sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Med en ökad andel variabel elproduktion i systemet och med för- ändringar i användningen ökar behovet av lösningar som kan skapa flexibilitet i elsystemet. Gynnsamma investeringsförhållanden är nöd- vändiga för att få till stånd investeringar i produktionsanläggningar och i olika typer av flexibilitetslösningar för systemet. Stor vikt måste också läggas vid egenskaperna hos olika typer av anläggningar, t.ex. reglerbarhet, planerbarhet och påverkan på miljön. Det sker en kontinuerlig utveckling av elproduktionsteknik. Antalet drifttimmar för den variabla elproduktionen har ökat över åren som kostnaderna har gått ner. Det finns en rad möjlig- heter – existerande eller potentiella – att öka flexibiliteten i elsyste- met såsom energilager och användarflexibilitet. Ny teknik i över- föringsnäten, exempelvis mät- och styrutrustning, kan tillsammans med andra smarta tjänster och produkter bidra till att effektbehovet i systemet kan mötas. En effektiv samverkan mellan olika energi- bärare – framför allt mellan fjärr- och kraftvärmesystemen och el- systemet – har stora fördelar. Kraftvärmen kan exempelvis bidra med effekt då elsystemet är som mest ansträngt. De pågående förändringarna av kraftsystemet innebär också att det blir viktigt att säkerställa att systemtjänster finns tillgängliga även framgent. En förändring av elproduktionens egenskaper skapar nya utmaningar både vid driften av kraftsystemet och för upprätt- hållandet av dess driftsäkerhet. Effektiva tillståndsprocesser och korta ledtider vid investeringar i kraftproduktionsanläggningar och led- ningsnät har stor betydelse för att säkra en tillräcklig överförings- kapacitet i elnäten och god tillgång till systemtjänster. Nya krav kommer att ställas på de framtida överföringsnäten på lokal, regional och nationell nivå. Utlandsförbindelser kommer att få särskild betydelse som en följd av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska marknaderna. Sådana förbindelser kan ge möjligheter både till export av överskott och till att genom im- port hantera situationer med effektbrist. Nya roller och ansvar En decentraliserad elproduktion tillsammans med en ökad andel småskaliga elproducenter och fler aktiva kunder innebär också för- ändrade roller och ansvar för olika aktörer. Det gäller såväl nya aktör- er på elmarknaden som befintliga och etablerade aktörer. Behovet av en systemmässig helhetssyn och en funktionell ansvarsfördelning ökar. En rad trender utmanar också nätföretagens traditionella roll. Decentraliserad produktion med omvända nettoflöden av el, elfordon, energilager och nya energitjänster innebär att region- och lokalnäts- bolagen måste kunna möjliggöra och erbjuda nya affärsmodeller och ta ett större ansvar för de systemmässiga aspekterna av elförsörjningen . Säkerhetspolitikens koppling till elmarknaden En trygg, säker och konkurrenskraftig elförsörjning behöver också ta särskild hänsyn till de internationella förutsättningarna och utveck- lingen av elmarknaderna. Försörjningstrygghet och säkerhetspolitiska aspekter är tätt sammankopplade sett ur ett internationellt perspek- tiv. I dagens politiska läge är det viktigt att minska den nationella sårbarheten. Fler mindre produktionsenheter bidrar till att minska sårbarheten i elsystemet. Sammankopplingen inom stärker Energiunionen och leveranssäkerheten i elsystemet. Ett exempel är undervattenskabeln NordBalt, mellan och , som togs 2016 och som har stor säkerhetspolitisk betydelse i Östersjö- området. Den kan bidra till att både förbättra de baltiska ländernas försörjningstrygghet och öka det europeiska inflytandet, ekonomiskt och politiskt, på bekostnad av ryskt inflytande. har den europeiska elmarknaden genomgått bety- dande förändringar. Integrationen av elmarknaden, och den ökade graden av sammankoppling av elsystemen med omkringliggande län- der, innebär ett ökat beroende av vår omvärld, men skapar förutsättningar för att åstadkomma gemensamma lösningar på de ut- maningar som elsystemet står inför. Aktörerna på elmarknaden har ett ansträngt investeringsklimat till följd av långa perioder med elpriser som understiger kostnaderna för ny elproduktion. För att säkerställa en gynnsam energi- och effektbalans, en hög leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga elpriser också på lång sikt krävs ett investeringsklimat som främjar både konkurrens och en rimlig avkastning på kapital. Den nya situationen har lett till att marknadens utformning diskuteras på EU-nivå, nordisk respektive nationell nivå. Olika lösningar diskuteras för att säkerställa tillräck- lig produktionskapacitet och leveranssäkerhet i systemet. Elmarkna- dens förmåga att tillhandahålla elektrisk effekt framstår i det sam- manhanget som särskilt betydelsefull. Lösningarna kan ske både på produktionssidan och i slutanvändningen av el. Vissa länder, däribland och , har infört s.k. kapacitetsmekanismer för att säkra att viss kapacitet inte tas ur marknaden. Sådana meka- nismer kan bidra till att upprätthålla försörjningstryggheten men kan både bli kostsamma och hindra nya aktörer och lösningar att komma in på marknaden. Ett annat sätt är att skapa förutsätt- ningar för aktiva kunder att delta i elmarknaden genom t.ex. ökad efterfrågeflexibilitet. Ett gynnsamt forsknings- och innovationsklimat Utvecklingen av energisystemet går snabbt och nya lösningar till- kommer oavbrutet. Detta innebär stora förändringar och utmaningar inom elområdet. Tillförseln kommer allt mer att ske med småskalig och distribuerad teknik. Variationer i elproduktionen medför att elsystemet behöver bli mer flexibelt. Dessutom utvecklas nya metoder för att lagra energi. Ny teknik och nya tjänster måste integreras i systemet för att tillgodose kraven på ett effektivt och tryggt elsystem, social hållbarhet och en god miljö. För att åstadkomma en omställning av energisystemet med en ökad andel förnybar elproduktion krävs stora satsningar på forskning och innovation inom energiområdet. Det framstår som särskilt bety- delsefullt att de offentliga insatserna fokuserar på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Lagar och regelverk som styr elområdet kan också behöva anpassas för att stimulera innovation och tekniskt nytänkande. har som land goda förutsättningar för omställning, med en stor andel förnybar elproduktion . energianvänd- ning baseras till en betydande del på biobränslen, vilket bidragit till att det svenska energi- och klimatmålet om att nå förnybar energi redan har överträffats. stora klimatvinster att göra genom att ersätta fossil el- och värme- produktion med förnybar bioenergi, baserad på svensk kunskap och teknik. Satsningar på forskning och innovation inom området ska syfta till att resurseffektivt möta framtida behov av hållbar el- och värmeförsörjning för samhällets olika sektorer. Insatserna kan också medföra exportmöjligheter för svenska företag. En satsning på energiforskning kan leda till utveckling av pro- dukter och tjänster som kan bidra positivt till sysselsättning, eko- nomisk utveckling och export. Det svenska näringslivet har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. För energisystemets utveckling på lång sikt, och indirekt även för konkurrenskraft, är det av stor vikt att teknikutveckling, innovation och forskning ges goda och stabila villkor. spelar en stor roll i ekonomi och har ofta en stor exportandel. Utvecklingen inom industrin har också en stor betydelse för omställningen till ett hållbart energisystem. Ut- veckling av nya resurseffektiva produkter leder till en effektivare användning av naturresurser och energi under hela livscykeln. Material och produkter tillverkade av förnybara råvaror skapar nya affärs- möjligheter för svenska företag och bidrar till stärkt konkurrenskraft. Omställningen till ett hållbart energisystem kräver också ökad kunskap och förståelse om samspelet mellan teknik, institutionella förhållanden och aktörers beteenden. Forskning inom energisystem binder samman samhällsvetenskapliga och humanistiska frågeställ- ningar med tekniska perspektiv. Systemforskningen kan skapa kun- skapsunderlag som underlättar en överblick och stödjer dialogen mellan företrädare för olika sektorer och intressen och kan också bidra till ökad förståelse bland beslutsfattare inom energiområdet. 7Energikommissionens förslag och bedömningar är beroende av en säker och tillräcklig elförsörjning som kan bidra till social och ekonomisk utveckling, som bibehåller och stärker näringslivets internationella konkurrenskraft och som skapar möjlig- heter att möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambi- tioner. Energimarknaderna genomgår betydande föränd- ringar. Elförsörjningen, som till stor del varit baserad på stora centraliserade produktionskällor, får ett allt större inslag av småskalig produktion, med en hög andel variabel kraft och med förväntat mer aktiva kunder. Utmaningarna handlar inte bara om att få till stånd investeringar i produktionsanläggningar, utan också om att bygga ut och anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kun- derna att bli mer aktiva och mer flexibla i sin användning av el. Det är mot den angivna bakgrunden angeläget att skapa förutsätt- ningar för en långsiktigt säker och hållbar elförsörjning, och för att få till stånd samhällsekonomiskt effektiva investeringar i alla delar av energisystemet – tillförsel, omvandling, överföring, lagring och an- vändning. En bred politisk överenskommelse om energipolitikens långsiktiga inriktning skapar förutsättningar för att klara dessa utmaningar. Det ger tydliga och stabila ramvillkor för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . slöts en ramöverenskommelse mellan fem av partier: , , de gröna, och . Ramöverenskommel- sen har legat till grund för de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande. Överenskommelsen återges här i sin helhet. Den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena: ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångs- punkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på ut- maningar på den gemensamma elmarknaden. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet är förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Förutsättningar på den svenska elmarknaden Det behövs bättre förutsättningar för investeringar i förnybar energi, energiteknik och energieffektiviseringar. Utvecklingen av energi- systemet ska utgå från en mångfald av storskalig och småskalig för- nybar produktion som är anpassad till lokala och industriella behov. En stor utmaning är att förändra energipolitiken från att nästan enbart fokusera på levererad mängd energi (TWh) till att även se till att det finns tillräckligt med effekt (MW). Ett viktigt steg bör vara att se över regelverk på energiområdet och modifiera dem så att de är anpassade till effektutmaningen. Hit hör såväl frågor rörande mark- nadsdesign som insatser på produktions-, överförings- och efter- frågesidan. Svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behöver vara uppfyllda 2020, i annat fall får reaktorerna inte drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Princip- erna från regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår. Det innebär bland annat att: •Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återin- föras. •Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maxi- malt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. •Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. •Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstift- ningens krav på bästa tillgängliga teknik. •Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. För kärnkraften gäller utöver detta att: •Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . •Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. •Strålsäkerhetsmyndigheten ska, i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av för- ändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. •Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av rege- ringen efter förslag från . •En utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor till ska genomföras i enlighet med riksdagsbeslut i betänkande 2009/10:CU29. Vattenkraften spelar en central roll för förnybara el- försörjning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är en viktig del i arbetet för att uppnå en ökad andel el från förnybara energi- källor såsom vind- och solkraft. För vattenkraften gäller att: •Sverige ska leva upp till och dess krav på vattenverk- samheter. •Sverige ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt admi- nistrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhål- lande till den eftersträvade miljönyttan. •Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vatten- kraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. •Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. •Nationalälvarna, och övriga i lagen angivna älvsträckor, ska fort- satt skyddas från utbyggnad. •Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, det vill säga 0,5 pro- cent. Skatten ska sänkas stegvis med start . ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vatten- verksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fond- lösningen som och Havs- och vattenmyndig- heten har haft. Stöd till förnybar energi Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har fan- tastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och det är rimligt att är nettoexportör av elektricitet även . Genom exempelvis effektivt utnyttjande av befintlig vattenkraft och bio- energi kan effektuttaget ökas. En konkurrenskraftig fjärrvärmesektor och minskad elanvändning i uppvärmningen är förutsättningar för att klara den förnybara el- och värmeförsörjningen under kalla vinter- dagar. Effektfrågan är viktig att beakta när det gäller utbyggnad av för- nybar elproduktion. Hänsyn behöver tas till behoven och situationer med låga elpriser. Denna fråga får berörda myndig- heter i uppdrag att analysera. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. För elcertifikatsystemet gäller följande: •Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. •Ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . •Tekniska justeringar för att förbättra marknadens funktion, utan att öka ambitionsnivån, ska dock kunna göras för att öka tilltron till systemet. •Energimyndigheten ska få i uppdrag att ta fram förslag på ut- formning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 och ska optimera systemet för att få fram den mest kostnadseffektiva el- produktionen. Teknik och teknikutveckling spelar en viktig roll på el- och energi- marknaderna. Befintliga regelverk bör anpassas till nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försälj- ning av el. Det ska bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilagring ska tas tillvara och utvecklas. •Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilag- ring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektri- fieringen av transportsektorn. Det är gynnsamt för såväl hushåll och företag som för det svenska elsystemet med en effektiv användning av el och annan energi. Att minska elanvändningen är klokt för det enskilda hushållet och det bidrar till företags konkurrenskraft. En effektivisering, fram- för allt vad gäller effekt, är särskilt viktigt för att möta de framtida utmaningarna för det svenska elsystemet. I arbetet med energi- effektivisering ska faktorer som befolkningsökning, utökad industri- produktion och en växande ekonomi beaktas. •De åtgärder som krävs för att få till en fungerande efterfråge- flexibilitet, det vill säga att kunderna fullt ut ska kunna delta på elmarknaden, ska genomföras. •Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. •En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör under- söka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certi- fikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Elmarknaden är internationell. Sammankopplingen mellan olika länder har ökat i betydelse. Överföringskapaciteten inom har stor betydelse givet att stor produktion sker i norra som den huvudsakliga efterfrågan finns i landets södra delar. Regelverken kring elnäten bör ständigt utvecklas för att säkerställa att näten byggs ut på ett kostnadseffektivt sätt, att elnäten är möjliggörare för nya produkter och tjänster och att det sker samhällsekonomiskt effektiva investeringar i ny elproduktion. Utvecklingen av överföringssystemet ska ses ur ett perspektiv som sträcker sig bortom gränser och ske i tätt samarbete med de nordiska grannländerna. Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Genom bättre samman- bindning av elnäten mellan länderna kring skapas också bättre förutsättningar för samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av vindkraftsparker till havs. •Överföringskapaciteten inom ska öka. •Överföringskapaciteten mellan och grannländerna ska öka. •Sverige ska driva på i EU för ökad sammankoppling mellan och inom länder. Marknadens funktion och upplägg är det som sätter ramarna för energimarknaden och alla dess intressenter. ska arbeta aktivt för att stärka nordiskt samarbetet kring nätinvesteringar, utveckla samarbetet kring NordPool och bidra till att fullfölja utvecklingen mot en fungerande nordisk slutkundsmarknad. I och i förs en bred diskussion om vilken fram- tida marknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. •Energikommissionen ska ta fram en särskild underlagsrapport där olika framtida marknadsdesigner med fakta och effekter beskrivs. Fokus på insatserna inom energiforskningen är områden: •Som bidrar till att uppnå uppställda klimat- och energipolitiska mål. •Som har förutsättningar för tillväxt och för export. Insatserna på energiforskningsområdet ska även fortsättningsvis foku- sera på teknikutveckling, demonstrations- och pilotprojekt på alla områden inom energiforskningen. Energiforskningen har en avgöran- de roll i att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkning- en av fastighetsskatt på vattenkraft ska ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. All övrig finansiering ska ske inom ramen för ansvarsfulla offent- liga finanser. En genomförandegrupp för energipolitik och kontrollstationer Ovanstående överenskommelse bör förvaltas och uppdateras. pågår arbetet i , som fått i uppdrag att ta fram en rad underlag och förslag för den framtida politiken. För våra partier är denna överenskommelse utgångspunkten i det arbetet. Efter att lämnat sitt betänkande bör det inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som gjort denna överenskommelse. Genomförandegruppen ska kontinuerligt följa upp överenskommelsen. De berörda myndigheterna bör kontinuerligt följa utvecklingen på den svenska elmarknaden. Det handlar om att analysera effekt- situationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterli- gare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer för att uppnå målet att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmark- nadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Sam- manställningen ska sedan ligga till grund för en kontrollstation som genomförs , med planerad start . för en trygg och hållbar elförsörjning •Målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och in- nebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska be- slut. •Sverige ska ha effektivare energianvänd- ning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). •Energimyndigheten får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sam- mankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. Skälen för förslag och bedömningar För att säkerställa ett fortsatt robust elsystem med en hög leverans- säkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser krävs beslut av en rad aktörer såsom kraftbolag, nätföretag, kunder, utvecklare, finansiärer, m.fl. Ett långsiktigt mål skapar tydlighet om energipolitikens inriktning, underlättar omställningen och minskar osäkerheten i samband med beslut om investeringar. föreslår att målet är för- nybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som för- bjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Skälen för förslag är följande. Som har framgått (kap. 5) har , ur ett tekniskt el- produktionsperspektiv, flera möjligheter att ersätta befintlig elpro- duktion med ny fossilfri elproduktion. Beroende på hur produktions- systemet utvecklas krävs även anpassningar av elnätet, både inom landet och för utbyte mellan länder.