sou · H5B312 · 2017-03-10 00:00:00 — fick i uppdrag att vidta åtgärder för att stärka kapaciteten i verksamhet med tillståndsprövning för hem för vård och boende (HVB) och för den kommande nya placeringsformen stödboenden. , , fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att iordningsställa och tillhandahålla platser för stödboende och hem för vård och boende (HVB). fick i uppdrag att i samverkan med se över föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende. Regeringen gav i uppdrag att nationellt initiera och samordna informationsinsatser om familje- hem, jourhem och god man för ensamkommande barn och särskilt förordnad vårdnadshavare. Syftet var att synliggöra behovet och öka kunskapen om vad uppdragen innebär för att säkra tillgången till bl.a. familjehem. Regeringen gav i uppdrag att inrätta en svarsfunktion till stöd för kommunerna. Svarsfunktionen skulle utgå ifrån relevant lagstiftning och tillgänglig kunskap inom myndighetens ansvarsområden. Uppdraget var enligt regeringen ett svar på att den kommunala hade uttryckt behov av stöd i olika frågor. Regeringen hoppades att uppdraget särskilt skulle komma att gynna mindre kommuner, eftersom de ibland saknade egen kapacitet att hantera de svåra frågor som situationen innebar. Regeringen lämnade en proposition om ändringsbudget till . Regeringen föreslog utgifter med för att utöka anslagen till kommunerna och till Myndigheternas beredskap och hantering civilsamhället, varav skulle fördelas till kom- muner och landsting. Regeringen beslutade att tillsätta en utred- ning för att öka skolhuvudmäns möjligheter att erbjuda modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (dir. 2015:112). Regeringen gav Myndigheten för yrkes- högskolan i uppdrag att utreda flera utbildningsvägar för att bli kontakttolk. En särskild utredare fick i uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjligheter att tillgodose nyanlända elevers rätt till utbildning (dir. 2015:122). Regeringen beslutade att anslå medel till SKL för en förstudie om möjligheter att genomföra fler hälsoundersökningar. Regeringen beslutade om två uppdrag till . Det ena innebar att kartlägga hur stödet kring andra talade språk än svenska (inklusive tolkar) ser ut inom hälso- och sjukvården och tandvården. Det andra innebar att tillsammans med SKL och berörda myndigheter göra en fördjupad analys av hälso- och sjukvårdens och tandvårdens utmaningar och möjligheter när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. Vidare gav regeringen ett uppdrag till och gemensamt om att stödja landstingen i arbetet med att erbjuda hälsoundersökningar till asyl- sökande. fick även ett uppdrag att kart- lägga och analysera behoven av vaccinationer hos asylsökande och att vid behov ta fram förslag på åtgärder för att underlätta för hälso- och sjukvården inklusive barnhälsovården och elevhälsan att kunna erbjuda asylsökande vaccinationer enligt tillämpliga vaccinations- program. Myndigheternas beredskap och hantering Åtgärder för civilsamhället och bistånd Regeringen beslutade att anslå till det civila samhällets arbete med människor på flykt, att fördelas av Röda Korset. Regeringen avsatte till samt 25 miljoner till FN:s globala katastroffond. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fick i uppdrag att ta fram en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organi- sationer kring mottagande av asylsökande och nyanländas etablering. Myndigheten redovisade uppdraget genom skriften ”Samla kraft”. Regeringen lämnade ett förslag om en tilläggsbudget, där skulle fördelas till det civila samhällets organisationer, studieförbunden och idrottsrörelsen. biföll förslaget , och regeringen beslutade att fördela av anslaget till det civila samhället och trossamfunden för arbetet med människor på flykt. Beslut för att kontrollera och minska antalet asylsökande Regeringen beslutade att sända en under- rättelse till Europeiska kommissionen och Europeiska unionens råd om att en anpassning av rådets beslut (EU) 2015/1601 om om- placering av asylsökande från och borde ske till förmån för . Regeringen beslutade att återinföra gräns- kontroll vid inre gräns. Beslutet gällde från och inledningsvis i , till och med . Enligt beslutet skulle lokaliseringen, omfattningen och utformningen av Myndigheternas beredskap och hantering kontrollen anpassas till vad som var nödvändigt med hänsyn till allmän ordning och inre säkerhet. Därefter beslutade regeringen , och om att förlänga den återinförda gräns- kontrollen (fram till ). Samtliga dessa beslut fattades med stöd av artikel 25 i kodex om Schengengränserna.51 meddelade den 10 och Europeiska kommissionen, rådet och övriga medlemsstater att om situationen inte skulle förändras väsentligt avsåg att då besluta om förlängning av den tillfälligt återinförda gränskontrollen vid inre gräns enligt det förfarande som föreskrivs för förutsebara situationer, med stöd av artikel 23 och 24 i kodexen om Schengengränserna. Regeringen beslutade att förlänga gränskontrollen vid inre gräns först till och med och därefter genom ett antal efterföljande beslut. Rådets genomförandebeslut (EU) 2016/894 av riktade en rekommendation till bl.a. om att, , utföra kontroller vid de inre gränserna. Regeringen efter- kom detta och fattade ett efterföljande beslut . I enlighet med dessa beslut sker gränskontrollerna enligt artikel 26 i kodexen om Schengengränserna. Av genomförandebeslutet framgår att bör tillåtas fortsätta genomföra sådana kontroller efter- som ”de är en lämplig metod för att hantera ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten med koppling till irreguljära migranters sekundära förflyttningar”. Skälen för beslutet om gränskontroll Regeringen redovisade som sin sammantagna bedömning i beslutet att ”förhållandena nu är sådana att det ur ett brett perspektiv föreligger ett hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten” och uttalade att eftersom ”andra åtgärder bedömts otillräckliga för att avvärja detta hot ska gränskontroll i 51 I avsnittet anges de artiklar som gällde . De har fått annan numrering, se och rådets förordning (EU) 2016/399 av om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Myndigheternas beredskap och hantering SOU 2017:12 enlighet med artikel 25 i kodex om Schengengränserna genomföras vid den inre gränsen”.52 Av regeringens webbplats framgår följande om vad som moti- verade beslutet. ”Den samlade bedömningen som regeringen gör är att det är nödvändigt att återinföra gränskontroll vid inre gräns eftersom den nuvarande situationen innebär akuta utmaningar för viktiga funktioner i samhället. Bedömningen bygger på Migrations- verkets och analyser samt den nationella läges- bild som ges av MSB. Bland annat bedömer att den allmänna ordningen och den inre säkerheten är hotad. MSB pekar på stora påfrestningar för flera samhällsviktiga verk- samheter.”53 Regeringen skrev i beslutet under rubriken ”Skäl för regeringens beslut” bl.a. följande. ”står för när- varande inför ett större migrationstryck än . De boendeplatser som förfogar över uppges nu inte täcka de behov som finns. I migrationsströmmarna finns både asyl- sökande och personer som inte har för avsikt att söka asyl. har meddelat regeringen att trycket på myndig- heten nu är extremt stort och förordar ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid inre gräns. registrerade över 2 000 asylsökande, det högsta antalet Detta ligger i linje med att från och med den och med registrerades närmare 11 000 asylsökande. har vidare anfört att inflödet sker helt okontrollerat. […] bedömning är att situationen är sådan att det föreligger ett allvarligt hot mot allmän ordning och inre säkerhet i . Vidare beskriver MSB i sina nationella lägesbilder att migrationsströmmarna medför akuta utmaningar med avseende på samhällets funktionalitet, vilken utgör ett av målen för säkerhet. MSB pekar på stora påfrestningar för främst boende, hälso- och sjukvård, skola och socialtjänst, men även annan samhällsviktig verksamhet.” 52Regeringsbeslut Ju2015/08659/PO (). 53Regerings webbplats, /artiklar/2015/11/regeringen-beslutar-att- tillfalligt-aterinfora-granskontroll-vid-inre-grans/ Myndigheternas beredskap och hantering I en skrivelse till , Justitie- departementet, förordade återinförande av gräns- kontroll. anförde i skrivelsen bl.a. följande. ”Migra- tionsverket löser behovet av boende dygn för dygn men med nuvarande utveckling överstiger efterfrågan tillgången. Det innebär att människor som inte kan ordna boende på egen hand ställs på gatan. I en situation där platserna inte räcker åt alla prioriterar barn och barnfamiljer. Den stora rörelsen av människor till är också kopplad till upp- drag att upprätthålla den reglerade invandringen och till Polis- myndighetens uppgift att ansvara för inre utlänningskotroll. Bland den stora mängden människor som reser in finns de som avser att söka asyl i men även personer som väljer att inte göra det och som därmed kan vistas illegalt i . Kontroll över hur många som utöver de asylsökande reser in utan visering eller uppehålls- tillstånd saknas. har inte gjort någon bedömning av om ett införande av gränskontroll skulle leda till att fler eller färre skulle söka asyl i . Däremot finns det skäl som talar för att en gränskontroll skulle kunna bidra till ökad ordning i mottagandet av asylsökande och bättre kontroll av det stora antal människor som reser in i landet av andra skäl än att de avser att söka asyl.”54 Skrivelsen från var först rubricerad som en analys ”Möjliga effekter av införande av gränskontroller” och den skickades från generaldirektörens stab (funktionsbrevlåda) till Justi- tiedepartementet (statssekreteraren ) den 11 novem- ber 2015 . sändes en ny skrivelse av samma innehåll men då rubricerad ”förordar införande av gränskontroll”, tillsammans med meddelandet att den tidigare skrivelsen hade sänts av misstag och kunde bortses från.55 Av tjänsteanteckning daterad av rätts- chefen i framgår följande. ”RPC uppger följande vid telefonsamtal angående frågan om att tillfälligt införa gränskontroll vid inre gräns. I likhet med den bedömning som gjordes bedöms situa- 54Migrationsverkets dnr 1.1.2-2015-75130. 55Mail från till resp. . Myndigheternas beredskap och hantering tionen vara sådan att det kan anses föreligga sådant allvarligt hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten som avses i regelverket. Vid en avvägning mellan de positiva polisiära effekterna av ett sådant beslut och de negativa konsekvenser ett sådant beslut bedöms få för övrig verksamhet och därmed möjligheterna att utföra det polisiära uppdraget, görs dock bedömningen att det inte är motiverat ur ett polisiärt perspektiv att göra en framställan till regeringen om återinförande av gränskontroll”. Av MSB:s nationella lägesbild framgår bl.a. följande. ”En utmaning är att hantera situationen med ett stort antal asylsökande utan att ordinarie samhällsviktig verksamhet drabbas. Läget är framför allt ansträngt när det gäller boenden för asylsökande och omhändertagande av ensamkommande barn. Det svenska samhällets förmåga att ta emot ensamkommande barn är starkt utmanad. Principen om barnets bästa i beslut som rör barnet kan inte uppfyllas”. aviserade regeringen att man avsåg införa ID-kontroller av passagerare på fartyg genom ett tillägg i fartygs- säkerhetsförordningen (2003:438). Regeringen fattade beslut om ändringen och den trädde i kraft . Enligt ändringen har rederierna skyldighet att utifrån de föreskrifter som meddelats av Transportstyrelsen regist- rera uppgifter om ombordvarande passagerare på fartyg efter kontroll av giltig identitetshandling med fotografi. Anpassning av lagstiftning till miniminivå meddelade regeringen att det behövdes ett ”andrum i flyktingmottagandet” och att lagstiftningen därför tillfälligt behövde anpassas till minimikrav enligt internationell rätt.56 Det gällde t.ex. begränsning av möjligheten till uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716). 56 Regeringens webbplats (), /artiklar/2015/11/regeringen- foreslar-atgarder-for-att-skapa-andrum-for-svenskt-flyktingmottagande/ Myndigheternas beredskap och hantering ingen med förslag om en lag om tidsbegränsade uppehållstillstånd (prop. 2015/16:174). Efter beslut i trädde lagen i kraft och den gäller . Lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten Regeringen aviserade att identitetskontroller skulle införas på buss, tåg och passagerarfartyg och ett förslag till lagrådsremiss togs fram i . Efter att Närings- departementet hade inhämtat synpunkter från ett begränsat antal myndigheter med mycket kort svarstid och ofta muntligen lämnade regeringen en lagrådsremiss till lagrådet. Lag- rådet avstyrkte förslaget och framförde skarp kritik. Regeringen lämnade propositionen till . föreslog i sitt betänkande att skulle anta regeringens förslag. och reser- verade sig och yrkade på avslag.57 fattade beslut om att anta förslaget . trädde i kraft . Förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet trädde i kraft . Därefter har nya förord- ningar med samma sakliga innehåll beslutats. har ett omfattande uppdrag på migrationsområdet. Myndigheten ansvarar enligt förordningen (2007:996) med instruk- tion för för mottagande av asylsökande, uppe- hållstillstånd, återvändande, medborgarskap och återvandring. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asyl- sökande (LMA) huvudansvaret för mottagandet av utlänningar som ansöker om uppehållstillstånd i . 57 betänkande 2015/16:JuU24. Myndigheternas beredskap och hantering ansökningarna enligt bestämmelserna i utlänningslagen (2005:716) och utlänningsförordningen (2006:97). Myndigheten har också ansvaret för att erbjuda boende på anläggning, tillhandahålla syssel- sättning och betala ut bistånd till dem som söker asyl. Migrations- verket beslutar också om ersättningar till kommuner och till offentliga biträden. Enligt sin instruktion ska verka för att de migrationspolitiska målen uppnås, bl.a. genom att skapa förutsätt- ningar för ett effektivt och långsiktigt hållbart asylsystem som värnar asylrätten.58 beslutsfattande ska vara förutsebart och enhetligt med hög rättslig kvalitet. ska verka för att den sammantagna vistelsetiden i mottagandet blir så kort som möjligt och med hänsyn till ärendets beskaffenhet tillgodose sökandes och andra intressenters behov vid prövning. Vid genomförandet av verksamheten ska belysa och beakta kvinnors och mäns lika villkor. Inför beslut eller andra åtgärder som kan röra barn ska analysera konsekvenserna för barnet. ska analysera, följa upp och utvärdera faktorer som har betydelse för myndighetens verksamhet samt göra bedöm- ningar och tillhandahålla beslutsunderlag för regeringens styrning och dimensionering av verksamheter. Myndigheten ska också sam- verka med andra ansvariga myndigheter inom området. Alla ensamkommande barn som söker asyl är inskrivna hos . anvisar den kommun som ska ordna boende för barnet (jfr avsnitt 2.4.2). När har anvisat en kommun anses det ensamkommande barnet vistas i den kommunen enligt den mening som avses i socialtjänstlagen.59 Att ta emot och pröva asylansökningar mottagande av personer som söker asyl i och prövningen av asylansökningarna sker i flera steg: registrering, ansökningssamtal, utredning och beslut. 58Förordning (2007:996) med instruktion för . 59Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Myndigheternas beredskap och hantering Den som reser in i och vill söka asyl ska kontakta någon av ansökningsenheter eller ansökningsfunktioner för att lämna in en ansökan om asyl. Ansökningar tas emot i , , , , , , , och . öppnades tillfälliga ansökningsfunktioner på befintliga mottagningsenheter och kunde ta emot ansökningar även i , , , , , , , , , och Örebro.60 Sammanlagt kunde ansökningar lämnas in vid ett 40-tal enheter på ungefär 25 orter . Den som ansöker om asyl får berätta om sin identitet, varför man ansöker om asyl och hur man tagit sig till . Den som har ett pass eller annan identitetshandling ska lämna in den för att visa sin identitet (namn, födelsedatum och medborgarskap). Den som inte kan lämna in identitetshandlingar ska försöka visa sin identitet på annat sätt, t.ex. med födelsebevis, familjebok, militärbok eller vigsel- bevis. registrerar personen som asylsökande med det namn och de födelsedata som står i identitetshandlingarna. Den som ansöker om asyl blir fotograferad och får lämna fingeravtryck. Fingeravtrycken används för att ta reda på om personer som fyllt eller är äldre har sökt asyl i något annat Schengenland eller har tillstånd eller förbud mot att vistas i något Schengenland. Den asylsökande får träffa en handläggare och med hjälp av en tolk berätta mer om sin identitet, orsakerna till varför man har lämnat sitt hemland och resan till . Det ställs också frågor om eventuell familj för att få uppgifter om eventuell anknytning och om den asylsökandes hälsotillstånd. Vid mötet får den asylsökande information om asylprocessen, vad som är nästa steg och vad den som söker asyl själv kan göra. Vid mötet ges också viss praktisk information, t.ex. om rätt till boende, ekonomiskt stöd, vård samt skola för barn. 60 Skriftlig information . Myndigheternas beredskap och hantering Enligt ordinarie rutiner brukar ett mottagnings- samtal hållas. Det genomförs av den mottagningsenhet som den asylsökande är inskriven vid. Vid detta samtal ges ytterligare infor- mation till den asylsökande om t.ex. rätt till skola och sjukvård. Sam- talet handlar också om olika handlingar som kan behövas under asyl- utredningen. erbjuder alla asylsökande en introduk- tion i form av gruppinformation. Gruppinformationen har fokus på asylprocessen men innehåller också information om vikten av att styrka sin identitet, ekonomiskt bistånd enligt LMA, möjligheten att arbeta och praktisera, barns rätt till skolgång samt rätten till hälso- och sjukvård med mera. kallades 44 500 personer till gruppsamtal och 23 800 personer deltog.61 Den asylsökande blir kallad till en asylutredning vid någon av särskilda prövningsenheter. Asylprövningsverk- samhet finns i , , , , , , , , , , , , , , , och . öppnade nya prövningsenheter . Prövning av ensam- kommande barns och ungdomars asylansökningar handlades tidigare i , , , , samt . har även andra orter tillkommit, t.ex. , , . Handläggningstiderna hos har ökat kraftigt . var den genomsnittliga tiden från ansökan om asyl till utredning . ökade den genom- snittliga tiden från ansökan till utredning . Eftersom hade tidigare balanser med ärenden som gällde dem 61 (2016). Årsredovisning 2015 , s. 39. Myndigheternas beredskap och hantering som sökt asyl fick de som sökte asyl 2015 vänta på utredning. Under utredningen ska ID-handlingar verifieras, ursprung och nationalitet fastställas, ålder bedömas och asylskäl prövas. Under asylutredningen kan information behöva hämtas från andra myndig- heter, exempelvis . Ansökningar handläggs olika snabbt tillämpar styrprincipen ”tidig sortering” vid asyl- prövningen. Grunderna i styrprinciperna är att ärenden som av ansökningsenheterna sorteras som snabba ska prioriteras i asyl- processen. Så kallade snabba ärenden är Dublinärenden och ärenden där presumtionen inledningsvis är omedelbar verkställighet.62 Om en asylsökande har fått visum till, har vissa typer av uppe- hållstillstånd i, eller har ansökt om asyl i ett annat EU-land på vägen till kommer asylansökan enligt Dublinförordningen inte att prövas i . sänder då en begäran om åter- tagande eller övertagande till det EU-land där den asylsökande ansökt om asyl eller fått visum eller uppehållstillstånd. De flesta begäranden om återtagande och övertagande accepteras av det ansvariga EU-landet.63 Sorteringen ger enligt förutsättningar att på ett tidigt stadium lämna ett besked till sökanden hur den fortsatta handläggningen ska genomföras. Det övergripande syftet med styr- principen ”tidig sortering” är att vistelsetiden i mottagningssystemet ska bli så kort som möjligt. fattar beslut om uppehållstillstånd eller avslag.64 Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsärenden från ansökan till beslut ökade 2015 år 2014.65 62Migrationsverket (2015). Årsredovisning 2015 , s. 14. 63Migrationsverket (2015). Årsredovisning 2015 , s. 22–23. 64Lag (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Myndigheternas beredskap och hantering Den asylsökande har rätt att överklaga beslutet. Överklagandet skickas till , som går igenom överklagandet för att se om beslutet ska ändras. Om inte anser att det finns skäl att ändra beslutet skickas det vidare till migrationsdom- stolen, som sedan prövar överklagandet. När ett avslagsbeslut har vunnit laga kraft ska det verkställas enligt bestämmelserna i utlän- ningslagen (2005:716) och utlänningsförordningen (2006:97). Personer som har ansökt om asyl som flykting eller annan skydds- behövande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) har rätt till bistånd i form av logi, bostadsersättning, dag- ersättning och särskilt bidrag om han eller hon inte kan tillgodose detta själv (se avsnitt 2.4.1). Behovet av boendeplatser utgår ifrån beräkningar som görs inför varje verksamhets- och kostnadsprognos. Det är kommunerna som anordnar boenden för ensamkommande barn. Logi, i form av en anvisad boendeplats (ABO), erbjuds de asyl- sökande som inte har möjlighet att ordna eget boende (EBO). Boendeplats tillhandhålls under asylärendets handläggningstid. Det finns olika sorters boenden för asylsökande. Anläggnings- boende (ABO) är ett samlingsnamn för olika sorters boenden som tillhandahåller och anvisar asylsökande till. Det kan vara externt anläggningsboende (), vilket innebär boende i reguljära hyreslägenheter. ABO kan också vara kollektivt anlägg- ningsboende (ABK), som är boende i större hyrda fastigheter. Slut- ligen kan ABO vara tillfälligt anläggningsboende (ABT), vilket står för upphandlad boendetjänst. hyr anläggnings- boenden och får uppdra åt andra att driva anläggningsboende. En asylsökande kan även bo i eget boende (EBO). Alla asylsökande vara inskrivna vid en mottagningsenhet, oavsett boendeform. Den som bor i ett anvisat boende måste flytta från boendet om han eller hon får ett beslut om avvisning eller utvisning och beslutet 65 (2016). Årsredovisning 2015 , s. 21, 26–27. Migrations- verket (2015). Årsredovisning 2014 , s. 51. Myndigheternas beredskap och hantering vunnit laga kraft eller när tidsfristen för frivillig avresa har tagit slut. Detta gäller den som är vuxen och som inte bor tillsammans med och är vårdnadshavare för barn . Den asylsökande får inte själv välja vilken ort han eller hon ska flytta till och måste vara beredd både att flytta till en ort där det finns ledigt anläggningsboende och också vara beredd att flytta för att göra plats för fler asylsökande. En familj får alltid ett eget rum medan ensamstående får dela rum med andra av samma kön. Åtgärder för fler boendeplatser kan vidta olika åtgärder för att öka antalet boende- platser.66 En sådan åtgärd är förtätning eller optimering av boendeplatserna. Förtätning sker i det befintliga boendebeståndet och innebär en ökning av antalet personer som bor i ett givet bostadsutrymme. En annan åtgärd är att upphandlar tillfälliga anläggningsboenden (ABT). En tredje åtgärd är beredskapsplatser. Det är boenden som aktiveras när platser i de vanliga boende- formerna inte är tillgängliga. Beredskapsplatser är i första hand korttidsboenden men kan vid behov avse en längre tids vistelse. Ambitionen är att boende i beredskapsplatser inte ska överskrida . Boendet kan vara placerat i exempelvis sovsalar, tält och hotell och kan inkludera kost eller vara självhushåll. Driften kan upp- handlas eller drivas i regi, av annan statlig myndig- het eller av en privat aktör.