sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Många upplever det som mycket tröttande att kämpa för att hålla uppmärksamheten uppe och använda både syn och hörsel för att uppfatta vad som händer.23 Det påverkar också hur mycket ork som finns kvar för att bearbeta det som sägs, vilket kan påverka måluppfyllelsen. Undervisningen behöver ge eleverna möjlighet att utveckla strategier för att klara av sin kommunikation. Det kan vara strategier som att fråga när man inte uppfattar vad som sägs, att placera sig strategiskt i ett rum samt att använda teknisk utrustning och kräva att andra använder den. Att kunna stå upp för dessa och andra strategier kräver både kunskap och trygghet. Ett medel för att utveckla trygghet och hörselidentitet för elever som går integrerade i vanliga klasser kan vara att ge dem möjlighet att träffa 21Vermeulen, A., m.fl. (2012). 22Lederberg, A.R. m.fl. (2013). 23Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013c). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … andra i samma situation. Otrygga elever kan utveckla strategier för att dölja sin hörselnedsättning. Det kan handla om att eleverna inte använder sin hörapparat, att de skrattar och nickar utan att ha förstått, att de svarar ”jag vet inte” när de inte uppfattat frågan, att de bara ställer ja- och nejfrågor, att de drar sig undan och så vidare.24 Det har visat sig att de elever som har svårast att acceptera sin hörselnedsättning också har störst problem med att använda hörtekniska hjälpmedel och strategier för sitt lyssnande.25 I en undersökning26 uppgav elever med hörselnedsättning att ljud- miljön var den viktigaste faktorn för att kunna delta i under- visningen. HRF menar att de flesta elever med hörselnedsättning går i skolan på hörandes villkor, i stora klasser med dålig ljud- miljö.27 Av Skolinspektionens rapport från 200928 framgår att lär- miljön för elever med hörselnedsättning är mycket varierande i skolorna. Hörselslingor finns i allmänhet endast i elevernas hem- klassrum och ljuddämpningen i övriga lokaler är långt ifrån till- fredställande. Många lokaler är bullriga och ekande, vilket medför att eleverna blir trötta efter att ha vistats i dem. En dålig ljudmiljö är en arbetsmiljöfråga och i förlängningen också en kostnadsfråga. Det är inte ovanligt att skolpersonal och elever drabbas av ”ljudtrötthet” eller tinnitus. I HODA-rapporten29 konstateras att bullermiljön i svenska klassrum är ”helt oacceptabel”. Enligt rapporten uppfyller av klassrummen inte minimikrav när det gäller ljudmiljö, ljudklass C. Medan ljudklass C är minimikrav för normalhörande är ljudklass A mest relevant för elever med hörselnedsättning.30 När man dessutom 24Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013c). 25Wennergren, A-C. (2007). 26Specialpedagogiska skolmyndigheten (2008b). 27Hörselskadades (2007). 28Skolinspektionen (2009). 29Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). 30Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009a). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … mäter bakgrundsbuller och efterklang i klassrummen har endast av klassrummen bra eller acceptabel ljudmiljö. Följande fem faktorer ingår i föreskrifter om akustik:31 1.Efterklangstid – rummets eko eller svar när man skapar ljud där inne. Beror bland annat på ytbeläggning och rumsvolym. 2.Buller från yttre miljö – ljud från till exempel trafik och skolgård (bestäms av konstruktion på fönster och fasad). 3.Installationsbuller – ljud från ventilation, temperaturstyrning, vattenrör, belysning och så vidare. 4.Stegljud – ljud som förs in i rummet när någon går utanför i korridor eller trappa. 5.Ljudisolering – ljud som överförs från aktivitet i intill-, ovan- eller underliggande rum eller korridor. För att tal ska uppfattas utan problem för normalhörande måste det upplevas åtminstone dubbelt så starkt som bullret, en skillnad på cirka . Redan vid lättare hörselnedsättning blir det svårare att uppfatta tal i en bullrig miljö. Då måste skillnaden mellan talet och de störande ljuden vara större, kanske 15–20 dB.32 Det är alltså viktigt att reducera bullret i klassrummet. Bullret kan komma utifrån och från intilliggande rum, till exempel från korridorer, skol- gård eller trafikleder. Bullret kan också komma från det egna klass- rummet, från ventilation, armaturer och datorer, eller vara egen- producerat aktivitetsbuller från lärare och elever som samtalar och bord och stolar som skrapar. Ljudmiljön i svenska klassrum är eftersatt och behovet av att göra något åt den är stort. Många av de åtgärder som behöver göras är också kostsamma, men inte orimliga. För att höja ljudklassen från C till A i ett klassrum krävs en investering på cirka 10 000 kronor.33 Ett problem är dock att av klass- rummen, enligt , inte uppfyller normerna för 31Swedish (2007). 32Specialpedagogiska skolmyndigheten (2013c). 33Uppgifter av , akustiker vid SPSM under ett seminarium Hörteknik och dess användning i skolan. Pedagogiska behov hos elever med dövhet … Att höja ljudklassen i dessa klassrum kan därför kosta mycket mer. Ett sätt att slippa kostsamma åtgärder i efterhand är att vid nyproduktion och renoveringar alltid planera och bygga för en god akustisk miljö. Som skolledare eller lärare kan man också vidta enklare och mindre kostsamma åtgärder för att förbättra den akustiska miljön i skolan. Med hjälp av ljuddisciplin och akustikbehandling kan man minska det egenproducerade bullret. Absorberande material som akustikplattor, gardiner och mjuka golv kortar efterklangstiden. Mjuka golv absorberar också skrap från klackar, stols- och bords- ben. Så kallade doppskor på stols- och bordsben minskar också skrapljud. Även bänkar utan lock och med mjukare skiva bidrar till att reducera det egenproducerande ljudet. Att upprätthålla en god taldisciplin, med en lågmäld samtalsnivå där en i taget talar, bidrar också till en god ljudmiljö. Att behovet av akustikförbättrande åtgärder är stort avspeglas också av projekten inom det statsbidrag utredningen har haft att fördela . 100 av sammanlagt 199 genomförda projekt har inbegripit olika typer av miljöförbättrande åtgärder med alltifrån nya möbler och gardiner till doppskor för stols- och bordsben. För- utom ljuddämpning och skärmar har klassrum utrustats med ljud- utjämnings- och flermikrofonsystem. Eftersom elever med dövhet eller hörselnedsättning i hög grad använder synen för kommunikation är ljusmiljön viktig för dem. Ljusmiljön tycks vara bättre än ljudmiljön i svenska klassrum. HODA-rapporten34 anger att ljusmiljön i termer av ljusstyrka är relativt god i klassrummen. När det gäller ljusmiljön är det dock inte bara en fråga om ljusstyrka. Ljuset ska inte skapa reflektioner i tavlor, bilder eller bordsytor eller skapa för starka kontraster. 34 Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … 6.3Tekniken som ett stöd Elever med hörselnedsättning får hörteknik för skolbruk förskriven som ett av flera verktyg för att bli delaktiga35 i undervisningen och skolarbetet. Skolinspektionen har noterat36 att elever med hörselnedsättning väljer att inte använda sina tekniska hjälpmedel. Orsakerna kan enligt Skolinspektionen vara att tekniken stör eller att man inte vill avvika från . Skolinspektionen anser att skolorna måste bli bättre på att motivera eleverna att använda de tekniska hjälpmedel som erbjuds. Men det är inte bara en fråga om att motivera eleverna att använda den teknik som finns. Skolinspektionen konstaterar att skolorna saknar såväl teknik som kunskap om hur tekniken ska användas. Detsamma konstateras i och HRF:s årsredovisning 200737, se avsnitt 5.2 De flesta går integrerat. Hörapparat är ett samlingsbegrepp för bakom-örat-apparater, i-örat- apparater, benförankrade hörapparater, kokleaimplantat med mera. Hörteknik är teknik som kompletterar lyssning med hörapparat. För de flesta elever med hörselnedsättning är hörapparat det viktigaste hjälpmedlet. Oavsett hur bra hjälpmedelet fungerar kommer eleven inte att få fullgod hörsel. Det kan fortfarande vara svårt att uppfatta tal, speciellt om det är mycket bakgrundsljud och avståndet till den som talar är 2–eller mer. Många hör- apparater har också en inbyggd telespole, och då kan man välja att lyssna genom hörapparaten eller via teleslinga eller båda . Några hörapparater har även inbyggd radiomottagare, så att man kan använda trådlös mikrofon och sända direkt till hörapparaten. 35Med delaktighet menas att elever med hörselnedsättning ska kunna lyssna på lärare och kamrater utan att ägna mycket kraft åt att höra vad som sägs. Att vara delaktig innebär således att ha möjlighet att delta i interaktionen i klassrummet på likande vis som klass- kamraterna. 36Skolinspektionen (2009). 37Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). (2007). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … Moderna hörapparater utnyttjar olika typer av signalbehandling för att bland annat förstärka tal och reducera bakgrundsbrus. Trots detta kan det vara svårt att skilja ut bakgrundsljudet från det talade ljudet.38 Använder man mikrofon kommer det som sägs uppfattas betydligt starkare än bakgrundsbullret. För att stödja en inkluder- ande och dialogiskt inriktad pedagogik krävs flera kamrat- mikrofoner, så att en elev med hörselproblematik kan delta i klassens eller gruppens diskussioner. Forskning39 har visat att fler mikrofoner i klassrummet ökar elevernas delaktighet och både elever och lärare är nöjda med systemen. Eleverna menade att de hörde bättre och att kommunikationen gick snabbare. Av HODA- rapporten40 framgår dock att kamratmikrofoner saknas på många håll och om det ändå finns mikrofoner är de ofta för få, se avsnitt 5.2 De flesta går integrerat. Som lärare är det viktigt att ha tydliga rutiner för hur kamrat- mikrofonerna används och för servicen av dem. Det är inte rimligt att det ansvaret läggs på eleverna. Trådlösa mikrofoner har ganska lång räckvidd, så även ur det perspektivet är det viktigt att fundera över användningen. Stationära eller portabla system Det finns två typer av teleslingor: fasta installationer och portabla system. Ett system består av sändare, det vill säga en trådlös mikrofon, och en mottagare, som antingen kan vara stationär eller portabel. Dessutom behövs i allmänhet en koppling till hör- apparaten, en så kallad slingförstärkare, men det finns även direkt- koppling från mottagaren till hörapparaten. Vid val av teknik är det några grundläggande frågor man bör ta hänsyn till. Först och främst kan man behöva göra något åt akustiken i klassrummet, för det finns ingen teknik som kompenserar för dålig akustik. Sedan behöver man fråga sig om den planerade tekniken är funktionell, driftsäker och enkel att använda i sammanhanget. Valen kan se olika ut beroende på om tekniken ska 38Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009a). 39Dahlgren , A. Utredningens forsknings- och kunskapsöversikt, bilaga 5. 40Specialpedagogiska skolmyndigheten (2014a). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … användas av hörselklasser, hörselgrupper eller elever i integrerad undervisning och om undervisningen ska bedrivas i hemklassrum eller i flera ämnesklassrum. Det är också av stor betydelse att man kan åstadkomma korta mikrofonavstånd. Ljudutjämningssystem är ett universellt hjälpmedel och ersätter inte den teknik som beskrivs ovan. Ljudutjämningssystem är främst till för elever med lättare hörselnedsättning och för elever som har svårigheter med perception, inlärning eller uppmärk- samhet. I har systemen fått stor spridning som en universell teknik för att förbättra undervisningssituationen för hörande.41 Ett ljudutjämningssystem är dock inte ett alternativ till ljudsanering av lokalerna utan ett komplement, vilket kräver att bakgrunds- störningar och efterklangstider hålls på rimliga nivåer. Systemet bygger på en teknik med flera mikrofoner som samlar upp ljud och levererar detta via ett antal högtalare till lyssnare som oftast inte har hörapparat. Vem ansvarar för tekniken? konstaterar i en rapport42 att kommuner och landsting har ett delat ansvar för elever med funktionsnedsättning som har behov av hjälpmedel i skolan. ansvarar för personliga hjälpmedel och skolhuvudmannen för pedagogiska. Gränsdragningen är dock svår eftersom en och samma produkt kan vara antingen ett personligt eller pedagogiskt hjälpmedel. anser att det behövs lokala överens- kommelser mellan och tillhörande kommuner för att tydliggöra ansvaret. Gränsdragningsproblem får inte drabba eleverna och deras möjlighet att vara delaktiga i undervisningen. Oklarheter om vem som ansvarar för vad kan allt för ofta fördröja eller hindra att eleverna får den tekniska utrustning de har behov av. 41Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009a). 42Hjälpmedelsinstitutet (2008). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … 6.4Skolan – en port mot framtiden Elever med dövhet eller hörselnedsättning lyckas sämre i skolan än genomsnittet. Skillnaderna i skolresultat fortsätter på högskolenivå och följer eleverna ut i arbetslivet, där arbetslöshet är dubbelt så vanligt bland personer med dövhet eller hörselnedsättning jämfört med hörande. Enligt HRF fortsätter 10–av elever med dövhet eller hörselnedsättning till högre utbildning. Detta kan jämföras med riksgenomsnittet som är . Koppling mellan kommunikation och ohälsa Forskning visar att det finns en tydlig koppling mellan kommunikation, psykiskt välmående och social kompetens.44 En dansk studie45 visar att elever med hörselnedsättning hade 3,7 gånger så många psykosociala problem som hörande elever. Men studien visar också att mängden problem var beroende av språklig förmåga, tecknad eller muntlig, i så måtto att elever med god språklig förmåga skattade sitt välbefinnande på samma nivå som hörande elever. Detta understryker vikten av god kommunikation för välbefinnandet. Mobbning är enligt viss forskning 2–3 gånger vanligare bland elever med hörselnedsättning än andra, vilket kan förklaras med bristande kommunikativ förmåga.46 Det finns alltså flera skäl till att det är viktigt att skapa en kommunikativ miljö i skolan där även elever med dövhet eller hörselnedsättning kan vara delaktiga. Tröskeln in i arbetslivet blir hög för den som inte gått igenom gymnasieskolan och har en gymnasieexamen. Att man inte lyckas bli etablerad på arbetsmarknaden innebär ett utanförskap och får för individen inte bara ekonomiska utan även hälsomässiga 43Hörselskadades (2007.) 44Percy-Smith, L. m.fl. (2008a och b). 45Dammeyer, J. (2010). 46Weiner, M.T. m.fl. (2013). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … SOU 2016:46 Dessutom får det konsekvenser för samhälls- ekonomin. Dålig allmänhälsa är mer än dubbelt så vanligt bland personer med hörselnedsättning som bland resten av befolkningen.47 HRF menar att den dåliga allmänhälsan oftast inte beror på hörsel- nedsättningen i sig utan på konsekvenserna av att ha en besvärlig hörselsituation och svårt att uppfatta vad andra säger. Även internationella studier har funnit att personer med hörselnedsättning visat hög grad av psykosocial ohälsa.48 Det är vanligare med medicinska småkrämpor och känslor av ensamhet och depression hos unga vuxna med dövhet eller hörselnedsättning än hos andra unga. Dessutom har de generellt ett svagare socialt nätverk. Enligt HRF:s uppgifter var andelen med förtids- pension nästan dubbelt så hög bland personer med hörselned- sättning som i resten av befolkningen. Bland personer med hörsel- nedsättning var förtidspensionerade medan andelen i hela befolkningen var cirka 8 procent.49 Den höga andelen beror enligt HRF bland annat på att personer med hörselned- sättning inte erbjuds adekvata arbetshjälpmedel, anpassad arbets- miljö och andra rehabiliterande åtgärder. I stället får de sjuk- eller aktivitetsersättning. Enligt en finsk studie50 var arbets- lösheten dubbelt så hög bland vuxna med hörselnedsättning som bland hörande. 47Hörselskadades (2007). 48Dahlgren , A. Utredningens forsknings- och kunskapsöversikt, bilaga 5. 49Hörselskadades (2007). 50Järvelin, M. R. m.fl. (1997). Pedagogiska behov hos elever med dövhet … Utredningen har låtit göra en socioekonomisk investeringsanalys av vad skolmisslyckanden och utanförskap hos personer med dövhet, hörselnedsättning och grav språkstörning kostar samhället, se bilaga 7. Av analysen framgår att kostnaderna för utanförskap varierar starkt, både i storlek och fördelning. Kostnaderna beror på utanförskapets omfattning, varaktighet och orsak. Då en person misslyckas i skolan och hamnar i utanförskap, här definierat som att personen inte kan försörja sig med eget arbete på en arbetsmarknad, inträffar två typer av effekter. Den ena är att samhället tappar i produktionsvärde, det uppstår en sorts BNP-förlust till följd av att personen inte bidrar till folkhushållet. Den andra är att det tillkommer kostnader för personens försörjning. I regel försörjer samhället personer som inte kan arbeta genom a-kassa, sjukpenning eller försörjningsstöd. Lite förenklat kan man säga att utanförskap, oavsett anledning och förutsatt att utanförskapet inte är förknippat med någon som helst följd- eller sidoproblematik som kräver insatser från samhällets sida, kostar 500 000–inklusive de försörjningskostnader som uppstår. Vilka socioekonomiska effekter uppstår om man lyckas reducera effekterna av funktionsnedsättningen genom stödjande insatser ? Vad skulle de ekonomiska konsekvenserna vara av att utanförskapet reduceras från att vara omfattande till mindre omfattande? Se mer om detta i avsnitt 28.2 Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. 7Elever med dövhet eller hörselnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning En del av målgruppen elever med dövhet eller hörselnedsättning har även intellektuell funktionsnedsättning. På samma sätt som andra elever i målgruppen kan dessa elever ha behov av hörsel- anpassningar eller teckenspråk. De behöver få möjlighet till kommunikation på flera olika sätt för att kunna vara aktiva och ta initiativ i samspel med andra. Det gäller i särskilt hög grad om eleverna ligger på en tidig utvecklingsnivå. Detta kapitel beskriver elevgruppen, elevernas behov av stöd, deras skolgång och hur specialskolan kan garantera deras rätt till kommunikation. Elever med dövhet eller hörselnedsättning och intellektuell funktions- nedsättning är en heterogen grupp. Det beror bland annat på att det är vanligt att eleverna även har andra funktionsnedsättningar i varierande grad. Medan många av eleverna utvecklar teckenspråk eller talat språk har andra stora kommunikationsproblem. När flera funktionsnedsätt- ningar uppträder kan det få stora konsekvenser för kommunikation och lärande. Många elever med dövhet eller hörselnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning kan få sitt behov av stöd uppfyllt i skolan på hemmaplan genom hörsel- anpassningar och olika former av alternativ och kompletterande kommunikation, AKK, medan andra kan behöva den tvåspråkiga undervisning i en teckenspråkig miljö som finns inom specialskolan. Elever med dövhet eller hörselnedsättning … Stödet till elevgruppen är inte likvärdigt i landet Utredningen har i en skolenkät ställt frågor till nästan 400 rektorer på grund- och gymnasiesärskolor som har elever med dövhet eller hörselnedsättning. Den kompetensutveckling om hörselnedsättning som berörda klass- eller ämneslärare fått skiljer sig mycket mellan skolorna. Kompetensutvecklingen domineras av några timmars handledning, se figur 7.1. På av de aktuella skolorna har de flesta berörda lärarna inte fått någon kompetensutveckling alls inom området. På av skolorna har lärarna fått längre utbildning. Hur mycket kompetensutveckling har de flesta av berörda klass- och ämneslärare fått kring hörselnedsättning? Svar från 398 grund- och gymnasiesärskolor och 1 561 grund- och gymnasieskolor som har elever med grav hörselnedsättning, procent I de grund- och gymnasiesärskolor som anger att de har elever med dövhet eller hörselnedsättning ser tillgången till hörselpedagog olika ut. av skolorna har tillgång till hörselpedagog och har det inte, se figur 7.2. Elever med dövhet eller hörselnedsättning … Figur 7.2 Andel skolor med tillgång till hörselpedagog via huvudmannens försorg Svar från 398 grund- och gymnasiesärskolor och 1 560 grund- och gymnasieskolor som har elever med grav hörselnedsättning, procent TAKK eller tvåspråkig undervisning i teckenspråkig miljö? För att kompensera för olika kommunikationssvårigheter kan elever med dövhet eller hörselnedsättning och grav intellektuell funktions- nedsättning och deras omgivning använda AKK. Förutom att använda och tolka naturliga uttryckssätt som kroppsspråk, gester och mimik kan eleverna ha nytta av tecken som alternativ och kompletterande kommunikation, TAKK, eller grafiska och visuella verktyg, till exempel föremål, bilder och bokstäver. Genom att eleverna får stöd att använda och anpassa lärplattor, datorer och andra kommunikationsverktyg efter sina förutsättningar kan de uttrycka sig på ett tydligare sätt. En del elever kan kommunicera med TAKK, tal, ljud, bildstöd och ordbilder som komplement till att förstå och uttrycka sig med det svenska språket utifrån sina förutsättningar. Andra elever kan ha behov av tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö på specialskolan. Enligt ledningen på Specialpedagogiska skolmyndig- heten, SPSM, lärare på Åsbackaskolan och resurscenter döv/hörsel kan elevernas kommunikation med tecken då sägas sikta mot utveckling av förmågan att förstå och uttrycka sig med teckenspråk utifrån individuella förutsättningar. Den teckenspråkiga miljön får specialskolans personal stå för i de fall eleverna själva är mycket begränsade i sin kommunikation på grund av funktionsnedsättning. Teckenspråkig personal behöver anpassa språket utifrån elevernas Elever med dövhet eller hörselnedsättning … behov men kan fortfarande utnyttja språkets nyanser för att utmana deras tänkande. Eleverna kan också ha nytta av förebilder i form av teckenspråkiga kamrater både med och utan intellektuell funktionsnedsättning. Oavsett graden av intellektuell funktions- nedsättning kan elever med dövhet eller hörselnedsättning alltså ha behov av det ”språkbad” som erbjuds i och med tvåspråkig undervisning i en teckenspråkig miljö. Den enskilda elevens behov är inte alltid uppenbart men kan redas ut i en sammanvägd bedömning gjord av bland annat psykolog, läkare, logoped och pedagog med specifik kompetens kring dövhet, hörselnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning. Skolplacering på regionsskolorna och Åsbackaskolan får specialskolans elever med dövhet eller hörselnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning som läser grundsärskolans ämnen vanligen sin skolplacering på regionsskolorna medan de elever som läser ämnesområden enligt inriktningen träningsskola går på Åsbackaskolan. Enligt för mottagande i special- skolan och för Rh-anpassad utbildning finns det fall där vårdnads- havare vars barn har behov av att läsa ämnesområden inte har accepterat en placering på Åsbackaskolan. Då har placering på en regionsskola blivit en lösning. En del elever på den utvecklingsnivå som enligt SPSM:s uppdelning motiverar en placering på Åsbackaskolan går alltså i regionsskolorna. /16 gick två elever med dövhet eller hörselned- sättning i kombination med intellektuell funktionsnedsättning på Åsbackaskolan. På skolan gick också två elever med tidig dövblind- het och en elev med behov av teckenspråk på grund av talstörning. Samtliga läste enligt träningsskolans kursplaner. Antalet elever på Åsbackaskolan har varit betydligt större. 8 Elever med dövblindhet Elever med dövblindhet är en heterogen grupp som enligt 7 kap. 6 § skollagen (2010:800) kan tas emot i specialskolan. Beroende på om dövblindheten är tidig eller senare har eleverna mycket olika behov av stöd i skolan. Detta kapitel beskriver elevgruppen, elevernas behov av stöd, deras skolgång och hur specialskolan kan garantera deras rätt till utbildning. Tidig och senare dövblindhet föds det 6–8 barn med utvecklad dövblindhet. Ytterligare 20 personer i varje årskull utvecklar dövblindhet innan de fyller . Den nordiska definitionen av dövblindhet som antogs är