sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 Regeringen beslutade att tillsätta en särskild ut- redare för att ta fram ett förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Syftet är att genom långsiktiga insatser inom strate- giskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den fram- tida äldreomsorgen (dir. 2015:72). Utredaren ska, enligt direktiven, i analyser, överväganden och förslag redovisa konsekvenser för jäm- ställdhet och för en jämlik äldreomsorg. Utredaren ska föreslå åt- gärder som syftar till –Högre kvalitet och effektivitet –Bättre förebyggande och rehabiliterande insatser –Översyn av särskilda boendeformer –Flexibla former för beslut om äldreomsorg –Användning av välfärdsteknologi. Som särskild utredare förordnades från . Utredningen har antagit namnet Utred- ningen Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03). Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreterare , kanslirådet , departementssekreterare och departe- mentssekreterare . entlediga- des från uppdraget som sakkunnig. förordnades som sakkunniga i utredningen kanslirådet , kanslirådet och departementssekreterare . entledigades kanslirådet från uppdraget som sakkunnig och som ersättare förordnades från departementssekreteraren som sakkunnig. Som experter i utredningen förordnades från samordnare , utredare , projektledare , utredare , enhetschef , utredare , , utredare , expert , näringspolitisk expert , chefs- och ledarskapsstrateg , vice ord- förande , styrelseledamot , utredare , styrelseledamot , ordförande , styrelseledamot , kvalitetschef , socialpolitisk chef , ordförande och utredare . Till utredningen har funnits en parlamentarisk referensgrupp. Som deltagare i den utsågs riksdagsledamoten , ledamoten i omvårdnadsnämnen , riks- dagsledamoten , riksdagsledamoten . (), ordföranden i med funktionsnedsättning och f.d. riksdagsledamoten , f.d. kommunalrådet , riksdagsledamoten och riksdagsledamoten . har varit anställd som utredningens huvud- sekreterare från . och har varit anställda som sekreterare i utredningen från och från . Juristen var anställd som sekreterare i utredningen –. Dessa medarbetare har utgjort utredningens sekretariat. , f.d. direktör, har efter avtal med Stiftelsen , utfört uppdrag för utredningens räkning och deltagit i sekretariatets arbete decem- ber 2015–. , stadsadvokat, har efter avtal med , utfört uppdrag för utredningen inom främst det juridiska området och deltagit i sekretariatets arbete –. I sitt arbete har utredningen beaktat vad som är känt i månads- skiftet januari–. Det innebär att beslut av riksdag och regering, myndigheters uppdrag som är avrapporterade samt av- handlingar som är publicerade senare inte redovisas eller har på- verkat innehållet i betänkandet. Som exempel kan nämnas att be- slutade i enlighet med propositionen Ny hälso- och sjukvårdslag (prop. 2016/17:43). I betänkandet hänvisas till bestämmelserna i den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen som gäller t.o.m. . De paragrafer som hänvisas till i detta betänkande finns, med annan numrering men med samma ordalydelse, i den nya hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21). Uppdraget är härmed slutfört. 1.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen ....................... 1.2Förslag till förordning om ändring i Varför används ”jag” i betänkandetexten? Hur ska betänkandet läsas? Utredningens uppdrag och arbete ............................... Övergripande inriktning och avgränsningar ......................... Människosyn, existentiell hälsa och förhållningssätt ...... 4.4Fundament för den Nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer .............................................. En nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om Så kom vi dit vi är .......................................................... Bättre, ja, men bra?................................................................. Där vill vi vara ......................................................... 5.4Den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om De första stegen 2019–2020................................................... På lite 2021–2025................................................ På lång sikt 2026–2034 ......................................................... Kvalitet och effektivitet ............................................ Kvalitet i en relationell verksamhet ..................................... Vad är god kvalitet? 6.3Välbefinnande och trygghet – mål som speglar omsorg Kvalitet ur tre perspektiv ..................................................... Effektiv vård och omsorg ..................................................... Den äldre personen och vård och omsorg ................... Vem är ”den äldre”? Befolkning och typ av hushåll .............................................. Så bor äldre personer ............................................................ Skillnader i hälsa och levnadsvillkor .................................... Kroppens grundläggande behov........................................... Att bibehålla ett socialt sammanhang .................................. Äldre personer med många sjukdomar................................ Våld i nära relationer............................................................. Äldre personer födda i andra länder .................................... Nationella minoriteter och urfolk ....................................... Att åldras med funktionsnedsättningar ............................... Hbtq i äldreomsorgen........................................................... Äldreomsorgen i siffror........................................................ hälso- och sjukvård ........................................... Finansieringen av vården och omsorgen om äldre Har dagens personal tillräcklig yrkeskompetens? Framtida krav på yrkeskompetens ...................................... Tillgång och efterfrågan på personal ................................... 8.6Hur kan balans mellan tillgång och efterfrågan uppnås? – en nationell strategi ........................................................... Nationellt system för validering .......................................... Legitimation av undersköterskor ........................................ Bättre stöd till livslångt lärande ........................................... Nya krav och bättre förutsättningar för enhetschefer ....... Nationell utbildning på högskolenivå för biståndshandläggare inom äldreomsorgen .......................... Utökad högre utbildning i geriatrik och gerontologi ........ Bättre samordning mellan aktörer ....................................... Hälsofrämjande, förebyggande och rehabiliterande Hälsofrämjande och förebyggande insatser........................ Det civila samhällets roll ...................................................... Ansvar och rättslig reglering ................................................ Behov av samverkan.............................................................. 9.8Rehabilitering och habilitering för personer med Uppföljning och stöd till förbättringsarbete....................... Sammanhållen vård och omsorg................................ Sammanhållen vård och omsorg .......................................... 10.2Samverkan – vägen till sammanhållen vård och omsorg? 10.3Samordning – vägen till sammanhållen vård och Samarbete som väg mot en mer sammanhållen vård och Forskning och utvärderingar................................................ Förslag om multiprofessionella team .................................. Uppmärksamma de anhöriga ............................................... Behov av ökad kunskap ........................................................ De som ska använda tekniken .............................................. Behov av gemensamma standarder ...................................... Säkerhet och skillnader mellan kommunerna ..................... Kvalitet och effektivitet ....................................................... Boende för äldre personer......................................... Uppdrag enligt direktiven .................................................... Bo tryggt, praktiskt och med gemenskap ........................... Särskilda boendeformer för äldre ........................................ Det ordinära boendet ........................................................... Trygghetsboende och seniorboende ................................... Bostadstillägg för pensionärer ............................................. Information och stöd till äldre personer om boende på Flexibla former för handläggning och beslut om insatser till äldre personer ........................................ Vilka behov finns av förenkling av biståndsprövningen?... Begreppet förenklad handläggning...................................... Förenklad handläggning i tidigare statliga utredningar...... Ny bestämmelse om förenklad biståndsprövning .............. Exempel på hur den föreslagna bestämmelsen om förenklad biståndsprövning kan användas........................... Mina skäl för utformning av den nya bestämmelsen om Uppföljning ur olika perspektiv........................................... Intresse- och arbetsgivarorganisationernas uppföljning .... Källor för den nationella uppföljningen .............................. Presentation av nationella uppföljningar ............................. Effektiv vård och omsorg ..................................................... Följa upp den nationella kvalitetsplanen ............................. Utvecklingsområden för den nationella uppföljningen...... Översyn av socialtjänstlagen m.m............................. Bakgrund och motiv för frågeställningarna......................... Skälig levnadsnivå eller goda levnadsvillkor ........................ Individuell behovsprövning eller inte? Reglera äldreomsorgen i socialtjänstlagen eller i en Avgifter för vård och omsorg samt kostnader för mat inom äldreomsorgen .............................. Hemtjänst för asylsökande................................................... Kapitel 4–7 – Människosyn, kvalitet och nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer........ Kapitel 8 – God kompetensförsörjning .............................. Kapitel 9 – Hälsofrämjande, förebyggande och Kapitel 10 – Sammanhållen vård och omsorg ..................... Kapitel 11 – Anhöriga .......................................................... Kapitel 12 – Välfärdsteknik.................................................. Kapitel 13 – Boende för äldre personer............................... Kapitel 14 – Flexibla former för handläggning och Kapitel 15 – Uppföljning ..................................................... Kapitel 16 – Översyn av socialtjänstlagen m.m. ................. Finansiering av förslagen...................................................... Förslaget till lag om ändring (2001:453) ............................................................................. Sakkunniga och experter samt deltagare i den parlamentariska referensgruppen och övriga Utredningens möten och besök .................................. Skrivelse till äldreminister ........................ Beskrivning av datakällor, bearbetning och kvalitetssäkring av data från Statistiska programgemensamma ämnen vård och omsorg ........ Kartläggning av information om förenklad handläggning på kommunernas egna webbsidor ........ Resultat från enkäten om flexibla former för handläggning, behovsbedömning och beslut inom Bostadstillägg för pensionärer () och effekter av höjning av taket för bostadsutgiften ....................... Aktiviteter i dagligt liv. Instrumentella (I-ADL): städning, matinköp och matlagning, transport med allmänna kommunikationer och tvätt; personliga (P-ADL): bad/dusch, av/ påklädning, toalettbesök, Avancerad sjukvård i hemmet Betänkande från något av utskott Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi De länder som är medlemmar i den europeiska unionen samt de länder som undertecknat det s.k. (, och ), som är ett associeringsavtal mellan EU och dessa länder för hälsa, arbetsliv och välfärd Longitudinell befolkningsstudie som bedrivs i Homosexuella, bisexuella, trans- och queerpersoner Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder Inspektionen för vård och omsorg Känsla av sammanhang (Aaron Antonovsky) Kommunallagen (1991:900) Långsiktig efterfrågan på välfärdstjänster, projekt Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling Lagen (2008:962) om valfrihetssystem Lagen (1993:387) om stöd och service för vissa Medicinskt ansvarig för rehabilitering Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa , form av styrnings- Patientlagen (2014:821) Riksdagsskrivelse, dvs. skrivelse till regeringen med Renhållning, underhåll och tvätt – system för skatteavdrag för hushållsnära tjänster Särskilt bostadstillägg för pensionärer m.fl. Study on Ageing and Care. tudinell befolkningsstudie som följer personer och äldre och bedrivs i , stadsdel i , och (fem kommuner) Socialtjänstförordningen (2001:937) Socialtjänstlagen (2001:453) , med föreskrifter, allmänna råd och kungörelser. SPF () Seniorerna Organiserad specialisttjänstgöring för läkare Tjänst för läkare som genomgår specialistutbildning Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Swedish Panel Study of Living Conditions of the Oldest , longitudinell studie som följer personer , The United Nations Economic Commission for Europe organisationen), för hälsofrågor Den person som ger insatser till en Vanlig benämning på den tjänsteman som efter delegation beslutar på nämndens vägnar i ärenden om olika former av bistånd. Bistånd i form av stöd i den dagliga livsföringen riktat till särskilda mål- grupper i eget boende. Att göra rätt saker för rätt personer på rätt sätt vid rätt tid. Att använda digitala verktyg och ut- byta information digitalt för att uppnå och bibehålla hälsa. Verksamhetsnära person som van- ligen har ansvar såväl för ledning av utförandet av insatserna som för personal och ekonomi. Som rör eller är avgörande för en inbegriper bl.a. mening och syfte med livet, helhet, harmoni och hopp- En funktion vissa kommuner er- bjuder till personer över viss ålder och/eller med funktionsnedsättning, ofta med inriktning mot fallföre- byggande (t.ex. uppgifter i hemmet där det behövs stege) eller som är Nedsättning av fysisk, psykisk eller Det hinder eller begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. Läran om åldrandets sjukdomar. Läran om den friska ålderdomen, med betoning på psykologiska och Hälso- och sjukvård när den ges i patientens bostad eller motsvarande och där ansvaret för de medicinska åtgärderna är sammanhängande över I alla län utom har arbete påbörjats för ett kom- kommunernas ansvar kan skilja sig Bistånd i form av service och per- sonlig omvårdnad i den enskildes bostad eller motsvarande. Avser i detta betänkande kom- munerna och landstingen som an- svariga för hälso- och sjukvård och (för kommunernas del) socialtjänst. Kommuner och landsting har kvar sitt huvudmannaskap även om en verksamhet lämnas över till en privat Kan beskrivas som frihet från sjuk- dom och sjukdomsrelaterat funk- tionshinder, bibehållande av fysisk Ojämlikhet i hälsa är systematiska skillnader i hälsa mellan samhälls- grupper med olika social position. Åtgärder för att medicinskt före- bygga, utreda och behandla sjuk- domar och skador inklusive rehabili- tering som regleras i hälso- och Ett mått som ska kunna vara ett hjälpmedel i kvalitetssäkringen, den ska ange riktning, dvs. eller låga värden är uttryck för bra eller dålig kvalitet. Ett team bestående av olika yrkes- grupper som arbetar gemensamt och Alla människors lika värde. Kvinnor och män ska ha samma möjlighet att forma samhället och sitt eget liv. Alla sammantagna egenskaper hos en produkt eller tjänst som ger dess eller underförstådda behov, (Stan- Det kön som man själv identifierar Hur kön uttrycks genom t.ex. kläder och frisyr dvs. Den som, i enlighet med vad som (2010:659), PL, har avlagt högskole- examen eller har gått igenom ut- bildning eller på annat sätt fått mot- svarande kompetens och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. angiven yrkestitel får användas endast av den som har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk Den person som tar emot omsorg, vård eller stöd av en anhörig. Alla boendeformer som inte förut- sätter någon form av beslut om Används i detta betänkande som ett samlande begrepp för make, maka, partner och sambo. Innebär antagande om att det före- ligger visst förhållande under vissa Ett exempel på detta är den presumtion för faderskap, som presumeras mannen i äktenskap som huvudregel vara fader till barnet, när modern är gift vid ett barns födsel. Handlar om att förebygga att något brukar delas in i tre olika typer: Uni- versell prevention riktar sig till en hel population, t ex befolkningen i Selektiv prevention riktar sig till subgrupper där risken för att utveckla ett riskbeteende är större än i andra grupper. vention riktar sig till personer där strävas (). som utan avgränsning vad gäller sjuk- svarar för befolkningens behov av ling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering och som inte kräver En privat aktör som har hand om vården av en angelägenhet enligt 3 kap. 16 § KL. En privat ut- förare kan vara en enskild individ men kan också vara ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell förening eller en stiftelse. En privat utförare kan inte vara helt eller delägt kommunalt bolag. Fokus på vilka faktorer som vid- makthåller hälsa snarare än på vad som orsakar sjukdom. omsorg om äldre personer att utgå från och stärka de resurser och förmågor den äldre personen har. Används i detta betänkande främst för att beskriva lagarbete, med en organisatorisk och mer fast struktur, t.ex. ett team sammansatt av olika Används i detta betänkande dels om olika former för organisatorisk sam- ordning, dels på individnivå när en vårdkoordinator, biståndshandläggare, fast vårdkontakt eller annan funk- tion verkar för att olika aktörer ska veta om varandra och agera sam- Används i detta betänkande för att ange huvudmännens och vård- och omsorgsgivarnas skyldighet att arbeta mot ett gemensamt mål, så som det t.ex. uttrycks i samverkansavtal. Med socialtjänst avses ofta verksam- heter som regleras genom bestäm- melser i socialtjänstlagen (2001:453), SoL, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, LVM och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, samt personlig assistans som utförs med assistansersättning som regleras i 51 kap. Socialförsäkrings- balken (2010:110). Avser särskilda boendeformer enligt beslut om bistånd från kommunen. Är ett samlingsbegrepp och om- fattar många olika identiteter Används i detta betänkande som en samlingsbeteckning för dem som i undersköterska, vårdbiträde och de anställda som tillhör kategorin övrig vård- och omsorgspersonal. Ett arbetssätt där omsorgs- och vård- personal har kunskap i ett rehabili- terande förhållningssätt och upp- muntrar den äldre personen till eget Att ta tillvara personens egna resurser och möjligheter att vara aktiv i vardagen, (Föreningen Begreppet används inom äldre- området när man vill beskriva äldre vård och omsorg, dvs. regleras i både hälso- och sjukvårds- lagen och socialtjänstlagen, och där det inte är möjligt eller nödvändigt att göra en närmare precisering. Ett yrkesprogram inom gymnasie- Efter examen från pro- skaper som behövs för att arbeta inom hälso- och sjukvård och social- tjänst. Avser en fysisk eller juridisk person som bedriver hälso- och sjukvård. Det är statlig myndighet, landsting och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvård som myndig- har ansvar för (offentlig vårdgivare) samt annan juridisk person eller hälso- och sjukvård (privat vård- Digital teknik som syftar till att bibehålla eller öka trygghet, aktivi- för en person som har eller löper förhöjd risk att få en funktionsned- I detta betänkande avses personer Äldre med stora och Avser i detta betänkande personer som p.g.a. t.ex. flera olika sjukdomar och funktionsnedsättningar är be- roende av hjälp av olika yrkesgrupper från hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen för att klara sin vardag. Den del av som till- handahåller insatser för äldre perso- ner, både individuellt behovsprövade Bostad i en särskild boendeform, Öppna verksam- heter är ett exempel på allmänt in- riktade insatser. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att ta fram ett förslag till en nationell kvalitetsplan för äldre- omsorgen. Syftet är att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen (dir. 2015:72). Utredaren ska, enligt direktiven, i analyser, överväganden och förslag redovisa konsekvenser för jäm- ställdhet och för en jämlik äldreomsorg. Utredaren ska föreslå åt- gärder som syftar till –Högre kvalitet och effektivitet –Bättre förebyggande och rehabiliterande insatser –Översyn av särskilda boendeformer –Flexibla former för beslut om äldreomsorg –Användning av välfärdsteknologi. För att äldre personer ska få vård och omsorg av god kvalitet krävs insatser både från äldreomsorgen enligt socialtjänstlagen och från landstingens och kommunernas hälso- och sjukvård. Ett av de i direktiven utpekade områdena – rehabiliterande insatser – avser främst hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Jag väljer därför att benämna den föreslagna planen Nationell kvalitets- plan för vård och omsorg om äldre personer. Fokus i kvalitets- planen ligger på kommunernas vård och omsorg om äldre personer. Jag föreslår en nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer som ska genomföras under fyra mandatperioder – –2034. Den nationella kvalitetsplanen för vård och omsorg om äldre personer ska inte vara detaljstyrande, utan stödja den lokala och regionala utvecklingen samt bidra till stöd inom de områden där det krävs ett nationellt ansvar. Den ska kunna ge vägledning och vara långsiktig. I början av varje mandatperiod bör en uppföljning av planen redovisas för att visa om utvecklingen går åt rätt håll, vilken också kan utgöra underlag för eventuella för- ändringar av planen. I direktivet anges att den nationella kvalitetsplanen för äldreom- sorgen ska vara både strategisk och långsiktig. Och det tror jag är absolut nödvändigt för att vi ska kunna uppnå en personcentrerad, sammanhållen och trygg vård och omsorg som bygger på kunskap. Långsiktighet är nödvändigt för att kunna bedöma om en metod eller arbetssätt har positiv effekt för den äldre personens hälsa och välbefinnande. Det tar tid innan nya arbetssätt får genomslag och ger effekt. Kortsiktiga satsningar riskerar att rycka sönder det nöd- vändiga strategiska arbetet med ständiga kvalitetsförbättringar. Dessa perspektiv på långsiktighet kan kort uttryckas som att kunna använda samhällets resurser på ett sådant sätt att det blir kvalitet i vården och omsorgen om den äldre personen utan onödiga kostnader. För att uppnå en långsiktighet har jag strävat efter att låta ett stort antal myndigheter och organisationer delta i utredningens arbete .