sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — •ta ställning till om det ska införas en lagstadgad skyldighet för föräldrar att delta i samarbetssamtal eller medling innan en dom- stolprocess inleds. Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals Det är angeläget att reglerna om vårdnad, boende och umgänge på ett ändamålsenligt sätt tar till vara barnets rätt och gör det möjligt för barnet att komma till tals vid bedömningen av vad som är bäst för honom eller henne. Barnets bästa och barnets rätt att framföra sina åsikter utgör två av grundläggande prin- ciper. Vad som är barnets bästa är inte närmare definierat i föräldra- balken och inte heller i . Regeringen anser att det är en process i flera steg. Dels ska vetenskap och beprövad erfaren- het inhämtas samt underlag från närstående och yrkespersoner som har kunskap om barnet. Dels ska det barnet själv ger uttryck för beaktas i bedömningen av barnets bästa (prop. 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga s. 36). Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska domstolen ta hänsyn till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mog- nad. Vidare ska den som verkställer en vårdnadsutredning i regel försöka klarlägga barnets inställning och redovisa den för domstolen. Om särskilda skäl talar för det, finns det också en möjlighet att höra barnet i domstol. Det finns alltså regler som syftar till att säkerställa att barnet kommer till tals i mål om vårdnad, boende och umgänge. I detta ingår att lyssna på barnet och respektera honom eller henne som en individ med egna uppfattningar. Det innebär dock inte att barnets åsikter alltid måste följas. Barnet har också en rätt att inte uttala en åsikt. Det har gjorts gällande att barn inte kommer till tals i tillräcklig utsträckning i vårdnadsmål och att bar- nets vilja inte beaktas tillräckligt i fall när han eller hon har uttryckt Det är viktigt att reglerna, och inte minst deras tillämp- ning, säkerställer att barnets åsikt hämtas in och beaktas i tillräcklig utsträckning. Det finns därför anledning att undersöka hur tillämp- ningen fungerar och överväga behovet av åtgärder för att stärka barnets ställning. Utgångspunkten bör vara att barnets åsikt hämtas in på ett sätt som inte försätter barnet i en situation där han eller hon tvingas ta ställning i konflikten mellan föräldrarna. Det kan finnas olika lös- ningar för att uppnå detta. Utredaren bör belysa för- och nackdelar med olika alternativ. Ett alternativ kan vara att utveckla och för- bättra samarbetet mellan socialnämnden och domstolen. För närvar- ande pågår det arbete på olika håll i landet som bygger på ett sådant nära samarbete, där personer med särskild barnkompetens från social- nämnden tar aktiv plats i domstolsprocessen i syfte att öka barn- rättsperspektivet. Det kan i detta sammanhang också finnas anled- ning att överväga att införa någon form av biträde för barnet (jfr prop. 2011/12:53 Barns möjlighet att få vård s. 21 f.). För att barnet ska kunna framföra sin åsikt behöver han eller hon ha fått den information som krävs för att kunna sätta sig in i frågan och överblicka konsekvenserna av ett ställningstagande. Rätten till information är alltså en viktig förutsättning för att barnet ska ha en möjlighet att komma till tals och bli delaktig. Det har redan införts en uttrycklig rätt för barn att få del av relevant information när socialnämnden vidtar åtgärder som rör barnet (prop. 2006/07:129 Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m.). Någon motsvarande rätt till information har barnet inte under domstols- processen. Det ligger därför nära till hands att överväga om inte barnet också under handläggningen i domstol bör ha en uttrycklig rätt att få del av relevant information. •kartlägga och analysera i vilken utsträckning och på vilket sätt barnets åsikt och vilja redovisas och beaktas av domstolar och socialnämnder i mål om vårdnad, boende och umgänge vid bedöm- ningen av barnets bästa, •ta ställning till hur barnets rätt att komma till tals kan stärkas, och •ta ställning till hur barnets rätt att få del av relevant information i frågor om vårdnad, boende och umgänge kan förbättras. Risken för att barnet far illa Barn ska behandlas med aktning för sin person och egenart. Bar- nets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna inne- bär inte att barnet måste leva eller umgås med båda föräldrarna under alla förhållanden. Ett barn har en absolut rätt att inte själv bli utsatt för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling. Genom vårdnadsreform tydliggjordes därför att risken för att bar- net eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp, olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa ska beaktas särskilt i bedöm- ningen av vad som är bäst för barnet. Om det framkommer uppgifter om att barnet far illa, måste dom- stolen och socialnämnden alltid göra en riskbedömning. Riskbedöm- ningen ska grundas bl.a. på vad som är utrett om tidigare inträffade händelser och om andra faktiska omständigheter. Det har i olika sammanhang gjorts gällande att riskbedömningar görs i för liten utsträckning och att de riskbedömningar som görs i vissa fall är bristfälliga. Frågan är alltså om den lagändring som gjordes har fått önskad effekt eller om det krävs ytterligare åtgärder. Det finns anledning att närmare undersöka myndigheter- nas arbete med riskbedömningar och identifiera de brister som kan behöva åtgärdas. Ett sätt att förbättra riskbedömningarna i vårdnads- mål kan vara att utveckla metodstöd. Det kan inte heller uteslutas att det finns behov av att justera regelverket i syfte att tydliggöra och precisera riskbedömningarnas roll och betydelse. •kartlägga och analysera hur domstolar och socialnämnder redo- visar och beaktar risken för att barnet far illa i mål om vårdnad, boende och umgänge, och •ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säker- ställa att riskbedömningar görs i tillräcklig utsträckning och att dessa bedömningar är av hög kvalitet. Allvarligt våld i familjen Om en förälder gör sig skyldig till allvarligt våld mot den andra för- äldern, ställs särskilt höga krav på att samhället ingriper för att skydda barnet. Om barnet står under båda föräldrarnas vårdnad och en av dem brister i omsorgen om barnet, ska domstolen ge den andra för- äldern ensam vårdnad. Om även den andra föräldern brister i om- sorgen om barnet eller inte lever ska domstolen flytta över vård- naden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Frågan kan prövas på talan av socialnämnden, som är skyldig att ansöka om vårdnadsöverflyttning när den får kännedom om att någon åt- gärd behöver vidtas i fråga om vårdnaden. En överflyttning av vård- naden förutsätter dock att det finns en lämplig person inom eller utanför barnets nätverk som vill ta över vårdnaden. Det är angeläget att möjligheten att flytta över vårdnaden från en förälder används när det krävs för att tillgodose barnets bästa. Regeringen gav därför i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning och i vilka situationer socialnämnden tillämpar möjlig- heten att väcka talan om vårdnadsöverflyttningar i samband med att det förekommer våld i familjen. Av redovisning framgår att socialnämnden i stor utsträckning använder sig av möj- ligheten att väcka talan om överflyttning av vårdnaden när den ena föräldern har dödat den andra. Det tar dock ofta innan en vårdnadsöverflyttning faktiskt kan genomföras. Ett skäl till det är att det är svårt att hitta en lämplig vårdnadshavare. Av redovisningen framgår vidare att socialnämnden sällan för talan om överflyttning av vårdnaden vid annat allvarligt våld i familjen. I dessa fall är det i stället vanligast att den andra föräldern ansöker om ensam vård- nad (i samband med våld i familjen, 2013). Alla barn har rätt till stabilitet och trygghet. Detta förutsätter att det finns en vårdnadshavare som kan fatta beslut till barnets bästa. Det kan t.ex. handla om att ett barn behöver få vård eller behandling. Det är därför inte godtagbart att det i fall när en vård- nadsöverflyttning krävs för att tillgodose barnets bästa tar innan överflyttningen kan genomföras. Det finns anledning att över- väga olika åtgärder för att komma till rätta med detta. Ett alternativ som bör övervägas är att barnet – i de fall det är svårt att skyndsamt hitta någon som vårdnaden kan flyttas till – erbjuds en tillfällig lös- ning i vårdnadsfrågan. •ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att förbättra och effektivisera hanteringen av frågor om överflytt- ning av vårdnad när det förekommit allvarligt våld i familjen. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Frågor om vårdnad, boende och umgänge prövas av domstolen i den ort där barnet har sin hemvist, vilket anses vara den ort där barnet var folkbokförd den l november föregående år. Om det inte finns någon behörig domstol, väcks talan i . Nuvarande bestämmelser om behörig domstol kan medföra pro- blem när en av parterna och barnet har skyddade personuppgifter. Exempelvis kan käranden ha svårt att välja rätt domstol, och det kan finnas viss risk för att uppgifterna röjs under domstolsprocessen (jfr SOU 2004:1 Ett nationellt program om personsäkerhet). Det måste vara möjligt för en förälder att få tillgång till en domstolsprövning. är det viktigt att skapa en trygg ord- ning runt förfarandet, så att den som har skyddade personuppgifter inte behöver vara orolig för att uppgifterna avslöjas. En särskild forumregel som möjliggör rättegång på annan ort än barnets hem- vistort skulle kunna bidra till att uppnå detta. •ta ställning till om det behöver införas särskilda forumregler i för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter, och •ta ställning till om det i övrigt behöver vidtas åtgärder för att möjliggöra en trygg domstolsprocess när någon av parterna och barnet har skyddade personuppgifter. Handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge Det är viktigt att föräldrar ges möjlighet att själva komma överens under domstolsprocessen och att frågor om barnets bästa blir till- räckligt utredda. ska domstolsprocessen vara effektiv och handläggningen av mål om vårdnad, boende och umgänge ska inte dra ut i onödan. Handläggningen av vårdnadsmål ställer stora krav på kompetens och erfarenhet, såväl i domstol som hos socialnämnden. Detsamma gäller handläggningen av verkställighetsärenden. Det krävs bl.a. kun- skaper om barn och barns behov. Det finns också behov av insikter om hur barn och familjer reagerar i kris och hur parterna ska bemötas. Även det förhållandet att allt fler mål har internationell anknytning ställer krav på särskild kompetens. För att domstolen ska kunna göra en riktig bedömning är det också avgörande att det finns ett bra beslutsunderlag. Vårdnadsutredningarnas kvalitet är alltså av stor betydelse. Genom vårdnadsreform genomfördes vissa lagändringar för att skapa en mer effektiv domstolsprocess. Bland annat flyttades handläggningen av verkställighet av avgöranden om vårdnad, boende och umgänge från de allmänna förvaltningsdomstolarna till de all- männa domstolarna. Vidare tydliggjordes att domstolen ska fatta ett interimistiskt beslut endast när det behövs för barnets bästa. Dess- utom genomfördes ändringar för att förbättra kvaliteten på utred- ningar om vårdnad, boende och umgänge. Det klargjordes t.ex. att den som genomför en utredning ska lämna en rekommendation till beslut, om det inte är olämpligt. Det finns emellertid indikationer på att de förändringar som genomfördes inte har fått det genomslag som eftersträvades. Bland annat har det påtalats att utredningar om vårdnad, boende och umgänge i många fall drar ut och att domstolarna fort- farande ofta fattar intermistiska beslut. Även om det i vissa fall kan vara nödvändigt att domstolen interimistiskt beslutar i en fråga om vårdnad, boende eller umgänge, kan sådana beslut också leda till en mer utdragen domstolsprocess och få en styrande inverkan på det slutliga avgörandet. Det har vidare gjorts gällande att vårdnadsutredningarna inte alltid håller tillräckligt hög kvalitet. Bland annat har det uppmärksammats att det inom ramen för en vårdnadsutred- ning inte finns möjlighet för socialnämnden att höra barnet utan föräldrarnas samtycke när dessa är vårdnadshavare. Att en förälder kan hindra att barnet hörs i vårdnadsutredningen leder inte bara till ett bristfälligt underlag utan innebär också att barnet fråntas sin rätt att komma till tals i processen. Det har också påtalats att det finns behov av att förbättra socialnämndens möjligheter att hämta in andra relevanta uppgifter om barnet och familjen, som inte alltid kan ske beroende på att det finns olika sekretessregler för barna- vårdsärenden och familjerättsliga ärenden inom socialnämnden. Det är angeläget att domstolsprocessen är effektiv och ändamåls- enlig. För att uppnå en hög kvalitet är det viktigt att det finns till- gång till utbildning och kompetensutveckling. Det finns därför anled- ning att överväga ytterligare åtgärder för att stärka och förbättra kompetensen vid handläggningen av frågor om vårdnad, boende och umgänge. •ta ställning till hur kvaliteten på utredningar om vårdnad, boende och umgänge kan förbättras, •ta ställning till om det finns behov av åtgärder för att stärka kompetensen i frågor om vårdnad, boende och umgänge, bl.a. i fråga om riskbedömningar, och •ta ställning till om det i övrigt behöver vidtas åtgärder för att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig domstolsprocess. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren ska beakta grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Arbetet ska ske med utgångspunkt i barnets bästa. Utredaren ska även i övrigt beakta de rättigheter som barn tillerkänns i barnkon- ventionen. Utredaren ska i sitt arbete på lämpligt sätt föra en dialog med barn. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som läm- nas får för barn, både på kort och på lång sikt. Utredaren ska vidare redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas kan få för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män samt beakta det jämställdhets- politiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta relevant arbete som pågår inom . Utredaren ska särskilt följa ar- betet och vid behov inhämta synpunkter från i fråga om försöksverksamhet med samverkansteam, i fråga om uppdraget om samarbetssamtal och Utredningen om tvångs- vård för barn och unga (S 2012:07). Utredaren ska i den utsträckning som det bedöms lämpligt in- hämta synpunkter från berörda statliga och kommunala myndig- heter och organisationer. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som är befog- ade. Utredaren ska uppmärksamma och beakta internatio- nella åtaganden. Utredaren ska bedöma förslagens ekonomiska konsekvenser för det allmänna. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökning- ar, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska vidare bedöma förslagens inverkan på det kommunala självstyret. Uppdraget ska redovisas . vårdnadsutredning (Ju 2014:14) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om en ut- värdering av vårdnadsreform (dir. 2014:84). Utredningen har antagit namnet vårdnadsutredning. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Aktörer som utredningen hämtat in synpunkter från Familjerättsbyrån för , och kom- mun Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Organisationer, föreningar med flera1 Barnens rätt i samhället rättsskydd för kvinnojourer och tjejjourer i för Medling och konflikthantering Kvinnolobby kvinno- och tjejjourers riksförbund, numera Unizon Makalösa föräldrar 1 I något fall har utredningen blivit kontaktad av aktören. Det finns 48 tingsrätter i . Från var och en av tingsrätterna har vårdnadsutredning hämtat in •De fem första domarna som meddelats efter där det funnits ett tvistigt yrkande om vårdnad om barn. Här har efterfrågats endast domar som meddelats efter huvudför- handling vid vilken någon av parterna har yrkat ändring i vård- naden. som bygger på att parterna har nått en samför- ståndslösning har alltså inte efterfrågats. Vidare har domar i mål där socialnämnden har fört talan inte efterfrågats. •När det gäller dessa domar har utredningen dessutom hämtat in –kopia av snabbupplysningar och/eller vårdnadsutredning (i de mål det finns), –kopia av dagboksblad, och –uppgift om huruvida domen överklagats. 1.Har en förälder fört talan? 2.Meddelades domen efter huvudförhandling? 3.Fanns det ett tvistigt yrkande om vårdnad om barn? Mål som inte ger tre ”Ja” på frågorna 1–3 sorteras bort. Förutsättning- en ”tvistigt yrkande” är uppfylld när någon av föräldrarna vid huvud- förhandlingen yrkade ändring i vårdnaden om något barn och den andra föräldern motsatte sig detta. Barn: antal och ålder 4.Hur många barn rörde målet? Antalet anges i Excel. 5.Var barnet 0–när domstolen meddelade domen? 6.Var barnet 3–när domstolen meddelade domen? 7.Var barnet 6–när domstolen meddelade domen? 8.Var barnet 9–när domstolen meddelade domen? 9.Var barnet 12–när domstolen meddelade domen? Om målet rör två barn i samma åldersspann, kan detta anges i Excel. Ålderskategorierna är hämtade från tabellen på s. 750 i SOU 2005:43. Avsikten är bl.a. att redovisa barnets inställning och knyta den till åldern, jfr den nämnda tabellen. Det framstår som lämpligt att utgå från barnets ålder när domen meddelades. Vad handlade målet om? 10.Handlade målet om vårdnad? 11.Handlade målet om boende? 12.Handlade målet om umgänge? Vårdnaden när målet inleddes 13.Hade föräldrarna gemensam vårdnad om barnet/barnen när målet inleddes? 14.Hade fadern ensam vårdnad om barnet/barnen när målet in- leddes? 15.Hade modern ensam vårdnad om barnet/barnen när målet in- leddes? Det är tänkbart att det i något mål rörde sig om gemensam vårdnad om något barn och om ensam vårdnad om något barn etc. Detta kan dokumenteras genom att flera av frågorna 13–15 besvaras med ”Ja”. Vad låg till grund för yrkandet om ensam vårdnad? En förutsättning är att det finns ett tvistigt yrkande om vårdnad om barn (se fråga 3). När målet inleds kan det vara så att föräldrarna har gemensam vårdnad och att en av dem (eller båda) yrkar ensam vård- nad. Det kan också vara så att en av föräldrarna har ensam vårdnad och att den andra yrkar gemensam vårdnad. I sistnämnda fall argu- menterar föräldern med ensam vårdnad för att förhållandet ska bestå. Den förälderns argument får då användas för att besvaras frågorna 16–31. 16.Åberopade någon av föräldrarna samarbetssvårigheter till grund för yrkandet om ensam vårdnad? I SOU 2005:43, se s. 745, används uttrycket ”allvarliga samarbets- svårigheter”. Eftersom utredningen avser att granska endast sådana domar där det funnits ett tvistigt yrkande om vårdnad om barn, fram- står det som överflödigt att kvalificera samarbetssvårigheter som ”all- varliga”. I betänkandet används uttrycket ”ingen kommunikation” (se s. 745). Med uttrycket avses att det görs gällande att föräldrarna inte kan eller vill tala med varandra. Det framstår som lämpligt att låta ”samarbetssvårigheter” rymma även sådana påståenden. Med ”sam- arbetssvårigheter” avses primärt förhållanden som 6 kap. 5 § andra stycket FB i första hand tar sikte på. Av praktiska skäl är det ändå nödvändigt att besvara den aktuella frågan jakande så fort någon part anför något som han eller hon kvalificerar som samarbetssvårigheter. 17.Åberopade någon av föräldrarna våld/hot mot föräldern till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 18.Åberopade någon av föräldrarna våld/hot mot barnet/barnen till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 19.Åberopade någon av föräldrarna sexuella övergrepp mot annan än barnet/barnen till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 20.Åberopade någon av föräldrarna sexuella övergrepp mot bar- net/barnen till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 21.Åberopade någon av föräldrarna risken för att barnet/barnen olovligen förs bort eller hålls kvar till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 22.Åberopade någon av föräldrarna den andra förälderns missbruk till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 23.Åberopade någon av föräldrarna den andra förälderns psykiska ohälsa till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 24.Åberopade någon av föräldrarna brister i omsorg om barnet/bar- nen till grund för yrkandet om ensam vårdnad? Frågan tangerar frågorna 17–23. Här avses mer allmänt hållna på- ståenden om att den andra föräldern, på annat sätt än genom våld eller hot, har brustit/riskerar att brista i omsorgen om barnet på ett sådant sätt att det är motiverat med ensam vårdnad. Frågan torde fånga upp mer allmänt hållna påståenden om bristande föräldraförmåga. Till detta kommer att frågan torde fånga upp vissa fall som ryms inom uttrycket ”annars far illa” i 6 kap. 2 a § andra stycket FB. 25.Åberopade någon av föräldrarna till grund för yrkandet om ensam vårdnad att den andra föräldern motarbetat umgänge? Uttrycket ”motarbetat umgänge” används i SOU 2005:43 (se s. 745). Det rymmer ”såväl situationer där en förälder upplever att den andra föräldern försvårar umgänget med barnet eller inte medverkar till tillräckligt frekvent umgänge, som situationer där boföräldern vägrar medverka till umgänge över huvud taget”. Det är tänkbart att ett på- stående om ett sådant förhållande åberopas till grund för ett yrkande om ensam vårdnad. 26.Åberopade någon av föräldrarna kontinuitetsprincipen till grund för yrkandet om ensam vårdnad? I SOU 2005:43 används uttrycket ”kontinuitetsprincipen”. Med kontinuitetsprincipen avses att barnet inte ska flyttas från sin invanda miljö, dvs. barnet ska fortsätta att bo hos den förälder som det har bott hos. 27.Åberopade någon av föräldrarna till grund för yrkandet om ensam vårdnad att han eller hon bäst kan främja en god kon- takt mellan barnet/barnen och den andra föräldern? 28.Åberopade någon förälder till grund för yrkandet om ensam vårdnad att den andra föräldern inte har följt vad som tidigare beslutats om barnet/barnen? Frågan tar sikte på två situationer, nämligen •vad som beslutats om barnet/barnen i ett tidigare mål, och •vad som beslutats om barnet/barnen i det aktuella målet. Den senare punkten tar sikte på endast intermistiska beslut. 29.Åberopade någon av föräldrarna barnets/barnens inställning till grund för yrkandet om ensam vårdnad? 30.Var någon av föräldrarna dömd för brott mot den andra eller barnet? 31.Åberopade någon av föräldrarna något annat skäl till grund för yrkandet om ensam vårdnad? Allmänt om frågorna 16–31: I SOU 2005:43 anför man (s. 745) att det är svårt att utläsa ur domarna vilka omständigheter föräldrarna direkt åberopar till stöd för sin talan i målet och vilka om- ständigheter som mer kan sägas utgöra en ”bakgrundsbeskrivning”. I betänkandet har man valt att, i det aktuella avsnittet, notera alla om- ständigheter som tagits upp i domarna utan att göra någon sådan värdering. Avsikten är att utredningen ska göra på samma sätt. Något som talar för det är (kanske) domstolens utredningsskyldighet. 32.Lämnade socialnämnden s.k. snabbupplysningar? Här avses upplysningar inför ett interimistiskt beslut. Det är nämligen i det sammanhanget socialnämnden, om det är lämpligt, ska höra för- äldrarna och barnet. 33.Om svaret på fråga 32 är jakande, hade socialnämnden personlig kontakt med barnet/barnen? Med ”personlig kontakt” avses att socialnämnden inför snabbupplys- ningarna talade med barnet/barnen eller (dessutom) träffade det/dem vid hembesök eller i annat sammanhang. 34.Om svaret på fråga 32 är jakande, hade socialnämnden personlig kontakt med något/några – men inte samtliga – barn? Att frågan inte besvaras jakande ska uppfattas som att socialnämnden hade personlig kontakt med samtliga barn. 35.Inkom socialnämnden med vårdnadsutredning? Utöver vårdnad kan utredningen avse också boende och/eller um- gänge. Motsvarande gäller i det följande. 36.Om svaret på fråga 35 är jakande, hur tog det att färdig- ställa vårdnadsutredningen? Tiden räknas från domstolens förordnande till dess utredningen inkom.