sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Försämrade möjligheter att främja amerikanska intressen utomlands var också en av de konsekvenser som utrikesminister framhöll efter WikiLeaks publiceringar. Då de svenska ambassaderna har till uppgift att förmedla be- dömningar och analyser om utvecklingen i värdlandet skulle relationer till det land som uppgifterna berör kunna påver- kas av en informationsförlust. Ett auktoritärt land skulle förmodli- gen inte tveka att utöva påtryckningar mot om de genom underrättelseinhämtning exempelvis upptäckte att dolt hade kontakt med eller gav stöd till inhemska oppositionella grupper. I en sådan situation skulle det auktoritära landet mycket väl kunna hota med försämrade handelsförbindelser eller försvåra konsulära och migrationsrelaterade processer om inte avbröt kontakterna. Med den allomfattande övervakning som ofta finns i auktoritära länder skulle sådana påstötningar dessutom kunna göras utan att landet skulle behöva avslöja källan till informationen. Konsekvenserna för internationella relationer skulle sannolikt bli mer påtagliga om röjda uppgifter blev kända för andra stater än den som utfört underrättelseinhämtningen. Men mot bak- grund av hur lite bilaterala relationer tycks ha påverkats av spridningen av amerikanska diplomatrapporter är det dock möjligt att den vikt som stater lägger vid att upprätthålla diplomatiska rela- tioner mildrar konsekvenserna. Möjligtvis skulle följderna kunna bli annorlunda för ett litet land som då få stater är beroende av på samma sätt som man är av stormakten . Eventu- ellt kunde åtgärder som minimering eller brytande av diplomatiska kontakter i större utsträckning ses som ett möjligt alternativ i relation till en stat som saknar en global maktposition. Om svenska informationsförluster skulle bli allmänt kända och om det därutöver var uppenbart att det inte handlade om en engångs- företeelse skulle detta sannolikt få till följd att andra länders för- troende för underminerades. Ett reducerat förtroende skulle kunna innebära att insyn och inflytande i olika bi- och multilaterala sammanhang begränsades. Om vid upprepade tillfälle till exempel förlorade känslig information om Västs ansträng- ningar att förhindra kärnvapenutveckling i eller skulle detta kunna innebära att insyn och medverkan i processen reducerades. Eventuellt skulle andra länders förtroende minska i en större utsträckning om svenska informationsförluster var orsakade av slarv eller dåliga säkerhetsrutiner, än om under- rättelsetjänster kom över uppgifterna genom att pressa lokalt anställd personal. Den kritik som riktades mot , efter WikiLeaks offentliggörande, av länder med goda relationer till landet gällde just bristande informationssäkerhet. Vilket tyder på att under- målig informationssäkerhet inte accepteras. Till dessa krav på informationssäkerhet hör också för- måga att lagföra eventuella brott rörande känsliga eller sekretess- belagda uppgifter. Oförmåga att beivra utlandsspioneri är inte förenligt med den solidaritetsprincip som deklarerat visavi EU och andra vänligt sinnad stater. I ett antal icke-demokratiska länder har de svenska utlands- representationerna mer eller mindre känsliga kontakter med regim- kritiker, människorättsaktivister, journalister m.fl. Om dessa per- soner upplevde att de svenska beskickningarna inte var kapabla att hålla kontakterna dolda för landets underrättelse- och säkerhets- tjänster skulle detta inte enbart kunna få konsekvenser för dessa personers liv och hälsa, utan även för det svenska informationsläget. Som en följd av bristande förtroende skulle dessa individer kunna välja att begränsa sina kontakter och sin informationsförmedling till svenska representanter. I ett längre tidsperspektiv skulle detta kunna få konsekvenser för förmåga att agera internationellt i demo- krati- och människorättsfrågor. Med färre direkta kontakter med politiska aktivister får den ett sämre informa- tionsunderlag att agera utifrån. Detta skulle kunna påverka arbete med demokratiutveckling i en rad diktaturer. Svenskt näringsliv och de svenska medborgarnas förtroende för utlandsmyndigheterna, och i förlängningen även för den svenska statsmakten, skulle kunna urholkas om det uppfattades som att inte förmådde hantera känslig information på ett säkert sätt. Om det uppdagades för svenska företag att känsliga uppgifter hade röjts för en konkurrent på grund av att informationen inte skyddats eller hanteras på ett säkert sätt skulle detta kunna inne- bära att svenska företag avstod från att utnyttja utlandsmyndighet- ernas tjänster. Samma sak torde kunna inträffa om svenska med- borgare fick kännedom om att personuppgifter kommit på avvägar på grund av slarv. I det fall främmande makts underrättelsetjänst skulle kunna till- skansa sig initierad information om den utsända svenska personalen skulle detta kunna leda till fler värvningsoperationer eller utpress- ningssituationer mot svenska officiella representanter. I förlängningen ökar detta risken för att ytterligare och än mer känslig information kan gå förlorad från svenska utlandsmyndigheter, framför allt om det rörde sig om en dold och långsikt underrättelseinhämtning. En framgångsrik värvning skulle exempelvis kunna leda till att en under- rättelseaktör kom över kritisk information för att kunna forcera svenska kryptoförbindelser. I förlängningen skulle en värvning även kunna leda till att information vid röjs då de utsända diplomaterna i många fall återvänder till tjänstgöring i när stationeringstiden utomlands tar slut. Informationsförluster från svenska myndigheter kan även få konsekvenser för tredje part då det vid de svenska myndigheterna finns en stor mängd uppgifter som delgivits av andra länder eller av internationella organisationer. Informationsförluster som rör denna typ av information kan resultera i att tredje part, exempelvis EU eller ett annat land, får för- sämrade förhandlingspositioner i bi- och multilaterala sammanhang om motparten i förväg känner till förhandlingsstrategier. Om det bland utländska underrättelsetjänster finns en uppfatt- ning om att informationssäkerheten vid svenska myndigheter är låg och att har en begränsad förmåga att skydda känslig partner- information kan detta resultera i att sårbarheterna vid svenska myndig- heter utnyttjas för underrättelseinhämtning mot tredje part i en ökad utsträckning. WikiLeaks offentliggörande av de amerikanska diplomatiska rapporterna fick till följd att politiska företrädare från andra länder fick stå till svars för de uppgifter som fanns i rapporterna. Det är fullt möjligt att detta även skulle kunna ske om svensk information från myndigheterna offentliggjordes på samma sätt. Konsekvenser för svenska företag och relationen till köparländerna Statlig underrättelseverksamhet mot innovativa och forsknings- inriktade företag är vanligt förekommande. I flera länder har under- rättelsetjänsterna i uppdrag att inhämta information till stöd för det egna landets näringsliv. Målet med underrättelseverksamheten är ytterst att komma över företagshemligheter som exempelvis tekno- logi, produktinformation, forskningsresultat och förhandlings- positioner i konkurrenssyfte eller för att reducera egna forsknings- och utvecklingskostnader. Underrättelseverksamhet riktad mot de svenska utlandsmyndig- heternas arbete att stödja och tillhandahålla service till svenska exportföretag kan resultera i att företagens internationella konkurrens- fördelar försvagas. kan detta få negativa ekonomiska kon- sekvenser för de drabbade företagen. Om känslig information om enskilda svenska företags strategier för utlandsetablering eller affärs- och exportplaner röjs för kon- kurrerande företag eller potentiella framtida konkurrenter kan detta innebära att svenska företag går miste om affärer. Det kan även för- sämra företagens möjligheter att etablera sig på utländska marknader. I det fall främjandearbetet innebär att det vid utlandsmyndig- heterna finns eller kommuniceras uppgifter om företagens tekno- logier, forskning och utveckling (FoU) och innovationer kan en informationsförlust innebära att svenska företag förlorar en unik kompetens och blir mindre konkurrenskraftiga. som svenska företagspositioner försämras av informationsförluster kan röjda uppgifter utnyttjas av främmande makt för att stärka det egna näringslivets konkurrensförmåga. Under ju längre tidsperioder en sådan underrättelseinhämtning kan ske i det fördolda desto bättre resultat torde den inhämtande staten kunna uppnå. En systematisk och kontinuerlig underrättelseverksamhet mot svenska företag kan i förlängningen även få konsekvenser på natio- nell nivå. Om svenska företag får en reducerad internationell konkurrensförmåga och förlorar globala marknadsandelar kan detta få konsekvenser för exportintäkter och den svenska ekonomiska tillväxten. När det gäller export av försvarsmateriel kan förlust av informa- tion leda till uteblivna exportinkomster vilket oftast leder till allvar- liga negativa konsekvenser för den egna försvarsbudgeten och där- med försvaret. På motsvarande sätt påverkas förhållande till det potentiella köparlandet negativt. Uppgifterna om t.ex. exporten av JAS Gripen omfattas som regel av 15 kap. 1 § OSL. Detta var fallet i exportsatsningen mot . Någon röjde till obehöriga delar av denna information vilket ledde till att affären gick i stöpet och förhållande till skadades. Det schweiziska försvaret och den svenska försvarsekonomin åsamkades stor ekonomisk skada (den gemensamma försvarsansträngningen) av denna utgång varför detta torde vara ett exempel på ett allvarligt men. Som en följd av arbetet med konsulära frågor och migrationsfrågor finns det vid de svenska utlandsmyndigheternas tillgång till stora mängder information kring enskilda individer. Det handlar inte enbart om uppgifter som inkommit via den enskilda ambassadens verksamhet, utan ambassaderna har även tillgång till såväl nationella som internationella myndigheters databaser för viseringar. En informationsförlust inom detta område torde sannolikt få allvarligast konsekvenser i det fall underrättelseaktören verkar för en icke-demokratisk stat. Risken finns att människor som kontaktat svenska utlands- myndigheter i syfte att införskaffa nödvändiga dokument för att kunna resa in i (eller i Schengenområdet) själva, eller deras släktingar, råkar illa ut. Den enskilda individen skulle kunna drabbas av allt från hot till tortyr och långa fängelsestraff om kontakten med utlandsmyndigheten uppfattades som ett hot mot regimen eller den nationella säkerheten. Konsekvenserna kan antas bli allvarligare om personen tidigare varit involverad i politisk oppositionell verksamhet. Efter offentliggörandet av de amerikanska diplomatrapporterna har enligt egen utsago vidtagit direkta åtgärder för att hjälpa ett antal individer vilka haft dolda kontakter med de amerikanska beskickningarna.7 I den mån svenska utlandsmyndigheter har kon- takter med och aktivt stöder människor och grupper som verkar för politisk förändring i icke-demokratiska länder eller driver käns- liga underrättelsekällor runt om i världen kan informationsförluster rörande detta få allvarliga konsekvenser för dessa människors, eller deras närståendes, liv och hälsa. Då informationsmängden vid svenska myndigheter är omfattande och spänner över en mängd olika fält kan det konstateras att en ofrivillig informationsförlust inte enbart får konsekvenser för staten . Även en rad andra aktörer riskerar att drabbas. Inom ramen för detta PM har det enbart varit möjligt att redo- göra för eventuella konsekvenser på en övergripande och generell nivå. Vid en verklig informationsförlust förorsakad av främmande makts underrättelseverksamhet kommer ett flertal faktorer påverka omfattningen och graden av de ovan beskrivna konsekvenserna. Följderna är inte bara beroende av vilken typ av information som går förlorad och på uppgifternas känslighetsgrad, utan även av andra omständigheter. Konsekvenserna kommer förmodligen att skilja sig åt om informationen enbart förmedlas från den inhäm- 7 , U.S. , press briefing, . tande underrättelsetjänsten till den egna staten eller om uppgifterna också delas med andra stater. Följderna blir sannolikt allvarligare om det handlar om upprepade förluster , än om det rör sig om en enstaka informationsförlust. Konsekvenserna kommer även att påverkas av om informationsförlusten och informationsinne- hållet blir allmänt känt eller inte. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.