sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Detta var en följd av att de olika dagtyperna, dagar på sjukpenningnivå och dagar på lägstanivå, inte var uppdelade mellan föräldrarna. Det nu gällande regelverket innebär emellertid att dagarna är fördelade även utifrån er- sättningsnivå. (se 12 kap. 15 § socialförsäkringsbalken). Oavsett vård- nad tas majoriteten av dagarna ut när barnet är litet, men det finns vissa skillnader i hur användningen ser ut. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Not: Samma vårdnadsform för barnet , föräldrar med ensam vårdnad redovisas gemensamt då antalet ensamstående män är så få. Som tabellen ovan visar var det för barn vars förälder hade ensam vårdnad mycket vanligt att använda åtminstone fram till att barnet var gammalt, av barnen hade en förälder som hade tagit ut så många dagar, motsvarande andel när barnen hade för- äldrar med gemensam vårdnad var enbart . När barnet var var det av dem med ensam vårdnad som hade använt åtminstone , medan motsvarande för dem med gemensam vårdnad var . Vid treårsdagen var det mer än hälften av dem med ensam vårdnad som hade tagit ut . Att ta ut mycket få dagar är inte särskilt vanligt vare sig föräldrarna har ensam eller gemensam vårdnad. Ensam vårdnad om ett barn innebär inte per automatik att föräldern är ensamstående, dvs. inte delar bo- stad med någon annan. Föräldern kan ha ensam vårdnad om ett barn och gemensam vårdnad om ett annat och kan också vara samman- boende med någon annan förälder. Vissa av dem med ensam vårdnad lever dock i ensamståendehushåll, med eller utan kontakt med den andra föräldern. På liknande sätt innebär det inte att alla föräldrar med gemensam vårdnad lever tillsammans. Dock är majoriteten av dem med gemensam vårdnad sammanboende, särskilt när barnet är yngre Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet (se även avsnitt 5.2). Med ensam vårdnad disponerar som sagt vård- nadshavaren över samtliga dagar med föräldrapenning själv. Det kan påverka uttagsmönstret, på så sätt att de dagar som normalt är tillägna- de den andra föräldern, inklusive de månader som normalt är reserve- rade för den föräldern, kan användas fritt. I den mån de som har ensam vårdnad också är ensamstående så är det mer vanligt att de hushållen har en lägre ekonomisk standard än om barnet lever i en familj med föräldrar som är gifta eller sammanboende (se vidare avsnitt 6.9.2). Det kan påverka uttaget på så sätt att ledigheten inte kan sträckas ut genom att ta ut färre dagar med föräldrapenning . 6.3.4Män i statlig sektor tar ut flest föräldrapenningdagar I figur 6.11 redovisas medianuttaget för kvinnor och män efter anställ- ningssektor samt för företagare med B-inkomst, dvs. inkomst från en- skild firma.6 Jämfört med ett genomsnittsmått ger medianen här något högre värden för kvinnor och något lägre värden för män. Figuren vi- sar också spridningen i uttag för respektive grupp där den övre respek- tive nedre kvartilen anger uttaget för de som tar ut högst respektive lägst antal dagar. Det är för kvinnor i sektor och bland företagare som medianuttaget av föräldrapenning är som högst, och för kvinnor är det lägst i statlig sektor. För män är mönstret det motsatta. 6 Företagare definieras som de med en B-inkomst som överstiger A-inkomsten. B-inkomst avser inkomst från näringsverksamhet och A-inkomst avser förvärvsinkomst. Inkomstuppgifterna avser PGI. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Not: Övre kvartil avser gränsen vid vilken tar ut fler nettodagar och lägre kvartilen vid vilken tar ut färre dagar. Skillnaden i uttag av föräldrapenning är betydande mellan de 25 pro- cent som tar ut högst respektive lägst antal dagar med föräldrapenning (se figur 6.11). För kvinnor är skillnaderna störst för statligt anställda där det skiljer medan det för kvinnor i sek- tor skiljer . I absoluta tal är skillnaden mellan den övre och nedre kvartilen något mindre för män. Det skiljer dock ändå i statlig sektor mellan den fjärdedel män som tar ut högst respektive lägst antal dagar. Motsvarande siffra för manliga företagare är . Kvinnor i och privat sektor koncentrerar sitt uttag mer till barnets yngre åldrar, enbart av det totala antalet uttagna dagar sker efter barnets treårsdag. För kvinnor i den statliga sektorn och i landstingssektorn är motsvarande andel . Antalet dagar som tas ut efter treårsdagen varierar mellan för kvinnor i den kommunala sektorn och för kvinnor i landstingssektorn. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet För män är det i privat och sektor som tas ut efter treårsdagen, . I genomsnitt används av män under den tiden. Män i privat och sektor tar därmed i högre grad än män i statlig sektor och landstingssektor ut sin föräldrapenning senare i barnets liv, och tar även ut totalt sett färre dagar. För män som är företagare () är medianuttaget av föräldra- penning lägre än för de män som är anställda. För kvinnor som är företagare ligger uttaget i nivå med uttaget för kvinnor i privat sektor. Dock skiljer sig även uttaget för både kvinnor och män mellan olika typer av företagsformer vilket dock inte varit möjligt att fånga ut- ifrån statistik. uppgifter speg- lar uttaget fram , men avser barn födda och i statistiken går det enbart att se dem som har enskild firma. har bearbetat statistik kring uttag av föräldrapen- ning för företagare och då tagit hänsyn till vilken företagsform föräld- rarna har (se tabell 6.4). Klassificeringen som anställd, egenföretagare med aktiebolag, enskild näringsidkare eller kombinatör utgår från LISA-databaser och avser individens syssel- sättning vid barnets födelseår. Föräldrarna är sammanboende . Det är tydligt att det främst är för män med eget företag som användningen av föräldrapenning är mer villkorad, enbart av män med enskild firma använde åtminstone en föräldrapenningdag innan barnet fyllde . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , kommande rapport. *En tredjedel av gruppen kombinatörer saknar inkomst från näringsverksamhet. Gruppen överlag visar stora likheter med gruppen anställda vilket gör det troligt att en stor andel i gruppen får sin främsta för - sörjning från anställning. Not: Beräkningarna baseras på följande antal kvinnor och män; Anställda (152 400 män, 209 222 kvinnor), Eget aktiebolag (4 714 män, 1 274 kvinnor), Enskild firma (6 845 män, 5 232 kvinnor), Kombinatör (23 208 män, 14 521 kvinnor). För män med aktiebolag är andelen som har tagit ut minst högre än för dem med enskild firma, men för bägge grupperna är an- delen jämfört med de män som var anställda lägre. Bland kvinnor var det av dem med enskild firma som inte tog ut en enda föräldrapenningdag . Bland dem som tog ut dagar fanns det också skillnader i hur många dagar som användes. Antalet använda föräldrapenningdagar var lägst för dem med eget aktiebolag, bland både män och kvinnor, vilket kan vara en indikation på att det är svårt att helt släppa företaget och att ledigheten därför blir kortare. En anledning till detta förhållande kan även vara att aktiebolag ten- derar att ha en högre ambitionsnivå vad gäller att expandera verksam- heten, men också att företagsformen oftare innefattar andra anställda än vad som är fallet när det gäller andra företagsformer. Det kan ändå konstateras att det genomsnittliga antalet använda dagar låg på 261, dvs. kvinnor använde mer än hälften av för- äldrapenningen. 6.3.5Sammanfattande beskrivning av bakgrundsfaktorernas betydelse för intensitet i uttaget Figurerna 6.12 och 6.13 nedan ger en sammanfattande bild av det ge- nomsnittliga uttaget av föräldrapenning vid barnets treårsdag för kvin- nor och män grupperade efter olika bakgrundsfaktorer. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet kan de studerade kvinnorna och männen tillhöra flera olika grupper i figurerna och vissa av bakgrundsfaktorerna kan också samspela, även om exempelvis en hög utbildning inte nödvändigtvis behöver innebära hög inkomst. Sektorer är också ett delvis trubbigt mått eftersom det inte ger information om huruvida föräldern är tjänsteman eller an- ställd, för vilka det kunde vara stora skillnader i villkor om bland annat föräldralön. Källa: , egna bearbetningar. Not: Företagare definieras som de med B-inkomst och det är inte möjligt att särskilja företagsform. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. Not: Företagare definieras som de med B-inkomst och det är inte möjligt att särskilja företagsform. För män är skillnaden i antalet uttagna dagar stor. Den grupp som tar ut är de som är anställda i statlig sektor, de tar ut nästan dubbelt så många dagar som de som tar ut lägst antal dagar i de studerade grupperna, dvs. män med enbart grundskoleutbildning. Manliga företagare ligger bland de grupper som har ett lägre uttag, medan kvinnliga företagare ligger mer i mitten. Det är också tydligt att kvinnor med hög utbildning, kvinnor med hög inkomst och kvin- nor som arbetar i statlig sektor delar föräldrapenningen mer med den andra föräldern, vilket även tidigare studier har kommit fram till (För- säkringskassan 2013a och 2011b; ISF 2012 och 2013a; Duvander m.fl. 2015). Även bland män med högt föräldrapenninguttag finns motsva- rande grupper representerade, dvs. hög inkomst, hög utbildning re- spektive anställd i statlig sektor. Detta kan också spegla möjligheterna att vara föräldraledig, dvs. att det i vissa yrken, sektorer etc. kan vara lättare att vara föräldraledig som man eftersom det finns en generös föräldralön och arbetsgivaren har en positiv attityd till ledighet. För kvinnor och män med utländsk bakgrund skiljer sig uttaget åt i re- lation till kvinnor och män födda i . Kvinnor födda i utlandet Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet har ett högre genomsnittligt uttag av föräldrapenning än kvinnor födda i , medan det motsatta är fallet för män (se SOU 2016:73 för mer information). 6.4Föräldraledighet på heltid och deltid Den statistik som tillhandahåller avser uttagna dagar med föräldrapenning och kan ge en indikation på föräldraledig- hetens längd och fördelning. Den kan också ge information avseende hel- och deltidsledighet. För att ge en fullständig bild av tiden med barnet, fördelningen av ledighetstiden mellan föräldrarna och hur för- äldrapenning och föräldraledighet används behöver dock uppskatt- ningar av även den obetalda ledighetstiden göras. Den totala föräldraledighetslängden, samt huruvida den är samman- hängande eller består av kortvariga perioder, har betydelse för kvin- nor och mäns totala arbetsutbud, intjänade inkomster och framtida pensioner. Ett antal olika undersökningar har genomförts för att för- söka beskriva föräldraledighetslängden, dels enkätundersökningar där föräldrar tillfrågas om sin ledighet i efterhand, dels undersökningar där man utifrån den befintliga statistiken skattar ledighetsperiodernas längd. Med båda metoderna finns felkällor. I en enkät eller intervju- undersökning kan svarsfrekvensen vara låg och respondenterna min- nas fel eller anpassa sina svar. I en modell där föräldraledigheten skat- tas kan antagandena som är utgångspunkten för beräkningen leda till att ledighetslängden antingen blir underskattad, om för långa perio- der utan föräldrapenninguttag undantas, eller att föräldraledighets- längden blir överskattad, om föräldern i stället till exempel har arbe- tat, studerat m.m. då föräldrapenning inte har tagits ut. I tabellen nedan redovisas ett antal olika studiers uppskattningar av föräldraledighetslängden. De olika metoderna är inte alltid jämförbara eftersom mätningsperioden (barnets ålder), metoden och regelver- kets konstruktion har varierat mellan de olika mätperioderna. I de in- tervjuundersökningar som genomfördes av () samt 2003 (barn födda bl.a. 1999) respek- tive 2013 (barn födda och barn födda ) har liknande meto- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet der använts för att jämförelser ska kunna göras avseende hur lång föräldraledighet föräldrarna uppger sig ha haft. Vid undersök- ningen om barn födda respektive 2009 hade dock det totala an- talet möjliga dagar med föräldrapenning ökats och reserverats för båda föräldrarna. Uttagsmönstret för män och kvinnor hade förändrats som en följd av detta och även som ett resultat av den underliggande trenden att män använder allt fler dagar med föräldrapenning. Tabellen ska därför tolkas som ett antal nedslag för skattad föräldraledighetslängd. Källa: och 2010; SOU 2014:28; RFV 2003b; RFV 2004; 2013c. *Skattning inom parantes redovisar längden om enbart föräldrar som använt föräldrapenning ingår. Från tabellen kan utläsas att föräldraledighetslängden för kvinnor inte har varierat särskilt mycket , trots stora förändringar i föräldra- penningens regelverk medan mäns föräldraledighet har ökat . Jäm- förelser ska dock göras med försiktighet. I intervjuundersökningen från (2013c) framkom att 41 pro- cent av kvinnorna uppgav sig ha varit föräldralediga , vilket innebär att var lediga längre än så. Totalt uppgav en ledighetstid på exakt och av kvinnorna uppgav att de varit lediga . Mycket långa ledigheter var inte så vanliga, totalt av kvinnorna uppgav en kortare ledighets- längd än 18 månader. För männen var ledigheten betydligt kortare. av männen var överhuvudtaget inte föräldralediga . Enbart av männen var lediga . Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , 2013c. Not: Avser intervjuer med män och kvinnor till barn födda respektive 2009. I undersökningarna , 2013 och 2014 har även relationen mellan antalet dagar med föräldraledighet och använda dagar med föräldrapenning studerats. Relationen ser mycket likartad ut för män och kvinnor i studien och ligger på på varje föräldrapenningdag. Om deltidsledigheten inkluderas blir re- lationen 1,6–1,på en föräldrapenningdag. För att kunna göra en jämförelse med undersökningen har ett annat mått än heltid och deltid använts när relationen har räknats fram. Vad som kan observeras är att den faktiska ledighetslängden i relation till uttaget har ökat , både för kvinnor och för män. För de föräldrar som svarade i undersökningen gick det i genomsnitt på varje uttagen föräldrapen- ningdag för männen. var motsvarande siffra 1,48. För kvinnorna gick det på varje föräldrapen- ningdag enligt undersökningen 2003, vilket utökades enligt undersökningen 2013. För barn födda konstruerades ett liknande mått som visade hur starkt sambandet var mellan uttagna föräldrapenningdagar och föräldraledighetsdagar. Måttet visade att korrelationen var starkare för män än för kvinnor, 0,8 respektive 0,6. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Undersökningsperioden i de studier som återges här sträcker sig längre än de 18 månader då hel ledighet utan föräldrapenninguttag är möjligt. Det går inte att utifrån statistiken utläsa om föräldrarna in- tensifierar sitt uttag efter den tidpunkten. Det kan konstateras att av de kvinnor som uppmanades uppskatta sin föräldraledighet (hel- och deltid för barn födda och 2009) uppgav en total ledighetslängd som översteg 18 månader (2013c). För män var ledigheten aldrig så lång, däremot inföll den ofta senare i barnets liv vilket kan innebära att möjligheten till ledighet från ar- betet till större del är avhängig användande av föräldrapenningdagar för män än för kvinnor. Längre perioder av föräldraledighet utan för- äldrapenninguttag är också ovanliga av ekonomiska skäl. Enbart en liten andel av alla barn hade föräldrar som använt vid barnets ettårsdag (tabell 6.5). I studien av barn födda , där för- äldraledighetsperioder skattades från statistik, framkom att det fanns skillnader, om än små, i hur föräldrapenninguttag och föräldraledig- hetslängd korrelerade. För männen var sambandet starkare än för kvinnor, kvinnornas ledighetslängder varierade mer än männens. Ledighetslängden för barnet kan också variera på grund av att barn föds under årets alla månader men tillgången till förskoleplatser varie- rar över året. I skollagen (2010:800) framgår att kommunen ska erbju- da en förskoleplats efter det att vårdnadshavarna gjort en anmälan om önskemål om förskola (8 kap. 14 §). Enligt Skol- inspektionens uppföljning av efterlevnaden av regeln har samtliga av de undersökta kommunerna rapporterat att alla barn erbjuds plats inom tidsramen (se SOU 2016:73). Det innebär dock att plats kan komma att erbjudas på förskola som föräldrarna inte har som första- handsval och att de därför avvaktar med att låta barnet börja i förskola och sträcker ut ledigheten till dess att plats finns på en förskola som passar föräldrarnas önskemål om till exempel närhet till hemmet. Alternativet är att önska en förskoleplats tidigare när platstillgången är stor, exempelvis , även om föräldrarna egent- ligen önskar en längre föräldraledighet. Ledighetstiden kan också på- verkas av att föräldrarna önskar att barnet inte ska delta i förskolan på heltid när det är litet. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet 6.4.2Föräldraledighet och föräldrapenning på heltid och deltid Den långa sammanhängande ledigheten och uttaget av föräldrapen- ning sker huvudsakligen när barnet är litet, oavsett stora teoretiska möjligheter att vara föräldraledig när barnet är äldre. Behovet och an- vändningen av ledighet kan dock vara större kan sträcka sig längre upp i åldrarna än vad föräldrapenninguttaget indikerar. Föräldrarna har till exempel möjlighet att reducera arbetstiden av normalarbetstiden i branschen fram till dess att barnet fyller , ibland längre om till exempel kollektivavtal möjliggör detta. En del av denna deltidsledighet kan kombineras med uttag av föräldrapenning om föräldrarna har kvar föräldrapenningdagar för barnet. var det dock enbart av samtliga dagar utbetalade till kvin- nor och av samtliga dagar utbetalade till män som var på en nivå understigande hel föräldrapenning. Den näst vanligaste nivån var halv föräldrapenning, därefter en fjärdedels föräldrapenning. Mycket av deltidsledigheten finansieras sannolikt därför utanför för- äldrapenningsystemet. Det kan också observeras att deltidsledigheten, liksom föräldrapenning på hel förmånsnivå, är koncentrerad kring bar- nets yngre åldrar (se figurerna 6.15 och 6.16). Källa: , egna bearbetningar. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Källa: , egna bearbetningar. I samtliga grupper är deltidsuttaget litet sett i relation till samtliga dagar med föräldrapenning som används, men det finns vissa skillna- der mellan kvinnor och män med olika utbildnings- och inkomst- nivåer. De som använder lägst antal dagar på deltid är utlandsfödda föräldrar, de med låg inkomst samt de som har grundskola som högsta utbildningsnivå. Företagare är den grupp som i högre utsträckning än andra använder flexibiliteten i försäkringen, både manliga och kvinn- liga företagare börjar redan tidigt i barnets liv att nyttja deltidsledighet och har ett mycket högre uttag relativt andra grupper. Företagare kan mer än andra grupper ha behov av att kombinera förvärvsarbete och ledighet under , eftersom det kan finnas behov av konti- nuerlig kontakt med företaget även . Mönst- ret är i stort detsamma för kvinnor och män även avseende andra bak- grundsfaktorer, men män använder färre dagar. Det kan konstateras att föräldrapenning på deltid inte används särskilt flitigt, men att det kan ge en nödvändig flexibilitet , även om det är mindre vanligt att föräldrapenningen nyttjas på det sättet under mycket långa perioder. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Det finns också, beroende på förälderns normalarbetstid, en möj- lighet att använda föräldrapenning utan att föräldern reducerar sin arbetstid. Det finns möjlighet att använda föräldrapenning för arbets- fri tid eller att använda exempelvis föräldrapenning på lägstanivå eller grundnivå . Måttet omfattning på föräldrapen- ningen ger därför inte en heltäckande bild av om föräldrapenningen används för att vara helt ledig eller för att reducera arbetstiden. Även om det är ovanligt att använda föräldrapenning på en lägre förmånsnivå än hel finns det skillnader mellan män och kvinnor när det gäller om föräldraledigheteten tas ut i långa sammanhängande perioder eller avser mer kortvariga ledigheter. I en studie från Inspek- tionen för socialförsäkringen studerades antalet s.k. episoder fram till och med att barnet hade fyllt . I studien definieras episoder som att det går utan föräldrapenning mellan med föräldrapenning. Resultatet visar att män och kvinnor tar ungefär lika många episoder, men att mäns episoder är kortare än kvinnors. Ten- densen enligt studien är att antalet episoder ökar i antal , till cirka sex för kvinnor (barn födda ) och cirka sju för män (barn födda ). Studien visar även att antalet använda föräldrapenning- dagar har minskat , dvs. att det finns indikationer på att föräldrarna sprider på uttaget mer . För barn födda var det för både män och kvinnor som an- vändes fram till fyraårsdagen, medan motsvarande mått för barn födda var 5,7 för kvinnor och 5,5 för män. Det finns även skillnader beroende på inkomst på så sätt att kvinnor med högre inkomst använder fler episoder än kvinnor med låg inkomst och att kvinnor med hög inkomst använder färre dagar än kvin- nor med låg eller ingen inkomst. Skillnaderna beroende på inkomst är mindre för män än för kvinnor. (ISF 2013b). Föräldraledighet är svårmätt eftersom inte enbart föräldrapenning- uttag kan räknas in i den tid då omsorg om barn ersätter förvärvs- arbete. Föräldrarna kan till exempel reducera sin ordinarie arbetstid som en följd av föräldraskapet för att minska barnets tid i förskola eller fritidsverksamhet och för att ge tid till det ökade behovet av hem- arbete som ofta följer av föräldraskap. De föräldrar som arbetar deltid redan innan de blir föräldrar kan i vissa fall inte med föräldraledighets- lagen (1995:584) som grund reducera sin arbetstid ytterligare, men kan välja att inte gå upp i arbetstid om en sådan möjlighet erbjuds. De kan även avstå från att söka arbete på heltid för att de gör bedömning- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet en att en heltidstjänst inte går att förena med familjelivet. Under- sysselsättningen inom vissa sektorer är stor, och många som arbetar deltid önskar öka sin arbetsinsats men saknar möjligheter till heltids- arbete. Inom gruppen föräldrar som arbetar deltid finns också de som anger att de inte önskar en heltidstjänst. Det kan finnas ett antal an- ledningar till ett sådant ställningstagande, där avvägningar relativt an- svaret för obetalt hem- och omsorgsarbete kan vara en del. (Se vidare avsnitt 4.1.4 för information om förekomsten av deltidsarbete.) 6.4.3Ökat uttag och vid årsskiften Förutom att föräldrapenningen kan användas för del av dag, kan den förstås även spridas ut över året för att till exempel ge möjlighet till förlängd ledighet . Uttaget varierar över året även för att barns födelsetidpunkter inte är jämnt fördelade över året. föddes flest barn , sär- skilt (statistikdatabasen). Om uttaget av föräldrapenning under ett kalenderår bryts ned på olika månader går det att se att det finns en koncentration av uttaget avse- ende antalet utbetalda dagar dels , dels . Mönstret gäller för både män och kvinnor. Föräldrapenning kan som huvudregel inte användas för samma barn och tid. infördes dock möjligheten att under barnets första levnadsår använda med föräldrapenning för att vårda barnet gemensamt, för att t.ex. förlänga den tillsammans med ett hemkommet barn. De dagar som används är inte re- serverade och när man är hemma förbrukas i stäl- let för en, vilket kan förkorta den totala ledighetslängden. Föräldrar- na kan därför välja bort möjligheten till samtida ledighet till förmån för att spara dagar till efter barnets ettårsdag.