sou · H5B364 · 2017-06-29 00:00:00 — Den om- ständigheten att det kan bli färre detaljplaner påverkar således inte förutsättningarna för att va-huvudmannen ska kunna ta ut avgifter för driften av den allmänna va-anläggningen. Följaktli- gen krävs inte heller i dessa avseenden några ändringar av . Remissynpunkter på bedömningen i departementspromemorian En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över bedömningen i promemorian i de delar som rörde tillstyrkte bedömningen eller hade inte någon erinran mot det. Vi delar den bedömning om som gjordes i promemorian, dvs. att det inte finns något behov av att göra följdändringar i denna lag. 5.6.9Plan- och bygglagen m.m. Förslag: Kravet på att det krävs bygglov för en annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, om ändringen innebär att byggnaden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller att byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt, ska även gälla inom en tätbebyggelse. Kravet på bygglov för en ekonomibyggnad för jordbruk, skogs- bruk eller annan liknande näring inom ett område med detaljplan ska utvidgas till att gälla inom en tätbebyggelse. Undantaget från kravet på bygglov för att byta färg, fasad- beklädnad eller taktäckningsmaterial på en- eller tvåbostadshus med tillhörande komplementbyggnader inom område med detalj- plan, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områ- dets karaktär, ska utökas till att gälla även inom en tätbebyggelse. Undantaget ska dock inte gälla om kommunen i områdesbestäm- melser beslutar att bygglov krävs. Undantaget från kravet på bygglov, inom område med detalj- plan, för att på andra byggnader än en- eller tvåbostadshus byta Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär, ska utökas till att gälla även inom en tätbebyggelse. Undantaget ska dock inte gälla om kommunen i områdesbestämmelser beslutar att bygglov krävs. Undantaget från kravet på bygglov för en- och tvåbostadshus när det gäller en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande byggnadsdel, som inte placeras närmare gränsen än , ska utökas till att gälla även inom en tätbebyggelse. Ändringar ska göras i 9 kap. 6, 7 och 8 §§ genom att införa termen samlad bebyggelse i stället för varianter av uttrycket ”sammanhållen bebyggelse och bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen”. Kravet på rivningslov för att riva en byggnad eller del av en byggnad ska utökas till att gälla även inom en tätbebyggelse. Detta ska emellertid inte gälla om kommunen i områdesbestäm- melser beslutar att rivningslov inte krävs. Kravet på marklov för schaktning eller fyllning som avsevärt ändrar höjdläge inom en tomt eller för mark inom en allmän plats, ska utökas till att gälla även inom en tätbebyggelse. Detta ska emellertid inte gälla om kommunen i områdesbestämmelser beslu- tar att marklov inte krävs. möjligheter att ingripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet inom områden med detaljplan ska utvidgas till att gälla alla områden. ska emellertid inte få ingripa med förelägganden i de fall som väghållningsmyndigheten respektive har rätt att ingripa med förelägganden när det gäller allmän väg. Bedömning: Inom en tätbebyggelse bör det krävas bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar. En ändring bör göras i 6 kap. 6 § PBF genom att införa termen samlad bebyggelse i stället för uttrycket ”sammanhållen bebyg- gelse och anmälan behövs med hänsyn till omfattningen av bygg- nadsverk i bebyggelsen”. Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … Bakgrund och gällande bestämmelser I PBL finns flera bestämmelser som hänger samman med kravet på detaljplan. Inom områden med detaljplan gäller i vissa avseenden högre krav på bygglov än vad som är fallet inom andra områden. Bland annat krävs inom detaljplan bygglov för annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, om ändringen innebär att byggnaden byter färg, fasad- beklädnad eller taktäckningsmaterial eller om byggnadens yttre ut- seende avsevärt påverkas på annat sätt (9 kap. 2 § andra stycket PBL). I fråga om en- och tvåbostadshus och tillhörande komplement- byggnader krävs det emellertid inte något bygglov inom ett område med detaljplan för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta tak- täckningsmaterial, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär. Detta undantag gäller dock inte om kom- munen i detaljplanen för en värdefull miljö har bestämt att åtgärden kräver bygglov (9 kap. 5 § PBL). Inte heller i fråga om andra byggnader än en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan krävs det bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård. Detta undantag gäller dock inte om kommunen har bestämt att åtgärden kräver bygglov eller om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (9 kap. 6 a § PBL). I fråga om en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan krävs det inte heller något bygglov för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande byggnadsdel, om den inte place- ras närmare gränsen än . Detta undantag gäller dock inte om kommunen har bestämt att åtgärden kräver bygglov eller om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt (9 kap. 5 a § PBL). Inom områden med detaljplan krävs det bygglov för att sätta upp, flytta eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar (6 kap. 3 § plan- och byggförordningen [2011:338], PBF). Utanför områden med detaljplan är bl.a. nybyggnad och tillbyggnad av en ekonomi- byggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring undan- tagna från kravet på bygglov (9 kap. 3 § PBL). Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … Inom områden med detaljplan krävs det rivningslov för att riva en byggnad eller del av en byggnad, om kommunen inte har bestämt något annat i planen. Utanför ett område med detaljplan krävs det rivningslov om kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att ett rivningslov krävs. Det krävs dock inte rivningslov, om byggnaden eller byggnadsdelen får uppföras utan bygglov och kommunen i detaljplanen eller områdesbestämmelserna inte har bestämt att det krävs rivningslov (9 kap. 10 § PBL). Inom områden med detaljplan krävs det marklov för schaktning eller fyllning som inom ett område med detaljplan avsevärt ändrar höjdläget inom en tomt eller för mark inom en allmän plats, om inte kommunen har bestämt annat i detaljplanen. Om ett visst höjdläge för markytan är bestämt i detaljplanen, krävs det emellertid inte mark- lov för att höja eller sänka markytan till den nivån (9 kap. 11 § PBL). Utanför områden med detaljplan krävs det marklov för schakt- ning, fyllning, trädfällning och skogsplantering om åtgärden ska genomföras i ett område som är avsett för bebyggelse eller i närheten av en befintlig eller planerad anläggning för totalförsvaret, statlig flyg- plats, annan flygplats för allmänt bruk, kärnreaktor, annan kärnenergi- anläggning eller annan anläggning som kräver ett skydds- eller säker- hetsområde och kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att det krävs sådant marklov i området (9 kap. 13 § PBL). Vad kommunen får reglera med områdesbestämmelser anges i 4 kap. 42 § PBL. Inom områden med detaljplan har i vissa fall möjlighet att ingripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet. Bland annat får förelägga ägaren att ta bort ett byggnadsverk eller att vidta någon annan åtgärd om ett byggnads- verk innebär stora olägenheter för trafiksäkerheten på grund av att förhållandena har ändrats (11 kap. 22 § PBL). får även förelägga ägaren av en fastighet eller en byggnad inom ett om- råde med detaljplan att anordna stängsel eller ändra utfart eller annan utgång mot gator eller vägar, om det behövs med hänsyn till trafik- säkerheten (11 kap. 23 § PBL). När denna bestämmelse infördes moti- verades den av det ansvar som kommunen har för väghållningen (respektive förväntades få) för att kunna ingripa mot företeelser som medför olägenheter för trafiken i de fall som bestämmelserna i väg- lagen inte är tillämpliga (SOU 1979:66 s. 740). befogenheter i dessa avseenden kan således sägas höra samman med Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … de befogenheter som väghållningsmyndigheten respektive länssty- relsen har enligt väglagen (1971:948) när det gäller allmän väg. Bland annat gäller att väghållningsmyndigheten har befogenhet att förbjuda eller kräva ändring av enskilda körvägar till allmän väg m.m. om det är nödvändigt med hänsyn till trafiksäkerheten eller framkomligheten. Detta gäller även i fråga om utfarter från fastigheter och bryggor. Väg- hållningsmyndighetens beslut gäller emellertid inte fråga om sådana enskilda vägar som är redovisade i detaljplan eller förutsatta i områdes- bestämmelser (42 § väglagen). Vidare har möjlighet att ingripa mot vissa anläggningar och anordningar utanför vägområdet som medför olägenheter från trafiksäkerhetssynpunkt i förhållande till den allmänna vägen. Föreläggande får dock meddelas endast under förutsättning att anläggningen eller anordningen på grund av ändrade förhållanden eller i annat fall medför sådan olägenhet att en begäran om tillstånd till anordningen skulle ha avslagits. I fråga om byggnader gäller bestämmelserna bara om byggnaden kan flyttas utan svårighet eller är av ringa värde (52 § väglagen). Kraven på bygglov inom samlad bebyggelse bör jämställas med de krav som gäller inom område med detaljplan Eftersom ett reducerat krav på detaljplan kan leda till att det ibland kan komma att finnas delar av tätorter m.m. som inte omfattas av detaljplan är det rimligt att kraven på bygglov i PBL justeras när det gäller vissa fasadändringar, skyltar och ljusanordningar samt ekono- mibyggnader för jord- och skogsbruk eller annan liknande näring så att kraven även omfattar områden med samlad bebyggelse. Lämpligen bör även det undantag som gäller för en- och tvåbostadshus och till- hörande komplementbyggnader utvidgas så att undantaget även gäller inom områden med samlad bebyggelse. Motivet till en sådan ändring är att det huvudsakligen är fråga om en rent formell förändring – om detaljplanekravet inte förändras skulle åtgärderna ändå kräva bygglov eftersom områdena då skulle ha omfattats av en detaljplan. Alternativet, dvs. att inte göra någon änd- ring, skulle bl.a. kunna leda till att ekonomibyggnader skulle kunna etableras inom planlösa delar av landets tätorter utan förprövning från sida, vilket skulle kunna leda till en mindre lämp- Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … Motsvarande överväganden gäller natur- ligtvis även i fråga om fasadändringar samt skyltar och ljusanordning- ar som kräver bygglov inom områden med detaljplan. Den nu tänkta ändringen leder även till att vissa bybildningar m.m., som inte omfattas av detaljplan, kommer att omfattas av krav på bygglov i dessa avseenden. Genom den täthet som regelmäs- sigt finns inom sådana områden framstår emellertid den utökade lov- plikten inte som omotiverad. Inom sådana områden är kraven på bygglov mera omfattande än vad som är fallet på den egentliga landsbygden till följd av bestämmelserna i 9 kap. 6 och 7 §§ PBL. Således innebär utvidgningen av lovplikten i någon mån att regelverket blir mera överskådligt. bör ha möjlighet att ingripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet utanför områden med detaljplan Som har nämnts ovan har möjlighet att in- gripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet inom områden med detaljplan på ungefär samma sätt som väghållningsmyndighe- ten och kan ingripa i fråga om allmänna vägar. Utan- för områden med detaljplan har emellertid inga befogenheter i dessa avseenden. De föreslagna ändringarna av detaljplanekravet aktualiserar frågan hur befogenheter bör se ut när det gäller möjligheten att ingripa med förelägganden av trafiksäkerhets- skäl. Även om delar av tätorterna kanske inte längre kommer att omfattas av detaljplan kan det uppstå samma behov av att byggnads- nämnden kan ingripa i fråga om bl.a. byggnadsverk och utfarter som är olämpligt lokaliserade i förhållande till trafiken. Om inte ändring- arna i detaljplanekravet i praktiken ska begränsa möjligheter är det således nödvändigt att ge nämnden möjlighet att ingripa även om området inte omfattas av detaljplan. Behoven av så- dana ingripanden torde visserligen vara störst inom tätorterna, men kan det finnas behov av att vidta åtgärder utanför detalj- planerade områden i syfte att förbättra trafiksäkerheten, bl.a. när det gäller olämpligt placerade utfarter i förhållande till enskilda vägar. Några tydliga motiv till att befogenheter i dessa avseenden endast bör omfatta områden med detaljplan redo- visas inte i förarbetena. Några tungt vägande skäl till att byggnads- Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … nämndens ansvar enbart ska omfatta områden med detaljplan torde inte heller finnas eftersom intresset av en säker trafikmiljö är starkt även inom sådana områden som inte omfattas av en detaljplan. Be- gränsningen att inte får ingripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet utanför områden med detaljplan bör således tas bort. befogenheter i fråga om förelägganden för ökad trafiksäkerhet behöver samordnas med de befogenheter som väghållningsmyndigheten och har avseende allmänna vägar. Utgångspunkten bör vara att , väghållarens och ansvar inte överlappar varandra. Därigenom kan den situationen undvikas att olika myndigheter ingriper med kanske motstridiga förelägganden eller att det delade tillsyns- ansvaret leder till att ingen av myndigheterna ingriper, trots att det finns ett sådant behov. Det är lämpligt att väghållaren och även i fortsätt- ningen har ansvaret för trafiksäkerheten när det gäller sådan allmän väg som inte ingår i detaljplan, oavsett om bebyggelsen i övrigt har karaktären av samlad bebyggelse eller inte. Som har tidigare redo- visats bör någon ändring således inte göras i 40 respektive 52 §§ väg- lagen. möjlighet att ingripa med förelägganden för ökad trafiksäkerhet bör följaktligen inte gälla i de fall som väg- hållaren respektive har möjlighet att ingripa med stöd av väglagen. Begränsningen införs lämpligen som ett nytt stycke i 11 kap. 22 respektive 23 § PBL. Remissynpunkter på förslaget i departementspromemorian En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget i promemorian i de delar som rörde PBL tillstyrkte förslaget eller hade inte någon erinran mot det. Kommuner och Landsting (SKL) och framförde att om de föreslagna följdändringarna sker utan att detalj- planekravet ändras, innebär det i flera fall att åtgärder som är bygglovsbefriade blir bygglovspliktiga. Detta skulle i sin tur leda till en ökad arbetsbelastning för kommunerna och till att reglerna blir otydligare för allmänheten. Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … i menade att termen samlad bebyggelse i 9 kap. 6 § PBL i stället borde skrivas in i första stycket för ökad tydlighet. i ansåg att det kan övervägas om riv- ningslov och marklov bör krävas inom samlad bebyggelse. I promemorian föreslogs ändringar i flera bestämmelser i med innebörden att vissa krav på bygglov – och tillhörande undantag – inte bara skulle gälla inom områden med detaljplan utan även inom områden som utgör samlad bebyggelse. Vi har tidigare anfört att det inte är lämpligt att knyta alla dessa krav till termen samlad bebyg- gelse, utan att vissa krav i stället bör knytas till termen tätbebyggelse (avsnitt 5.4). Vi menar att flera av de krav som diskuterades i promemorian i första hand tar sikte på bebyggelse av tätortskaraktär. Exempelvis kan kravet på bygglov för vissa fasadändringar motiveras inom tät- orter, medan behovet av en förhandsprövning för sådana åtgärder inte är lika stort när det gäller byggnader i mindre byar. Vi menar att det skulle föra för långt att införa krav på bygglov inom samlad bebyggelse i den omfattning som föreslogs i prome- . I flera fall bör kravet i stället gälla områden som utgör tät- bebyggelse. Det gäller de krav på bygglov, marklov och rivningslov som enbart gäller inom områden med detaljplan. Däremot är det lämpligt att ersätta uttrycket ”en sammanhållen bebyggelse där bygglov behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen” med den föreslagna termen samlad bebyggelse, på det sätt som föreslogs i promemorian. De nu förordade ändringarna, i förhållande till vad som före- slogs i promemorian, innebär att synpunkterna från SKL och i huvudsak tillgodoses. i har anfört att det kan övervägas om rivningslov och marklov bör krävas inom samlad bebyggelse. I linje med vad vi har anfört ovan menar vi att det inte är befogat att gene- rellt utvidga dessa krav så att de även gäller inom mindre byar. Där- emot anser vi att de överväganden som har lett fram till förslaget om att koppla bygglovsreglerna till termen tätbebyggelse, också gäller Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … för rivningslov och marklov. Vi föreslår därför att termen tätbebyg- gelse införs även i dessa bestämmelser. PBL har ändrats till följd av att regeringen i propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151) föreslog ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov. Ändringarna träder i kraft (bet. 2016/17:CU20, rskr. 2016/17:276) och innebär i huvudsak följande. – I fråga om en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan krävs det som huvudregel inte något bygglov för en liten till- byggnad i form av balkong, burspråk och uppstickande byggnads- del, om den inte placeras närmare gränsen än (9 kap. 5 a § PBL). –I fråga om andra byggnader än en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan krävs det som huvudregel inte längre bygglov för att färga om, byta fasadbeklädnad eller byta taktäck- ningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård (9 kap. 6 a § PBL). Vi föreslår i linje med våra förslag i övrigt att de nya bygglovs- befriade åtgärderna även ska gälla inom en tätbebyggelse. Vi delar synpunkten från i när det gäller utformningen av förslaget till ändring av 9 kap. 6 § PBL. Vi har därför reviderat förslaget i linje med vad har för- ordat. Det innebär att termen tätbebyggelse bör placeras i bestäm- melsens första stycke. skiljer sig vårt förslag om följdändringar i PBL åt från för- slaget i promemorian på så sätt att vi föreslår två nya definitioner om vad som avses med tätbebyggelse respektive samlad bebyggelse. Med dessa definitioner avser vi att koppla samman kraven i PBL med de områden som ska utgöra tät- respektive samlad bebyggelse enligt vårt förslag till lag och förordning om betydelsen av termerna tät- bebyggelse och samlad bebyggelse. I linje med vad vi har föreslagit ovan föreslår vi att kraven på bygg- lov för skyltar och ljusanordningar i 6 kap. 3 och 3 a §§ PBF även bör gälla inom tätbebyggelse i stället för samlad bebyggelse, vilket före- slogs i promemorian. Efter det att promemorian färdigställdes har 6 kap. 6 § PBF änd- rats (genom SFS 2015:837), med innebörden att vissa åtgärder nu- Ett ändrat krav på detaljplan motiverar följdändringar … mera är undantagna från kravet på anmälan. Det gäller om åtgärden vidtas utanför ett område med detaljplan och ”utanför en samman- hållen bebyggelse där anmälan behövs med hänsyn till omfattningen av byggnadsverk i bebyggelsen”. I linje med de ändringar som vi föreslår i 9 kap. 6 och 7 §§ PBL föreslår vi att detta uttryck ska ersät- tas med den nya termen samlad bebyggelse. Bestämmelserna finns i 1 kap. 4 §, 9 kap. 2, 3, 5–8, 10, 11 och 13 §§ och 11 kap. 22 och 23 §§ PBL samt i 6 kap. 3, 3 a och 6 §§ PBF. Med anledning av förslagen att ändra 9 kap. 10 och 13 §§ PBL före- slår vi även en följdändring i 4 kap. 42 § PBL. Förslag: Förslagen till ändringar i 4 kap. 2 och 34 §§, 9 kap. 39 och 40 §§ och 16 kap. 1 § samt den nya bestämmelsen i 2 kap. 5 a § plan- och byggförordningen ska träda i kraft . Förslaget till den nya lagen respektive förordningen samt öv- riga ändringar som är kopplade till termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse ska träda i kraft . De nya bestämmelserna för att genomföra vårt förslag om ett refor- merat detaljplanekrav bör, med tanke som kan beräknas gå åt för remissbehandling, fortsatt beredning inom och riksdagsbehandling, kunna träda i kraft tidigast . Den nya lagen respektive förordningen samt övriga ändringar som är kopplade till termerna tätbebyggelse och samlad bebyggelse behöver även föregås av vissa förberedelser på central, regional och nivå. Utöver den tid som kan beräknas gå åt för remiss- behandling, fortsatt beredning inom och riksdags- behandling, behöver tid för arbetet med att ta fram kartunderlag till . Vidare behöver i sin tur tid för att bearbeta underlaget, remissbehandla förslaget till föreskrifter och besluta om föreskrifterna. Mot denna bakgrund anser vi att dessa bestämmelser bör kunna träda i kraft tidigast , vilket bör ge berörda aktörer tillräcklig tid för att genomföra nödvändiga förberedelser. Förslag: Förslagen till ändringar i 4 kap. 2 och 34 §§, 9 kap. 39 och 40 §§ och 16 kap. 1 § samt den nya bestäm- melsen i 2 kap. 5 a § plan- och byggförordningen ska inte tillämpas på ärenden om detaljplan, bygglov eller förhandsbesked som har påbörjats före . Förslagen till ändringar i 9 kap. 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11 och 13 §§ samt 6 kap. 3, 3 a och 6 §§ plan- och byggför- ordningen ska inte tillämpas på åtgärder som har påbörjats före . I fråga om förslaget till ändring i förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska föreskrifter som en kommun med stöd av 42 § i den äldre lydelsen har beslutat före ikraftträdandet fortfarande gälla. För att genomföra vårt förslag om ett reformerat krav på detaljplan föreslår vi ändringar i 4 kap. 2 och 34 §§, 9 kap. 39 och 40 §§ samt 16 kap. 1 § (2010:900), PBL, samt en ny bestäm- melse i 2 kap. 5 a § plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. Dessa ändringar bör inte tillämpas på ärenden om detaljplan, bygglov eller förhandsbesked som har påbörjats före . Därför föreslår vi övergångsbestämmelser med den innebörden. Ett ärende om detaljplan bör anses ha påbörjats när ett formellt beslut att inleda planläggningen har fattats. I den mån planärendet har inletts med ett detaljplaneprogram bör ärendet anses ha påbörjats först då kommunen beslutat att upprätta detaljplanen. För att genomföra vårt förslag om följdändringar i angränsande lagstiftning föreslår vi ändringar i 9 kap. 2, 3, 6, 7, 8, 10, 11 och 13 §§ PBL samt i 6 kap. 3, 3 a och 6 §§ PBF. Några av ändringarna innebär en utvidgning av kraven på bygglov, respektive undantagen i förhål- lande till de nya kraven. I övriga fall (9 kap. 6 och 7 §§ PBL respek- tive 6 kap. 6 § PBF) handlar det om att anpassa bestämmelserna till att kommer att besluta om vilka områden som utgör tätbebyggelse respektive samlad bebyggelse. Bestämmelserna bör därför inte tillämpas på åtgärder som har påbörjats före . Därför föreslår vi övergångsbestämmelser med den inne- börden. Ändringen i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd innebär att termen tätbebyggt område i 42 § ändras till termen samlad bebyggelse. Kommuner kan med stöd av bestämmelsen tidigare ha meddelat föreskrifter i fråga om tätbebyggda områden. Dessa föreskrifter bör fortsätta att gälla, trots att begreppet har änd- rats i förordningen och utan att kommunerna ska behöva ändra sina föreskrifter. Därför bör en övergångsbestämmelse införas som anger att föreskrifter som en kommun med stöd av 42 § i dess äldre lydelse har beslutat före ikraftträdandet fortfarande gäller.