rad praktiska frågor regleras rättsligt. Frågor om de amerikanska tjänstemännens tillgång till skjutvapen och annan utrustning regleras i kapitel 9. I kapitel 10 finns bestäm- melser om samarbete mellan svenska brottsbekämpande myndighet- er och . En viktig del i den amerikanska inresekontrollen på flyg- plats är den särskilda säkerhetskontroll som resenärerna ska gå ige- nom som ett led i inresekontrollen. Denna säkerhetskontroll, som är en del av luftfartsskyddet, behandlar utredningen i kapitel 11. Samarbetet mellan svenska och amerikanska myndigheter, främst när det gäller den särskilda säkerhetskontrollen, aktualiserar frågan om sekretess. Frågan om nuvarande regler om sekretess är tillräck- liga eller om ytterligare lagstiftning behövs behandlas i kapitel 12. Enligt direktiven ska utredningen analysera förhållandet mellan huvudavtalet om amerikansk inresekontroll och den nya EU-rätts- liga regleringen om dataskydd. Detta för att säkerställa att förslagen till författningsreglering inte kommer i konflikt med EU- rättsliga förpliktelser. Utredningens överväganden i denna fråga redo- visas i kapitel 13. De amerikanska tjänstemän som arbetar inom den amerikanska inresekontrollen i , liksom deras familjemedlemmar, ska en- ligt avtalen vara tillförsäkrade immunitet och privilegier i varierande omfattning. I kapitel 14 redovisas hur detta ska säkerställas rättsligt. En person som inte är medborgare i ett EU-land och som nekas inresa till vid den amerikanska inresekontrollen på , kan då komma att söka asyl i . Enligt direk- tiven ska utredningen analysera de praktiska konsekvenserna av detta för berörda myndigheter som har till uppgift att hantera asylpröv- ning, mottagande och återvändande. I kapitel 15 redovisas utredning- ens bedömning av denna fråga, liksom några andra migrationsrättsliga frågor som kan aktualiseras. Den svenska ägaren av , , har en nyckelroll när det gäller att operativt genomföra och driva den ame- Utredningens uppdrag och arbete rikanska inresekontrollen på den flygplatsen. Den roll och det ansvar som har, liksom den om hur detta rättsligt ska regleras, behandlas i kapitel 16. Frågan om ansvaret för de svenska kostnaderna för den amerikan- ska inresekontrollen behandlas i kapitel 17. Fokus läggs på kostnad- erna för den särskilda säkerhetskontroll som ska utföras i anslutning till den amerikanska inresekontrollen. I kapitel 18 redovisas två frågor. Den ena, som anges i utredning- ens direktiv, gäller hur den amerikanska inresekontrollen förhåller sig till tullregleringen inom EU. Den andra, som inte särskilt anges i direktiven, gäller straffrättsligt skydd för den amerikanska kontroll- personalen i deras myndighetsutövning och det allmännas skade- ståndsskyldighet för skada som de vållar genom fel eller försummelse vid myndighetsutövningen. En konsekvensanalys av utredningens förslag finns i kapitel 19. I kapitel 20 redovisas ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Kapitel 21 innehåller en författningskommentar. Det finns fem bilagor till betänkandet: –bilaga 1, utredningens direktiv, –bilaga 2, huvudavtalet, –bilaga 3, samarbetsavtalet med bilagor, –bilaga 4, bolagsordningen för , och –bilaga 5, jämförelsetabell huvudavtal – författningsförslag. 3Amerikansk inresekontroll i och andra länder Avtalen mellan och om amerikansk inrese- kontroll på undertecknades respek- tive . I det här kapitlet redovisas en kort sammanfattning av avtalen, se avsnitt 3.3. Utförligare beskrivningar av avtalens inne- håll finns i de avsnitt där den aktuella avtalsbestämmelsen behandlas. För att sätta in dessa avtal i ett sammanhang inleds dock det här kapitlet med ett avsnitt som beskriver vad amerikansk inresekontroll är, se avsnitt 3.2. I avsnitt 3.4 beskrivs de avtal om amerikansk inresekontroll som har ingått med vissa andra länder, med särskilt fokus på och . I avsnitt 3.5 beskrivs hur den amerikanska inresekontrollen går till i praktiken på de irländska flygplatserna och Airport. 3.2Vad är preclearance? Amerikansk inresekontroll på en annan stats territorium, dvs. pre- clearance, innebär att tjänstemän från den amerikanska gränskon- trollmyndigheten Protection, som är en del av , utför gräns-, tull- och jord- brukskontroller enligt amerikansk lagstiftning i samband med avresa från ett annat land i stället för vid ankomsten till . På flygplatser föregås den amerikanska inresekontrollen av en säkerhetskontroll som genomförs enligt amerikanska normer, men av flygplatsoperatörens personal. Efter utförda kontroller kan flyg Amerikansk inresekontroll i och andra länder sedan i princip behandlas som inrikesflyg när de ankommer till För- enta staterna. För flyg eller passagerare som inte varit föremål för amerikansk inresekontroll på utreseorten sker själva inresekontrollen på plats i . Samarbete om preclearance inleddes mellan och . Efter det har ytterligare fem länder tillkommit: , , , och . För närvar- ande finns kontrollanläggningar på 15 flygplatser i dessa länder, varav har åtta anläggningar, och har två vardera medan , och har varsin. Se vidare avsnitt 3.4. har en ambition att fler länder ska införa ameri- kansk inresekontroll. inleddes därför processen att in- föra sådan inresekontroll på utvalda flygplatser i ytterligare tio länder, nämligen , , , , , , , och . För del föregicks processen av en intresseanmälan från . har det åter varit möjligt för länder som vill införa ame- rikansk inresekontroll att göra en intresseanmälan till US Customs and Border Protection. Nio länder, däribland och , vilka representerar elva flygplatser, anmälde sitt intresse. Processen med dessa länder inleddes . Dominkanska republiken har ingått avtal med om amerikansk inresekontroll på en av sina flygplatser. Främst sker amerikansk inresekontroll på flygplatser, men på en plats förekommer också sådan inresekontroll som avser färjetrafik mellan och . Mellan och finns ett avtal som möjliggör preclearance avse- ende såväl luftfart som vägtrafik, järnvägstrafik och sjöfart. Detta av- tal bedöms träda i kraft . 3.3Avtalen mellan och – en översikt överlämnade US Customs and Border Protection ett av- talsutkast angående amerikansk inresekontroll vid utresa från för inresa till till . Amerikansk inresekontroll i och andra länder Motsvarande avtal överlämnades även till nio andra länder, se av- snitt 3.2. Därefter överlämnade den amerikanska myndigheten tion ett utkast till samarbetsavtal, Memoran- dum of cooperation, om luftfartsskydd med tillhörande bilagor till . om amerikansk inresekontroll undertecknades och samarbetsavtalet om luftfartsskydd . Båda avtalen undertecknades på engelska. Frågan om översättning av avtalen berörs i avsnitt 4.4. I de följande två avsnitten redovisas en kort sammanfattning av hu- vudavtalet, se avsnitt 3.3.2 respektive samarbetsavtalet, se avsnitt 3.3.3. innehåller tolv artiklar. Det har inga bilagor. Avtalet finns i bilaga 2 till betänkandet. I ingressen betonas att preclearance underlättar resandet från till som båda parternas säkerhet stärks. Avtalets första artikel, artikel I, innehåller definitioner av 22 rele- vanta begrepp, exempelvis preclearance och preclearance area, dvs. Det framgår att avtalet endast omfattar kommer- siellt flyg. Privatflyg och militärflyg är uttryckligen undantagna från avtalets tillämpningsområde. Frågan om definitioner behandlas i av- snitt 6.4.2. I artikel II finns bestämmelser som tydliggör avtalets syfte och som avgränsar avtalets tillämpningsområde. Det sägs bl.a. att avtalet endast gäller för och att det inte är tillämpligt på fraktgods. Det sägs också att avtalet inte innebär några inskränk- ningar i de rättigheter som enskilda har enligt den svenska eller ame- rikanska författningen eller annan nationell lagstiftning samt för del enligt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Frågan om enskildas rättssäkerhet behandlas i kapitel 8. Det sägs vidare i artikeln att svensk lagstiftning alltid ska gälla i kontrollområdet, så- vida inte något annat tillåts eller framgår av avtalet. Amerikansk inresekontroll i och andra länder Därefter följer mer detaljerade bestämmelser om skyl- digheter och befogenheter i artikel III. Artikeln behandlas i kapit- len 7, 9, 10 och 11. Bestämmelser om skyldigheter och befogen- heter finns i artikel IV. Artikeln behandlas i kapitlen 7 och 10. Flygplatsoperatörens, dvs. , uppgifter beskrivs i arti- kel V. Denna fråga behandlas i kapitel 16. I artikel VI finns bestämmelser om immunitet och privilegier för amerikanska tjänstemän. Frågan behandlas i kapitel 14. Bestämmelser om tillämplig lagstiftning och jurisdiktion finns i artikel VII. Här framgår bl.a. vilken amerikansk lagstiftning som får tillämpas av vid inresekontroll och vilka åtgärder som får vidtas av amerikanska och svenska tjänstemän för att säkerställa att lagstiftningen följs. Artikeln behandlas i kapitlen 7, 8, 10 och 18. Bestämmelser om rutiner i förhållande till de deltagande flyg- bolagen finns i artikel VIII. Denna fråga berörs i kapitlen 11 och 16. Kostnadsfrågan regleras närmare i artikel IX. Frågan behandlas i kapitlen 16 och 17. Artikel X innehåller bestämmelser om samråd mellan parterna. Artikeln behandlas i kapitel 10. Avtalet avslutas med regler om ikraftträdande i artikel XI, se kapi- tel 20, och om eventuella ändringar i avtalet i artikel XII. om luftfartsskydd har ingåtts med stöd av arti- kel III.3 i huvudavtalet. Avtalet består av 17 artiklar och två bilagor, A och B. Avtalet finns som bilaga 3 till betänkandet. innehåller främst bestämmelser om standarder, rutiner och teknisk utrustning för den särskilda säkerhetskontrollen på (artiklarna V–IX). Där finns också förhållande- vis detaljerade bestämmelser om sekretess för uppgifter som lämnas mellan parternas behöriga myndigheter (artikel XIII och bilaga A). Avtalet innehåller också en bestämmelse om operativ utvärdering av det civila luftfartsskyddet vid flygplatsen (artikel X och bilaga B). Det finns också bestämmelser om fördelning av kostnader mellan de behöriga myndigheterna (artikel XII) och om immunitet och privi- legier (artikel XIV). Amerikansk inresekontroll i och andra länder bestämmelser behandlas närmare i kapitlen 11, 12, 14 och 16. 3.4Avtalen med övriga länder Överenskommelser om amerikansk inresekontroll har ingåtts i form av bilaterala avtal mellan och sex andra länder. Des- sa är , , , , och . Med ingicks ett avtal om amerikansk inresekon- troll mellan och 1994. Avtalet före- gicks av ett avtal 1987 om begränsad inresekontroll, s.k. preinspec- tion. Avtalet om amerikansk inresekontroll ändrades 2008. Efter änd- ringen, som trädde i kraft , omfattar avtalet både kommersiellt flyg och privatflyg. och ingick ett avtal om ame- rikansk inresekontroll 1974. Avtalet har i nationell lagstiftning kom- pletterats med of and The Preclearance Agreement Act . och ingick ett avtal om ame- rikansk inresekontroll 1974. Ett nytt avtal undertecknades 2009, men det har ännu inte trätt i kraft. I nationell lagstiftning regleras frågan om immunitet och privilegier för amerikanska inresekontrollanter. och Förenade arab- emiraten ingick ett avtal om amerikansk inresekontroll 2013. Mellan och slöts ett avtal om in- resekontroll 2008. Avtalet föregicks av ett avtal 1986 om begränsad inresekontroll, s.k. preinspection. I irländsk lagstiftning har den ame- rikanska inresekontrollen reglerats i (Preclearance) Act . Preinspection reglerades i (Pre- inspection) Act . Den författningen upphävdes av författning. Till Act har fyra kompletterande s.k. regulations utfärdats. Med anledning av den oro som uttrycktes över den exekutiva ord- er som den amerikanske presidenten utfärdade , benämnd skydd mot utländska terroristers inresa i , begärde det irländska parlamentet att berörda departement skulle Amerikansk inresekontroll i och andra länder granska den amerikanska inresekontrollen på de två flygplatserna och . Granskningsrapporten över- lämnades till regeringen . I ett skriftligt svar till parlamentet har den irländske ministern för transporter, turism och idrott redovisat regeringens bedömning att tillämpningen av amerikansk inresekontroll i inte medför nå- gon risk för att bryter mot de europeiska eller internationella förpliktelser som landet har när det gäller mänskliga rättigheter, in- klusive de som avser avlägsnande och asylrätt för den som önskar söka internationellt skydd i . Den irländska regeringen har mot denna bakgrund förklarat att den amerikanska inresekontrollen på de två flygplatserna ska fortsätta, se följande länk till Oireachtas, det ir- ländska parlamentet: teswebpack.nsf/takes/dail2017032200062?opendocument. Samarbetet mellan och om in- resekontroll (fr. précontrôle) inleddes , men formalisera- des genom ett avtal först , vilket ersattes av ett nytt avtal 2001. undertecknades ett nytt avtal mellan och . Avtalet godkändes av den amerikanska kongressen i de- cember 2016, men i pågår ratificeringsprocessen. Det nya avtalet har därför inte trätt i kraft . I kanadensisk lagstift- ning har den amerikanska inresekontrollen reglerats i och Preclearance Act . Till Act har fyra kompletterande s.k. regulations utfärdats. Med an- ledning av det nya avtalet mellan och pågår arbetet med en ny lag om inresekontroll i det kanadensiska parla- mentet. Innehållsmässigt skiljer sig de olika avtalen i viss utsträckning åt. Det kan exempelvis gälla i fråga om vilka flyg som omfattas och om de amerikanska inresekontrollanternas befogenheter. I de följande två avsnitten kommer bestämmelserna som avser , se avsnitt 3.4.2, och se avsnitt 3.4.3, att beskrivas när- mare. Dessa länder har valts dels för att samarbetet mellan och var först och är mest omfattande vad gäller an- talet platser och resande, dels för att , liksom , är med- lem i EU. Amerikansk inresekontroll i och andra länder Avtalet undertecknades i , , i två original på engelska och franska språken. Båda texterna ska äga lika giltighet. Det trädde i kraft . Texten i det här avsnittet är baserad på den engelska versionen av avtalet. Avtalet består av 13 artiklar, fem bilagor och ett godkänt proto- koll. I ingressen till avtalet betonas bl.a. dess ömsesidiga natur, reci- procal nature. Avtalet möjliggör m.a.o. inte bara amerikansk inrese- kontroll i , utan också kanadensisk inresekontroll i . Det är dock en möjlighet som ännu inte har utnyttjats av . Avtalets första artikel, Article I, innehåller definitioner av 15 rele- vanta utryck, exempelvis preclearance och preclearance area. Det framgår av avtalet att det endast omfattar kommersiellt flyg. Privat- flyg är uttryckligen undantaget från avtalets tillämpningsområde. I Article II finns bestämmelser om utformningen av kontrollom- rådet och tillämplig lagstiftning. Av och framgår vilka platser inresekontroll fanns på när avtalet ingicks och vilka ytterligare platser som kan kom- ma i fråga för sådan kontroll samt vilka krav dessa platser ska uppfylla för att inresekontroll ska inrättas. Därefter följer bestämmelser om värdlandets skyldigheter i Arti- cle IV och om det kontrollerande landets skyldigheter och befogen- heter i Article V. Av (2) framgår att värdlandet ska se till att det finns lämpligt polisiärt stöd till det kontrollerande landets in- resekontrollanter. Formerna för detta stöd utvecklas i . Article VI innehåller bestämmelser om informationsutbyte som rör transitpassagerare. I framgår vilka uppgifter som får utbytas. Flygplatsmyndigheternas roll beskrivs i Article VII. Bestämmelser om villkoren för flygtransportörernas medverkan i inresekontrollen finns i Article VIII, där framgår bl.a. att avtalet inte är tillämpligt på fraktbolag. Kostnadsfrågan regleras i Article IX. I Article X och XI finns bestämmelser om immunitet och privile- gier för inresekontrollanter. Article XII gäller samråd mellan parter- na. Grundprincipen är att lokala frågor i första hand ska lösas lokalt. Avtalet avslutas med bestämmelser om ikraftträdande i Article XIII. Amerikansk inresekontroll i och andra länder Författningen, som genomför avtalen med , antogs av det kanadensiska parlamentets överhus och av underhuset . Författningen kan jämföras med en svensk lag och kommer fortsättningsvis att benämnas lag. Lagen har publicerats i den kanadensiska författningssamlingen, Statutes of (S.C.) (fr. du [L.C]), under beteck- ningen S.C. 1999, c. 20 (fr. L.C. 1999, ch. Texten i det här av- snittet är baserad på den engelska versionen av lagen. Lagens fullständiga rubrik är An Act authorizing the to preclear travellers and goods in for entry into the for the purposes of customs, immigration, public health, food inspection and plant and animal health. Förkortat omnämnande är enligt lagen Preclearance Act. Lagen består av 40 paragrafer, sections, och en bilaga. Lagens be- stämmelser har trätt i kraft successivt , dels den 13 de- cember 2001 (två paragrafer), dels (36 paragrafer). En paragraf har ännu inte trätt i kraft. Lagen innehåller bestämmelser som möjliggör amerikansk inrese- kontroll i . Till skillnad mot det nuvarande avtalet mellan och , gäller lagen enligt dess ingress samtliga transportslag och inte bara flygtrafik. I section 2 definieras sex uttryck. Tre av dessa förekommer också i Article I i avtalet, medan tre uttryck får sin innebörd i lagen. I öv- rigt torde man få anta att uttryck som används i lagen har samma be- tydelse som i avtalet. Av section 4 framgår att syftet med lagen är att tillåta tillämpningen av denna lagstiftning i med förbehåll för de begränsningar som följer av grundlag. I section 6 förtyd- ligas att i får denna lagstiftning tillämpas i ett kontrollområ- de, med förbehåll för de begränsningar som följer av Canadian Char- ter of Rights and Freedoms, Canadian of Rights och Canadian Hu- man Rights Act. Av samma bestämmelse framgår att ingenting i lagen utgör hinder för en kanadensisk tjänsteman att tillämpa kanadensisk lag i kontrollområdet. Därefter följer ett avsnitt, sections 7–10, med bestämmelser om kontrollområdet. Här finns bestämmelser bl.a. om inrättande av, till- träde till och rätten för en resande att lämna ett sådant område. Amerikansk inresekontroll i och andra länder Det följande avsnittet, sections 11–18, innehåller bestämmelser om de amerikanska inresekontrollanternas befogenheter. Av section 11 framgår att dessa befogenheter i princip endast gäller i kontrollområ- det. En inresekontrollant får dock undersöka ett transportmedel som finns utanför kontrollområdet om transportmedlet är föremål för in- resekontroll. I section 12 finns bestämmelser om användning av våld och tvång. Användningen av våld ska vara försvarlig och proportio- nerlig. Dödligt våld eller våld som resulterar i en allvarlig kroppsska- da får endast användas i självförsvar eller för att försvara någon som står under inresekontrollantens beskydd.