sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Även synen på föräldrarna som omsorg- givare har förändrats, där ett jämställt föräldraskap och gemensamt ansvar för barnet betonas i den svenska familjepolitiken. Familje- politikens struktur och uppbyggnad, i kombination med exempelvis skattesystem och tillgång till förskola etc., kan ha stor betydelse för synen på hur betalt och obetalt arbete ska fördelas mellan föräldrarna och kan påverka synen på kvinnor och mäns roller. Den svenska familjepolitiken har som uttalat mål att bidra till ett jämställt föräldraskap (prop. 2015/16:1, utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88). Föräldraförsäkringen är en hörnsten i familjepolitiken; den skapar starka incitament till arbetskraftsdeltagande bland föräldrarna och är delad med hälften var av dagarna. Det institutionella ramverket påver- kar därmed direkt attityder och beteenden hos föräldrarna, men ger även utrymme för att fatta beslut baserade på den egna situationen och olika önskemål och förutsättningar. I en forskningsrapport från Delegationen för jämställdhet i arbets- livet analyseras hur blivande föräldrar resonerar vid beslut om fördel- ningen av föräldraledighet. Resultaten antyder att de studerade för- äldraparen förhandlade om föräldraledigheten, vilket betyder att det Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? inte på förhand var givet hur ledigheten skulle fördelas. Besluten fatta- des utifrån såväl värden, ideal och normer som hushållets ekonomi och arbetsförhållanden. Det var i högre grad mannens än kvinnans arbetsförhållanden som beaktades i beslutet. De normer och ideal som beslutet om fördelning av föräldraledighet baserades på var ofta jäm- ställdhet och en gemensam syn på föräldraskap samt vad som var det bästa för barnet. Resultaten pekade emellertid även på att traditionella könsnormer fanns med, om än i bakgrunden, i hur föräldrar valde att fördela ledigheten (SOU 2014:28, s. 15). Det är dock också så att nor- merna för att män överhuvudtaget ska vara föräldralediga är starka, att andelen män som tar ut föräldrapenning är hög och att antalet använda dagar ökar . När det blir tal om längre ledigheter för män och kortare för kvinnor är emellertid den sociala acceptansen mindre (O’och 2017). Attityderna till en jämställd fördelning av föräldrapenningen är också, i ett nordiskt perspektiv, starka i . tillfrågades personer i fem länder om bland annat attity- derna till att dela den betalda föräldraledigheten. Svenska respondenter var de mest positiva till att dela, svarade att ledigheten skulle fördelas jämställt. Motsvarande andel i exempelvis var , och i (och 2016). I sam- ma undersökning var stödet för en traditionell familjemodell, med en manlig huvudförsörjare och en kvinnlig hemmavarande förälder, mycket lågt i . Modellen med två föräldrar som delar obetalt och betalt arbete (dual-earner/dual-carer) och modellen där både man- nen och kvinnan arbetar, men där kvinnan tar ett större ansvar för hem och omsorgsarbete (one-and-a-half earner model), hade ungefär lika stort stöd. Yngre respondenter föredrog den mer jämställda modellen. Modellen där båda föräldrarna arbetar heltid hade inte så stort stöd i . (Ibid.) Flera studier pekar på att traditionella normer som påverkar vem som tar hand om barnet ofta leder till en mindre jämställd uppdelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Detta kan också antas gälla för föräldraledigheten. (Duvander m.fl. 2015; m.fl. 2015; Alsarve och 2012). En tidigare studie visade att män som tagit ut åtminstone två månaders ledighet arbetade färre timmar efter återgång till arbetet, en indikation på att obetalt och betalt arbete kan fördelas mer jämnt (Duvander och 2009). I en studie jämfördes inkomstskillnaderna inom lesbiska och heterosexuella par, innan och efter att paren skaffat barn. Slutsatsen var att även vid jämförbara eko- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? nomiska förhållanden innan paren fick barn så väljer lesbiska par en mer jämställd arbetsfördelning. Eftersom paren fattar sina beslut ut- ifrån liknande ekonomiska förhållanden så tyder resultaten på att deras val av arbetsfördelning inte enbart kan förklaras som ett ekonomiskt rationellt beteende utan även kan relateras till t.ex. könsnormer (Mo- berg 2016). Män och kvinnor kan fortfarande sägas ha starka och separata rol- ler när det kommer till föräldraledighet. Exempelvis är fortfarande det vanligaste scenariot att mamman är hemma först, sammanhängande och på heltid, medan pappans ledighet är mer uppdelad och senare- lagd, eventuellt även mer i form av samtida ledighet. Variationen i ut- taget av föräldrapenning är också betydligt större för män än för kvin- nor (se vidare i kapitel 6). 4.5.2Skilda villkor i arbetslivet Eftersom mäns och kvinnors utbildningsnivå spelar roll för hur för- äldrapenningen används och fördelas har det ofta antagits att män med en lägre utbildningsnivå har mer traditionella värderingar kring familj och arbete. En alternativ förklaring kan emellertid vara att för- delningen påverkas av skilda möjligheter i arbetslivet, dvs. att det kan finnas organisatoriska skillnader mellan och inom olika arbetsplatser i hur man ser på möjligheterna att kombinera familjeliv och arbetsliv (och 2009). Arbetsplatsfaktorer och även normer på arbetsplatsen kan spela en stor roll. Det kan exempelvis innebära att män med högre utbildning och lön befinner sig i positioner där de har större förhandlingskraft när det gäller att möta de utmaningar som finns i exempelvis arbetsgivares och kollegors attityder till för- äldraledighet (O’och 2017). Det kan också innebära att det skiljer sig mycket åt mellan yrken, positioner i arbetslivet och vill- koren för anställning, exempelvis avseende flexibla arbetstider, villkor för föräldralön eller föräldrapenningtillägg som sammantaget påverkar både behovet av att använda föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning och även normer på arbetsplatsen. Det råder exempelvis en tydlig trend att inte ansöka om tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt utan i stället ”vobba”, dvs. att arbeta hemifrån med det sjuka barnet närvarande och med bibehållen lön. Enligt en undersökning som fackförbundet genomförde Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? 2017, ”vobbar” sju av tio tjänstemän i privatanställd sektor och an- delen är ökande.37 Möjligheten att ”vobba” är dock ojämnt fördelad och de som har ett arbete med bundna arbetstider och som exempelvis behöver en ersättare vid frånvaro kan naturligtvis inte ”vobba” på sam- ma sätt som dem med mer flexibelt arbete. Det kan skapa en obalans mellan obetalt och betalt arbete mellan olika arbetsmarknadssektorer och inom olika företag. Fördelningen av tillfällig föräldrapenning mel- lan föräldrar kan av dessa anledningar inte heller utgöra en säker in- dikation på hur vården av barnet faktiskt fördelas. ”vobba” är emellertid inte enbart positiv och kan öka på stressen i arbetslivet. I ovan nämnda undersökning svarade att de helst skulle slippa att arbeta och vårda det sjuka barnet och att upplever det som ett krav från arbetsgivaren att de arbetar hemifrån (ibid). Attityder och stöd för pappors föräldraledighet i större svenska företag har utvecklats mycket positivt visar en studie (och 2009). Både formellt och infor- mellt stöd har ökat, dvs. både sådant stöd som utgör uttalade målsätt- ningar eller ger goda villkor och informella strukturer, t.ex. som att chefer och medarbetare är positivt inställda. En förklaring till den posi- tiva trenden kan finnas inom exempelvis institutionell teori. Teorin innebär att företagen svarar upp till de samhällsförändringar, både i kulturella och politiska sammanhang, som stödjer och uppmuntrar ett mer jämställt föräldraskap och jämställdhet. Genom att vara en tilltalande arbetsgivare med t.ex. erbjudanden om flexibla arbetstider kan attraktiv arbetskraft förmås söka sig till en arbetsgivare och i högre utsträckning stanna kvar. Strategier om förstärkt och bibehållen kompetensförsörjning är därför ytterligare en anledning att aktivt stödja arbetstagares möjligheter till föräldra- ledighet, exempelvis genom att erbjuda både män och kvinnor möj- lighet till föräldralön etc. En stor andel av arbetskraften med lång- variga anställningar har tillgång till försäkringsavtal kring föräldralön och föräldrapenningtillägg som kan ge ökade möjligheter och goda förutsättningar för föräldraledighet, men som också kan vara norme- rande genom att sätta villkor för minsta anställningstid samt föräldra- ledighetens tid och förläggning. 37 , Allt fler väljer att ”vobba”, /allt-fler-vobbar-i-stallet-for- att-vabba, . Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? 4.5.3Påverkansarbete – statlig styrning m.m. Regeringen har under en följd av år genom uppdrag och mål i regler- ingsbrevet styrt mot att verka för ett jämställt an- vändande av föräldraförsäkringen. Målet har sett olika ut . Målsättningen var tydlig i regleringsbrevet för ; skill- naderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skulle minska. Under styrdes myndigheten mer mot att peka på informationens vikt för föräldrarnas val av hur föräldrapenningen skulle fördelas. I regleringsbrevet för för budget- angavs att ”föräldrar ska genom infor- mation få goda förutsättningar att välja hur man vill fördela föräldra- penningdagarna mellan sig”. För att ytterligare peka på valfriheten framför att direkt styra mot att dagarna ska delas lika formulerades målet i regleringsbrevet för på följande vis: ”Försäk- ringskassans information ska ge föräldrar goda kunskaper om för- äldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen”. Det mål som gäller för , enligt regleringsbrevet för , är följande. ”ska verka för ett jämställt användande av föräldrapenning och tillfällig föräldrapen- ning. information ska bidra till att föräldrar får bättre kunskap om föräldraförsäkringens regelverk”. Försäkrings- kassan har gjort olika insatser för att uppnå de uppsatta målen, från olika kampanjer för ett mer jämställt nyttjande till att diskutera normer och normbrytare. har exempel- vis haft en uppmärksammad kampanj kring temat att dela lika. Kam- panjen om att dela lika har förts bland annat via tv och Försäkrings- kassans hemsida och är avsedd som inspiration till att dela föräldra- penningen mer jämställt och också att öka kunskapen om varför. Myndigheten är också aktiv inom sociala medier. Företrädare för har uppgett att gensvaret på kampanjerna och in- satserna från dem som kontaktar myndigheten inte har varit odelat positiva och att uppdraget av det skälet självklart kan vara svårt. För- säkringskassan har också ett antal olika verktyg för planering av för- äldraledighet, på ”Mina sidor” som kräver inloggning med e-legiti- mation eller i ”Föräldrakollen”, där det är möjligt att simulera och planera föräldraledighet för en eller två personer. Hänsyn tas till skatter, lönenivåer etc. Det senaste målet i regleringsbrevet om in- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? formationsgivning kommer att redovisas i årsredovisningen , dvs. efter det att utredningen lämnat sitt betänkande. Försäkrings- kassan har dock genomfört kampanjer i anslutning till där fokus legat på regionala jämförelser i uttaget av för- äldrapenning och en riktad kampanj till föräldrar som inte använder någon föräldrapenning. Myndigheten har vidare haft samarbeten med bland annat om effekter på pensionen av att dela lika samt informerat och utbildat personal på Barnmorskemot- tagningarna i och vårdkedjan kring Kvinnokliniken , . Även internt arbetar med frågan, genom att med hjälp av intervjuer med handläggare uppmärksamma arbetet för ett jämställt uttag och genom att ta fram ett samtalsstöd för handläggare som möter föräld- rar. Samtalsstödet består av frågor och svar för att underlätta attityd- påverkande samtal i mötet med föräldrarna. Även andra myndigheter har genomfört informationsinsatser kring föräldraledighet och fördelning av obetalt omsorgsarbete. Pensions- myndigheten har pekat på vikten av att dela på föräldraledigheten och att inte ensidigt arbeta deltid under en följd av år då det ger negativa effekter på pensionen. Länsstyrelserna har i en gemensam kampanj informerat om myter, normer och fakta kring föräldraskap och föräldraledighet genom kam- panjen ”dela på det”.38 Kampanjen har funnits dels på internet och i sociala medier och även spridits genom affischer. Syftet med kampan- jen är att skapa diskussion kring frågan om delat föräldraansvar och kampanjen har sin utgångspunkt i det jämställdhetspolitiska delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Även de fackliga förbunden arbetar med att uppmärksamma och sprida information kring föräldrapenningtillägg och föräldralön, ibland enbart genom att informera om regler och villkor, i vissa fall genom att aktivt framhålla fördelarna med att dela föräldrapenning och för- äldraledighet mer lika. Lagstiftningens normerande betydelse kan vara mycket stor. Att föräldrapenningen är delad med hälften var för vardera föräldern och att dagar reserveras för respektive förälder påverkar samhällets och familjernas inställning till hur omsorgsarbetet kan fördelas och får 38 Se //Sv/manniska-och-samhalle/jamstalldhet/Pages/ Kampanjen-delap%C3%A5det.aspx Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? effekter på hur män och kvinnor använder föräldrapenning och för- delar föräldraledigheten (2014; 2015). Att föräldra- penningen i grunden är delad lika mellan föräldrarna har dock inte fått samma genomslag som de reserverade månaderna. Det är reser- veringen av tid som i hög utsträckning blivit normerande och accep- terad. har kvinnors ledighetslängd inte minskat särskilt i takt med mäns ökade uttag utan har fortsatt att ligga på en betydligt högre nivå än mäns. 4.6Dagens arbetsliv och möjligheten till föräldraledighet Det kan konstateras att det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden och ekonomiska situation i . Kvinnor och män befinner sig på olika delar av arbetsmark- naden och kvinnor har i genomsnitt lägre löner och inkomster än män. I de sektorer där kvinnor utgör en majoritet är lönerna lägre än i de delar av arbetsmarknaden där män är i majoritet. Kvinnor gör i mindre utsträckning än män karriär i de yrken där både kvinnor och män arbetar; det brukar sägas att det finns ett glastak. Män är betydligt oftare än kvinnor egenföretagare. Kvinnor har i högre utsträckning tidsbegränsade anställningar och har oftare längre förvärvsavbrott, arbetar oftare deltid och tar i genomsnitt en större del av ansvaret för hushållsarbetet och barnen och andra anhöriga, såsom åldriga föräld- rar, än vad män gör (se vidare SOU 2014:74). Det sker en utveckling i riktning mot ökad jämställdhet, men den går relativt långsamt. För- äldraförsäkringen spelar en viktig roll, såväl när det gäller att få män och kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed få en god ekonomisk standard under småbarnsåren som när det gäller att under- lätta för föräldrar att kombinera arbetsliv och familjeliv. Föräldraför- säkringen syftar också till att garantera en grundtrygghet under för- äldraledigheten även för dem som inte tagit sig in på arbetsmarknaden. Den könssegregerade arbetsmarknaden medför att arbetslivet kan skilja sig avsevärt åt mellan kvinnor och män vad gäller t.ex. arbets- miljö, arbetstid, möjlighet att påverka sitt arbete, mental och fysisk ansträngning, arbetets omfattning och flexibilitet samt möjligheterna till avancemang och löneutveckling. Eftersom fler kvinnor än män både är tidsbegränsat anställda och arbetar deltid innebär det också att Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? det i hög grad är kvinnor som svarar upp mot de krav dagens mer flexibla arbetsliv ställer på anpassning och tillgänglighet. Dessa skill- nader kan i förlängningen tänkas medföra könsskillnader avseende såväl hälsa som möjligheten att kombinera familjeliv med arbetsliv. Villkor på arbetsmarknaden kan styra behoven av föräldraförsäkringen liksom incitamenten till och möjligheterna att vara föräldraledig. Förutsättningarna för en jämställd fördelning av föräldrapenning, till- fällig föräldrapenning och föräldraledighet påverkas och varierar följ- aktligen mellan olika sektorer, olika yrkeskategorier och positioner i arbetslivet m.m. (se mer i kapitel 6). Det finns stora skillnader i vilka möjligheter och svårig- heter som föräldrar har att förena arbetsliv och familjeliv inom grup- pen män och inom gruppen kvinnor. Utsikterna till löneökning, kar- riärutveckling, god arbetsmiljö och möjligheter till flexibilitet i arbetet ser väldigt olikartade ut och ger därmed förutsättningar för olika syn på föräldraledighetsperioden och på fördelningen av hem- och om- sorgsarbetet . I vissa branscher och yrken är rätten till ledighet och ersättning för exempelvis vård av barn en nöd- vändig förutsättning, utan den kan föräldern inte försörja sig eller få möjlighet att stanna hemma när barnet är sjukt. När föräldern har till- fälliga och korta anställningar, eller är anställd vid behov kan det vara svårt att få exempelvis tillfällig föräldrapenning, eftersom det inte är helt klart hur föräldern skulle ha arbetat. För företagare kan det vara svårt att vara borta från arbetet både när barnet är sjukt och av föräldraledighet. I vissa branscher är möjligheten att arbeta hemma med ett sjukt barn mycket stor. Den friheten och flexibiliteten kan dock även skapa förväntningar från arbetsgivaren om oavbruten tillgänglighet, vilket kan ha negativa effekter för den enskilda arbetstagaren i form av stress och sämre möjligheter att kombinera omvårdnadsansvar med arbetade timmar. En ökning av tillfälliga anställningar och att kvinnor och män får en lösare eller mer osäker anknytning till arbetsmarknaden kan innebära utmaningar även i förhållande till föräldraförsäkringen. Det kan exempelvis påverka möjligheten att planera föräldraledighet, att kombinera föräldraledighet och arbete samt att fastställa en rättvi- sande sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Varaktighetskravet för fastställande av SGI skapar utmaningar för dem som försörjer sig genom uppdrag. Dessa problem är gemensamma för samtliga social- försäkringar och införandet av historisk SGI kan i vissa fall öka förut- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? sägbarheten och ge mer rättvisande villkor i arbetslivet, oavsett anställ- ningsform. Även för företagare kan det vara problematiskt att få en sjukpenninggrundande inkomst fastställd, särskilt i ett uppstartsskede. görs det skillnad på företagsform när det gäller skydd i fråga om beräkningen av SGI under ett företags uppstartsskede, men förslag till förändringar när det gäller detta har remitterats (se , 2017a). Rätten till deltidsarbete med stöd av föräldraledighetslagen (1995:584) är baserad på vad som är normalarbetstiden i branschen. Möjligheten att gå ned i arbetstid när barnet är yngre än ger för- utom kortare arbetstider även en möjlighet att styra arbetstidens för- läggning. En sådan möjlighet kan exempelvis ge föräldrar som arbetar oregelbundet eller som arbetar kvällar, och nätter en möjlighet att anpassa arbetstiderna till en situation som underlättar kombina- tionen av familjeliv och arbetsliv. En sådan möjlighet kan vara särskilt viktig för kvinnor som har arbetaryrken där det endast är av kvinnorna som enbart arbetar och vardagar jämfört av männen. Bland tjänstemän är det av männen och av kvinnorna som enbart arbetar . Föräldraledig- hetslagens bestämmelser samt möjligheten till föräldrapenning för del av dag kan ge föräldrarna en större möjlighet att anpassa sitt arbetsliv då barnen är små. Studerande föräldrar är en heterogen grupp, där en del har arbetat före studierna och andra inte. Ersättningen från föräldrapenningen varierar därför. Många studerande föräldrar arbetar också parallellt med studierna, vilket ger dem utökade möjligheter att använda för- äldraförsäkringen. I likhet med vad som gäller för företagarna är skydds- reglerna avseende SGI olika för olika grupper av studenter. De som studerar med studiemedel har en möjlighet att skydda sin tidigare SGI, medan de som finansierar studierna på annat sätt inte har motsvarande rättighet. Förslag om ett utökat skydd för studerande utan studie- medel har remitterats (, Social- departementet 2017b). Eftersom kraven och möjligheterna i arbetslivet skiljer sig åt mel- lan föräldrar, ser även behoven av föräldraförsäkringen olika ut. Det är därför av vikt att försäkringen kan anpassas till de olika behov som finns på arbetsmarknaden, i olika familjer och . Socialförsäk- ringen är dock baserad på vissa generella principer, som exempelvis inkomstbortfallsprincipen, och avvikelser och undantag i försäkring- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? en bör införas med restriktivitet. Regelverket bör vara lätt att över- skåda – det ökar möjligheten till planering för både föräldrar och arbetsgivare. Det finns också en stor grupp föräldrar som står utanför arbets- marknaden, antingen tillfälligt på grund av tillfällig arbetslöshet, sjuk- dom eller studier, eller under långa perioder, i vissa fall utan att alls etablera sig på arbetsmarknaden. För de kvinnor och män som står långt ifrån arbetsmarknaden kan föräldrapenningen och möjligheten till längre föräldraledigheter förstärka ett utanförskap och förlänga etableringstiden, särskilt om barnen föds eller adopteras med korta intervall. ska föräldrapenningen garantera en viss ekonomisk standard för barnfamiljer och för barns levnadsförhållanden. Grund- nivån bör tillsammans med andra stödsystem ge förutsättningar för en god ekonomisk standard som den inte ska ställa upp trösklar eller minska incitamenten till arbete. Konsekvenserna av en mycket långvarig frånvaro från arbets- marknaden i kombination med deltidsarbete och ett stort ansvar för hem- och omsorgsarbete kan dock bli långtgående, med ett högt antal obetalda timmars arbete som inte ger samma samhälleliga skydd som betalt arbete. Den sjukpenninggrundande inkomsten blir lägre liksom ersättningen vid exempelvis sjukdom och vård av barn m.m. Även pensionens storlek påverkas negativt av de sammantagna effekterna av lägre arbetsinkomster. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan inte uppnås bara med hjälp av bestämmelserna inom föräldraförsäkringen. Det är dock klart att en mer jämn fördelning av obetalt och betalt arbete, där föräldraförsäk- ringen är en komponent, spelar en stor roll för kvinnors frånvaro från arbetsmarknaden under framförallt småbarnsåren. En mer jämställd fördelning av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och föräldra- ledighet leder till att mäns frånvaro från arbetet ökar jämfört med medan kvinnors närvaro ökar. Ett jämställt arbetsliv, i meningen lika möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv, förutsätter därmed att omsorgsarbetet i stort, men även det obetalda arbetet, delas mer lika mammor och pappor emellan. På så sätt ges bättre förutsättningar att balansera krav från arbetet och de behov som finns inom familjen. Jämställdhet inom en sektor påverkar möjligheten till jämställdhet inom en annan. Normer och föreställningar om roller och arbetsfördelning har också betydelse för hur kvinnor och män fattar beslut om förvärvs- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? arbete och förvärvsavbrott samt även för hur arbetsgivarna ser på kvinnor och män på arbetsmarknaden. I takt med att allt fler män är föräldralediga allt förändras normerna. Det är mer självklart att en nybliven pappa kommer att vara föräldraledig, i alla fall , än vad som var fallet tidigare. I takt med denna beteendeförändring förändras även normer på arbetsplatsen och i samhället och de båda fenomenen växelverkar och förstärker varandra.