sou · H5B365 · 2017-08-09 00:00:00 — Det är således en bild av läget som är omöjlig att negligera, även om man måste komma ihåg att det är en bedömning . Det är dock denna bild som är grunden till att flertalet aktörer inte ser varken något behov eller några påtagliga konsekvenser av formella förändringar i dagens hyressättningssystem. 5.3.Små effekter på byggandet och därmed på samhällsekonomin Utredningens två förslag till förändringar av presumtionsyran, det mer reformistiska innebärande smidigare användning och anpassning av redskapet samt det mer systemförändrande där hyresrättsmarknaden formellt delas i två delar efter byggår bedöms bägge av samtliga aktörer som vi intervjuat att de kommer att ha endast marginella effekter på byggandet. När det gäller det förstnämnda förslaget ser de flesta det som en fördel att öka möjligheterna att ändra hyran om omständigheterna förändras. Effekterna på byggandet bedöms dock som små. Däremot gör flera bedömningen att den delen i denna modell som handlar om att skydda hyresvärden från snabba effekter av en ev. sänkt hyresintäkt genom en nedtrappningsmodell är tveksam och möjligen även kontraproduktiv. Man tolkar införandet av en sådan regel som ett tydliggörande av att statsmakterna förväntar sig en sänkning av presumtionshyresnivån, efter att bindningstiden gått ut, ned mot bruksvärdesnivån. Eftersom parternas förväntan förefaller vara att presumtionshyrorna kommer att stå sig i hyresnämndernas prövningar vore en sådan åtgärd ett sätt att skapa oro och minska tron på att presumtionshyror är långsiktigt hållbara. Inte heller det andra förslaget om en ny skälighetsregel för lägenheter färdigställda efter t.ex. bedöms ha några effekter på byggandet. Här bör dock noteras likheterna mellan denna modell och den utveckling som beskrivs i förra avsnittet där med presumtionshyror skapat ett tudelat bruksvärdessystem. En ny skälighetsregel skulle i praktiken stadfästa den utveckling man redan tycker sig se ha inträffat. Sedan kan det diskuteras om det vore att föredra att staten lagstiftar om ett parallellt bruksvärdessystem baserat på den systematiska hyressättningens principer eller om en motsvarande ordning bör få växa fram organiskt ur nuvarande hyressättningssystem. Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 17 (25) Alla offentliga utredare ska enligt kommittéförordningen beskriva konsekvenserna av sina förslag ur några olika aspekter. Centralt därvidlag är att visa på vilka samhällsekonomiska konsekvenser som kan förväntas uppstå. När det gäller förändringar som påverkar bostadsmarknaden är det uppenbart att sådana konsekvenser kan ha stor betydelse för samhällsekonomin. Detta gäller framförallt om förslagen får effekter i form av ökat eller minskat byggande. Eftersom den allmänna bilden är att förändringar inom hyressättningssystemet i allmänhet och presumtionshyrorna i synnerhet anses vara relativt underordnade faktorer när det gäller att påverka byggandet kan man dock dra slutsatsen att utredningens två förslag till förändringar inte skulle få några märkbara samhällsekonomiska konsekvenser. 5.4.Hyresgäster och fastighetsägare - ingen tydlig vinnare En annan konsekvens av betydelse är hur olika huvudintressenter påverkas av förslagen till förändringar. När det gäller marknaden för hyreslägenheter utgörs dessa primärt av hyresgäster och fastighetsägare som bygger och förvaltar bostäder. Hur påverkas dessa två grupper av olika typer av utveckling av presumtionshyressystemet? Hyresgästerna kan delas upp i några olika undergrupper, de som bor i en lägenhet med förhandlad bruksvärdeshyra, de som bor i en lägenhet med presumtionshyra och de som kommer att flytta in i en nyproducerad lägenhet. Den förstnämnda gruppen är den som regeringen i utredningens direktiv särskilt vill skydda genom att markera att förslagen inte får innebära att deras hyresnivå höjs. Som framgått är branschens aktörers bedömning att några smittoeffekter på hyrorna i det befintliga beståndet knappast lär uppstå när presumtionstiderna successivt upphör. Helt säkert är förstås inte detta och det är i detta scenario som det kan finnas en risk att de presumtionshyror som efter spärrtiden omvandlas till förhandlade bruksvärdeshyror även kommer till användning som jämförelsematerial i hyresnämnderna när lägenheter i det befintliga beståndet prövas, t.ex. efter renoveringar. Detta skulle även kunna hända enligt utredningens alternativ ett, men inte enligt alternativ två om den särskilda skälighetsregeln. Det går att föra ett liknande resonemang om konsekvenserna för de som bor i en lägenhet med presumtionshyra. Enligt den allmänna bedömningen att några smittoeffekter mellan bruksvärdeshyror och presumtionshyror inte kommer att uppstå kommer inga konsekvenser på hyrorna att uppstå. Dock skulle, om denna förutsägelse visar sig vara felaktig, vissa gynnsamma effekter kunna uppstå för denna grupp. I den mån några förväntningar uttalades på vad som skulle hända efter att presumtionstiderna löpt ut handlade dessa om att en anpassning skulle behöva ske till den lägre hyresnivån inom bruksvärdessystemet. Det är denna förväntan som också präglar förhållningssättet i regeringens direktiv till utredningen. Om en sådan anpassning faktiskt skulle ske, dvs. att hyresnämnderna kommer att pröva presumtionshyror mot bruksvärdeshyror, kommer denna grupp av hyresgäster att framstå som vinnare. Denna effekt kommer i så fall att uppstå oavsett om något av utredningens förslag blir verklighet eller inte. Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 18 (25) När det gäller hyresgäster som kommer att bo i en nyproducerad hyresrätt förefaller det bli relativt egalt vilket hyressättningssystem som blir verklighet. Om nuvarande presumtionsmodell eller utredningens alternativ ett blir verklighet kommer ur hyresgästernas perspektiv hyressättningen ske på samma sätt som . Basen för presumtionshyresförhandlingen kommer således att utgöras av fastighetsägarnas kostnader och rimliga vinstkrav. Om utredningens alternativ två skulle bli verklighet är det mer oklart var nyproduktionshyrorna kommer att hamna. Det är förstås rimligt att tro att de landar i närheten av dagens presumtionshyror eller av fastighetsägaren egensatta hyror. Men eftersom basen för bedömningen inte längre ska vara kostnader utan en bedömning av hyresgästens värdering av lägenheten enligt de systematiska kriterierna är det inte självklart att nivån blir densamma. Även för fastighetsägarna kan de olika alternativen innebära konsekvenser. Eftersom hyresgästernas och hyresvärdarnas intressen i hög grad utgör spegelbilder till varandra, åtminstone vad gäller synen på hyrans storlek, kan de förda resonemangen om konsekvenser för hyresgästerna i princip inverteras. 5.5.Tidsdimensionen, kort- och långsiktiga konsekvenser Ett ytterligare viktigt perspektiv är när i tiden konsekvenserna av ett förslag uppstår. Konsekvenser som uppstår direkt vid genomförandet av en åtgärd och som relativt snart kan lösas, t.ex. implementeringsproblem, kan bedömas på ett annat sätt än konsekvenser som hänger ihop med själva innebörden av förändringen och som kan förväntas bli långsiktiga. Av de konsekvenser som diskuterats går det att dra vissa tidsmässiga slutsatser. Till att börja med kan konstateras att processerna för att förändra bostadsmarknaden i termer av byggande och förändrad hyressättning till sin natur är långsiktiga. Det tar åtskilliga år från det att ett hyreshus börjar planeras tills det att hyresgästerna kan flytta in. Hyresförhandlingssystemet bygger på årliga justeringar och att åstadkomma stora förändringar tar tid. Prövningen i hyresnämnderna är i praktiken tillbakablickande och gör det svårt att hantera större förändringar i hyressättningen. De enda kortsiktiga förändringar man kan tänka sig utifrån det nuvarande läget är därmed sådana som inte har med materiella förhållanden att göra. Det man främst kan tänka sig är att signaler som av bygg- och fastighetsägarbranschen uppfattas som att det saknas en långsiktig trovärdighet i hyressättningsprinciperna relativt snabbt skulle kunna få effekter på planeringen av nya hyresbostadsprojekt. När det gäller långsiktiga konsekvenser kommer sådana säkerligen att uppstå. Vilka det blir hänger dock samman med vilket av de möjliga scenarierna som blir verklighet. Utifrån det nuvarande presumtionssystemets utveckling och de förslag till förändringar som utredningen diskuterar kan man, som framgått av analysen, skissera tre potentiella huvudlinjer för utvecklingen. I takt med att presumtionshyrorna övergår till att ses som förhandlade bruksvärdeshyror börjar hyresnämnderna pressa ned dem till bruksvärdesnivåer. Detta scenario skulle visa att den grundläggande teorin om att presumtionshyrorna och bruksvärdeshyrorna måste närma sig varandra när spärrtiden är över visar sig Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 19 (25) Denna utveckling skulle ta att uppnå. Först när skillnaderna mellan presumtions- och bruksnivåerna blir riktigt stora skulle problemets vidd synas tydligt. Effekten i det läget skulle dock riskera att bli ett slag mot incitamenten att bygga nya hyresrätter. Scenariot kan inte uppstå med utredningens alternativ två. I takt med att presumtionshyrorna övergår till att ses som förhandlade bruksvärdeshyror börjar hyresnämnderna pröva äldre lägenheter med god standard och finna att det är presumtionshyrorna som utgör den skäliga nivån, dvs. en smittoeffekt uppstår. Även detta scenario bygger på att det inte går att ha olika hyresnivåer inom ett och samma system och att presumtionshyrorna verkligen var det tidsbegränsade undantag de utformades som. Skulle effekten av presumtionssystemet bli att bruksvärdeshyrorna börjar pressas uppåt skulle effekten att minska incitamenten för nyproduktion bli betydligt mindre. Däremot skulle det innebära en stor utmaning för bruksvärdessystemets roll som garant för likvärdiga boendemöjligheter i . En svår politisk diskussion om marknadshyror riskerar att uppstå. Tudelningen av hyresmarknaden fortlever och stabiliserar sig. Dagens höga hyresnivåer blir norm för nyproduktionen som bruksvärdessystemet består i det befintliga beståndet och följer sin sedvanliga utvecklingsgång med årliga förhandlingar och kontrollerade hyresjusteringar. Detta scenario, som skulle kunna uppnås såväl genom dagens presumtionsmodell som via utredningens alternativ två, skulle förena fastighetsägarnas behov av att få ut tillräckligt höga nyproduktionshyror med hyresgästernas behov av att slippa dramatiska hyreshöjningar för de bruksvärdesförhandlade hyrorna. Även om detta scenario skulle förena de två stora motstridigheterna i dagens hyressystem är frågan hur länge det skulle klara att hantera sprängkraften med två separata utvecklingar inom samma hyressystem. 5.6.Vad kommer att hända ? Efter att ha diskuterat läget på hyresmarknaden i allmänhet och presumtionshyrorna i synnerhet med ett tvärsnitt av aktörer inom området framstår vissa slutsatser klarare än andra. En sådan är att systemet för hyressättning endast är en mindre faktor när det gäller samhällsproblemet att åstadkomma ett ökat byggande. Dels är det flera andra faktorer som påverkar incitamenten att bygga hyresrätter mer än dagens modell för att sätta hyror, dels är det frågan om hur mycket det på kort sikt är möjligt att öka byggandet. Många menar att svensk byggsektor inte är långt från sitt kapacitetstak, vilket gör det än svårare att påverka situationen med förändringar av hyressättningen. En annan intressant, och av allt att döma brett förankrad, iakttagelse är att de tio åren med presumtionshyror och de begränsningar den inneburit förväntas att i praktiken ha skapat en ny hyressättningsmodell. De flesta verkar tro att förhandlade presumtionshyror efter presumtionstidens utgång kommer att bli förhandlade bruksvärden på en ny högre hyresnivå och att det i bruksvärdessystemet hädanefter kommer att förhandlas hyror för lägenheter äldre än cirka 2010 enligt sedvanliga bruksvärdesprinciper och för lägenheter byggda efter denna tidpunkt kommer nivåerna att ligga kring de tidigare presumtionshyrorna. Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 20 (25) Om denna bild av hyressättningen kommer att visa sig stämma inställer sig två intressanta frågor. Den första avser om en sådan tudelad bruksvärdesmodell är långsiktigt hållbar. Kommer det att gå att härbärgera den inneboende sprängkraften i att kalla helt olika nivåer av hyror för bruksvärdesförhandlade? Den andra frågan handlar om de materiella förutsättningarna för den högre hyresnivån. Den främsta förklaringen till att nyproduktionshyrorna stigit så mycket är att presumtionssystemet låter byggkostnaderna få genomslag på hyrorna. Så länge byggkostnaderna ligger på dagens nivåer kommer presumtionssystemet att generera höga bruksvärdesförhandlade hyror fram i tiden. Skulle åtgärder vidtas som trycker ned byggkostnaderna framöver bör det rimligen även påverka presumtionshyrorna. Det skulle i så fall kunna vara möjligt att nyproduktionshyrorna börjar närma sig hyrorna inom det befintliga beståndet. Men om det sker kommer det ta flera decennier. Frågan är som sagt om nuvarande hyressättningssystem är tillräckligt stabilt för att hantera en sådan utveckling. Det är i detta perspektiv som utredningens förslag kommer in. Alternativ 1 i den del som innebär en uppmjukning av användningen av dagens presumtionssystem förefaller klokt att genomföra men kommer inte påverka de långsiktiga förutsättningarna. Alternativ 2 däremot skulle få konkret betydelse för det framtidsscenario som här skisseras. Om långsiktig stabilitet är önskvärd kan det vara relevant att genom denna modell skapa en struktur för hyressättningen som annars kommer att saknas. Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 21 (25) Bilaga 1 – Källmaterial – Det svenska hyressättningssystemet. Rapport 2014:13 (2014) – indikatorer – Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos. Nummer 1, maj (2017) – Läget på bostadsmarknaden – Bostadsbyggande (2017) [excelfil] – Rapport om hur dagens system för hyressättning kan utvecklas (2016) Fastighetsägarna – Hyressättning vid nyproduktion – En sammanställning av enkät – Utredning om utveckling av hyressättning vid nyproduktion. Underlag för sammanträde 2, (2017) – Presumtionshyror – Enkät om bostadsbyggande & hyressättning. Redovisning av enkätsvar… (2013) – Presumtionshyror – Åtgärder för att öka byggandet av hyresrätter. En utvärdering av systemet med presumtionshyror… (2013) – Utredning presumtionshyra. Sammanställning av enkät (2017) Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 22 (25) Bilaga 2 – Intervjupersoner Björklind, Per – Enhetschef förhandling, , – VD, Björkvald, – Utredare, , – Förhandlingsansvarig, , – Hyresförhandlare, , – Chef , Helsingborgshem , – Hyresexpert, Kockum, – Hyresförhandlare, , Hans – Professor i fastighetsekonomi, tidigare vid Mark-Nilelsen, – Sakkunnig, , – Hyresråd, , – Bostadsanalytiker, Ränk, – Koncernchef, Röjdemark, – Fastighetschef, Sabel, PG – VD, , Per – Bostadspolitisk expert, , – Näringspolitisk chef, , – Chefsjurist, , – VD, Botkyrkabyggen Förändrad presumtionshyra, Konsekvensanalys 23 (25) presumtionshyra(55 c § 1 st HL) enligt 55 § HL. presumtionshyra(55 c § 4 st HL) (eller om det Hyran presumeras vara skälig vid prövning Undantag (hyran presumeras inte skälig): -Brist i förutsättningarna i 55 c § 1 st HL, -Synnerliga skäl eller förhandlings- ersättning (55 c § 3 st HL), eller -Ny FÖK om att tidigare FÖK ej ska gälla. Hyran enligt ursprungliga FÖK presumeras vara skälig. Den del av hyran som ändrats i ny FÖK, eller den ändring som begärs, skälighetsprövas av hyresnämnden. Den ändrade hyran presumeras därefter skälig. Undantag från den ändrade hyrans presumtionsverkan gäller enligt ovan. FÖK presumeras vara skälig. Prövning enligt 55 c § HL. Processöversiktfören överenskommelseom presumtionshyraoch ändrad presumtionshyraunder presumtionstiden Av figuren framgår hur en presumtionshyra eller ändrad presumtionshyra kan prövas i hyresnämnden. Processen kvarstår oförändrad om våra förslag till ändringar i presumtionshyresmodellen införs (se kapitel 7). De orangefärgade rutorna markerar de möjligheter som en hyresvärd (54 § HL eller 24 § HFL) eller en hyresgäst (54 § HL, 22 § HFL eller 24 § HFL) har för att hänskjuta en tvist om presumtionshyra till hyresnämnden. Av figuren framgår även enligt vilka utgångspunkter prövningen i hyresnämnden ska ske. Om vårt förslag om en ny modell för tvistlösning genomförs (se kapitel 8), tillförs systemet nya möjligheter att komma överens om en presumtionshyra eller ändrad presumtionshyra genom medling. Möjligheten att förhandla om bruksvärdehyra enligt 55 § HL, eller att i utgångsläget förhandla om individuella hyresavtal med hyresgästerna, omfattas inte av figuren. Förkortningar i figuren: HL = 12 kap. jordabalken (hyreslagen) HFL = Hyresförhandlingslagen (1978:304) FÖK = Förhandlingsöverenskommelse enligt HFL om presumtionshyra FO = Förhandlingsordning för huset FK= Förhandlingsklausul i enskilt hyresavtal –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.