sou · H5B332 · 2017-03-31 00:00:00 — I många fall finns kunskap om att de är skadliga för människans hälsa och miljö och därför san- nolikt kommer att regleras . ska Substitutionscentrumet verka för att stödja före- tagen att klara produktvalsprincipen enligt . principen innebär i korthet att företag ska undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller varor som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön och ersätta dessa med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga (pro- duktvalsprincipen). Att hjälpa företag att genomföra detta är en vik- tig lagstadgad utgångspunkt för centrumets verksamhet. 3.3.4Substitutionscentrumet behöver hög grad av oberoende En genomgående respons från de olika intressenter (företag, bransch- organisationer, kommuner och landsting) som utredningen träffat är vikten av att centrumet uppfattas som oberoende och att verksam- heten baseras på vetenskaplig grund. Detta är viktigt för att de företag som deltar ska kunna använda kriterier och utgångspunkter som grund för strategiska investeringsbeslut eller kravställning vid inköp. Oberoendet är också viktigt för att konsumenter och offentliga upphandlare ska kunna vara säkra på att de kriterier som centrumet satt upp är rimliga och långsiktigt hållbara. Ska vila på vetenskaplig grund En förutsättning för att Substitutionscentrumet arbetar med rätt saker är att verksamheten vilar på vetenskaplig grund. Annars finns en risk att de varor och kemiska produkter som innehåller mer pro- blematiska ämnen och som förekommer i stora produktflöden får passera medan uppmärksamheten ägnas åt mindre farliga ämnen som förekommer i mindre volymer. Att bidra till kunskap inom detta område blir en viktig uppgift för ett substitutionscentrum. Likaså kan centrumet bidra till att undvika onödig alarmism. Inom akademin finns både förutsättningar för oberoende och kompetens, men utredningen bedömer ändå att centrumet inte bör placeras inom akademin. Det finns ingen aktör som tar ett samlat grepp kring substitution och sammanställer och tillgängliggör in- formation relevant för näringslivet. Vidare ska inte centrumets inte ägna sig åt renodlad forskningsverksamhet. Forskning som kopplar till kemikaliesubstitution bedrivs redan inom en rad institutioner och organisationer vid universitet och högskolor. Swetox, , , , , och universi- tet är exempel på viktiga samarbetspartners, exempelvis genom att tillgängliggöra relevanta forskningsresultat som utgör grunden för de substitutionskriterier som centrumet kommer att utgå från. Aka- demin bör ingå i det av utredningen föreslagna samverkansrådet. 3.3.5Ett substitutionscentrum ska samverka och komplettera, inte dubblera och konkurrera Utredningen bedömer att en framgångsfaktor för kommer att vara att verksamheten kompletterar befint- liga initiativ inklusive myndigheters ansvarsområden och möjliggör bred samverkan med dessa. I uppdraget ingår att kartlägga pågående substitutionsarbete i . Utredningen visar att det finns en rad initiativ inom olika branscher och områden (se bilaga 2). Initiativen är avgränsade till en- skilda branscher eller till någon särskild kemikalie eller enskilt pro- duktområde. Inom respektive initiativ finns viktigta kunskaper och erfarenheter som sällan sprids till andra initiativ. Potentialen av sam- verkan inom substitutionsarbetet mellan branscher, produktområden och inom leverantörskedjorna är stor. Här finns en roll att fylla för ett nationellt substitutionscentrum. Substitutionscentrumet ska komplettera befintliga substitutionsinitiativ Centrumet behöver utformas på ett sätt så att kompetens och er- farenheter från befintliga initiativ tillvaratas. En förutsättning för detta är att centrumet inte konkurrerar med fungerande initia- tiv och myndigheters ansvarsområden. I stället ska centrumet sträva efter att knyta till sig de substitutionsinitiativ som redan finns i , exempelvis Basta, ChemSec, Byggvarubedömningen, TCO-Development, Swerea IVF och Nationella plattformen för nanosäkerhet (SweNanoSafe), se även bilaga 2. Ambitionen bör vara att ingå partnerskap med dessa organisationer för att tillvara ta och sprida erfarenheter. Utgångspunkten att Substitutionscentrumet ska vara en knut- punkt för information och erfarenheter och att centrumet komplet- terar befintliga initiativ snarare än överlappar dessa. Att delta i arbe- tet är frivilligt och om verksamhetens inriktning inte passar någon enskild part så ska inte inriktningen på verksamheten kunna ändras. 3.3.6Myndigheter, kommuner, regioner och landsting är viktiga intressenter Utredningen noterar ett stort intresse från kommuner, regioner, landsting och andra offentliga aktörer. Dessa konstaterar att de också har ett behov av att få stöd i substitutionsarbetet, exempelvis vad gäller kravställning vid upphandling, stöd med genomförande av innovationsupphandling, stöd med att välja bättre alternativ och sam- ordnad leverantörsuppföljning. I hög grad liknar detta de behov som de handlande företagen uttrycker. Den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster för om- kring 500–och är på så sätt en viktig i kravställare gentemot leverantörer, är det viktigt att de produkter som används inom skolan, barnomsorgen och vården inte innehåller hälso- och miljöfarliga ämnen. Kommuner, landsting, länsstyrelser, och myndigheter kan hänvisa till Substitutionscentru- met när de får frågor som ligger utanför deras mandat. Utredningen konstaterar att kommunikation kommer vara en central del i Substitutionscentrumet och ska genomsyra hela verksamheten. Det danska initiativet ”Kemi i Kredslop” understryker t.ex. behovet av att lägga tillräckliga resurser på kommunikation och marknads- föring för att nå ut till företag. De använder sig bl.a. av sociala medier och olika form av reklam. En välfungerande kommunikation kommer vara viktigt för att centrumet ska nå ut och bli framgångsrikt. I den externa kommuni- kationen är det viktigt att väga in följande faktorer: Vilka är målgruppen/målgrupperna centrumet ska nå? Vilken information har centrumet att förmedla och vilka resul- tat ska uppnås? Vilka kanaler ska centrumet använda sig av? Utredningen bedömer att det finns olika målgrupper för som bör rangordnas utifrån typ av behov. Vi har konstaterat att den främsta målgruppen ska vara inköpare hos små och medelstora handlande företag. Även stora handlande företag är en viktig målgrupp, liksom offentliga upphandlare. Det är även cen- tralt att inkludera andra aktörer – såsom myndigheter, akademi och intresseorganisationer. Utredningen bedömer att en viktig kanal för att nå de viktigaste målgrupperna är olika existerande nätverk hos exempelvis bransch- organisationer och kommuner och landsting (SKL). Om möjlighet finns kan information om Substitutionscentrumet och dess verksamhet presenteras och diskuteras på nätverksträffar, seminarier etc. En annan möjlig väg för att få upp företagens intresse för centru- met och för att företagen ska öka sin kunskap och substitutionsarbete är att premiera företag som använder sig av centrumets tjänster för att exempelvis ställa kemikaliekrav vid inköp. Detta skulle kunna ske genom någon form av goodwill-märkning som företagen kan använda som kvitto på att de arbetar proaktivt som det blir en form av marknadsföring för Substitutionscentrumet. 4 Förslag till centrumets inriktning I det här kapitlet redogör utredningen för förslag till inriktning på Substitutionscentrumets verksamhet. I kapitel 3 redogör vi för de slutsatser som ligger till grund för förslagen. Utredningen föreslår inte exakta och slutgiltiga prioriteringar och arbetsformer. Detta blir en fråga för organisationens styrelse och/eller kansli att hantera, där- emot ges förslag på inriktning och primära målgrupper. 4.1Två huvudinriktningar för substitutionsarbetet Utredningen har identifierat två möjliga huvudinriktningar för Substi- tutionscentrumets verksamhet. Den första huvudinriktningen kallar vi A) Generellt kunskapshöjande och substitutionsstödjande (avsnitt 4.2), den andra benämner vi B) Strategisk substitution av prioriterade pro- duktgrupper (avsnitt 4.3). Med den Generella kunskapshöjande inriktningen (A) avser vi stöd och verktyg som företagen efterfrågar och som är generella för en bransch eller ett produktområde. Den generella kunskapshöjande in- riktningen bygger på utgångspunkten att alla företag behöver arbeta med sina kemikalierisker. De verktyg som utredningen föreslår (se avsnitt 4.2) hjälper ett stort antal företag att arbeta mer strategiskt med kemikaliefrågorna än . Sammantaget bedömer utredningen att effekten kan bli betydande, då inriktningen även höjer det generella medvetandet om kemikalier. Inriktningen B) Strategisk substitution utgår från utvalda produkt- grupper som bedöms vara särskilt problematiska utifrån innehåll av farliga ämnen, användning och användargrupper. Substitutionscent- rumet kan med detta angreppsätt arbeta riktat mot de användningar av farliga kemikalier som främst bör prioriteras för substitution. Det leder till att substitutionsarbetet har potential att få maximal effekt Förslag till centrumets inriktning utifrån ett samhällsperspektiv. Det finns ingen organisation eller institution som arbetar med substitution på det här sättet i , trots att det finns svenska och internationella exempel som visar att inriktningen kan vara mycket effektiv. Figur 4.1 nedan illustrerar skillnaden mellan inriktningen i A och B (observera att diagrammen inte grundar sig på empiriska data, utan endast tjänar som illustrerande exempel). Av diagrammen framgår förhållandet att vissa av de mest problematiska ämnena förekommer i några få produktgrupper (de höga staplarna), medan de flesta pro- duktgrupper inte innehåller lika farliga ämnen (lägre staplar), enligt normalfördelningsprincipen. Mörka staplar illustrerar förbättrings- potentialen inom respektive inriktning. A) Generellt kunskapshöjande och B) Strategisk substitution av prioriterade Diagrammet till vänster exemplifierar den breda A-inriktningen. Styr- kan i inriktningen är att kunskap och kompetens om kemikaliehan- tering når ut brett. Fler företag får ett grundläggande verktyg och stöd med att hantera farliga ämnen i sina varor eller i sina kemiska produkter och kan t.ex. genom bättre kravställning byta till bättre alternativ. Genom att många företag gör små förbättringar och lyckas fasa ut några ämnen (se mörkare toppar) kan den totala effekten bli betydande. Att höja medvetandegraden är viktigt i sig, saknar många företag grundläggande kunskaper om innehållet i sina egna varor och kemiska produkter. Att förbättra förutsättningarna för fler företag att arbeta med kravställning kan ge stor samhällsnytta . Svagheten med A är att den inte säkerställer att fokus läggs Förslag till centrumets inriktning på de ämnen som ur ett samhällsperspektiv är viktigast att prioritera. Risken är att Substitutionscentrumet helt missar de viktigaste pro- duktgrupperna (se avsnitt 4.2). Diagrammet till höger illustrerar B-inriktningen där Substitutions- centrumet baserat på ämnens farlighet, mängd och exponering väljer ut en specifik produktgrupp och verkar för att skapa förutsättningar för marknaden att ställa om (se lång mörk stapel). Angreppssättet förutsätter en analys av hur marknadsstrukturen ser ut för ämnet eller ämnena i produktgruppen som ska fasas ut. Centrumet kan sedan välja mellan några olika tillvägagångssätt för att stimulera substitution (se avsnitt 4.3). 4.1.1A-delen prioriteras i inledande skede Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet i ett inledande skede prioriterar att bygga upp en verksamhet kring den generellt kun- skapshöjande och substitutionsdrivande inriktningen (A). Detta för att så snabbt som möjligt kunna erbjuda stöd där behovet är som störst. Vi bedömer att för att kunna arbeta framgångsrikt med Strategisk substitution av prioriterade produktgrupper (B) behöver centrumet en uppbyggd kompetens och ett kontaktnät med relevanta aktörer. Därefter kan de två inriktningarna samverka och dra nytta av varandra. Exakt när och på vilket sätt arbetet ska ske är dock en upp- gift för organisationens styrelse och kansli att hantera. 4.2Generellt stöd till inköpare och upphandlare I det här avsnittet redogör utredningen för de stöd och verktyg som vi förslår att Substitutionscentrumet ska erbjuda företagen. Utred- ningen visar att nedströmsföretag som identifierat oönskade ämnen i sina varor vill ha stöd för att kunna ställa relevanta kemikaliekrav vid inköp (se kapitel 3). Det berör handlande företag, men också offentliga upphandlare och i förlängningen hela leverantörskedjan. För handlande företag som själva saknar kontroll över produkt- utvecklingen blir inköpskraven särskilt viktiga (eftersom det är det enda verktyg de har för att arbeta med substitution). kan vi konstatera att inköpskraven vidarebefordras uppåt i leverantörskedjan till företag som i sin tur är kravställare i förhållande till sina under- Förslag till centrumets inriktning leverantörer, se ”kravställningspilar” i figur 4.2. Alla företag är in- köpare i något skede. Grå streckade pilar i figur 4.2 illustrerar att även dessa företag kan behöva hjälp från Substitutionscentrumet med att ställa relevanta kemikaliekrav. Detta innebär att stärkt kravställning även blir relevant för företag uppströms. Även om detta är sant så finns det en grundläggande skillnad mellan företag som kontrollerar sin produktutveckling (t.ex. tillverkningsindustri) och de som inte gör det (t.ex. handlande företag). De företag som kontrollerar sin produktutveckling styr i någon grad över designprocess, komponent- val och tillverkningsprocesser och har därmed delvis andra förutsätt- ningar att jobba med substitution. I figur 4.3 nedan sammanfattar vi tre olika verktyg för att arbeta med i förhållande till substitutionstrappans fyra steg (se pilförsedda boxar). Utredningen föreslår att centrumet foku- serar på steg två och tre i trappan eftersom företagen har störst behov av stöd där (se avsnitt 3.2). Förslag till centrumets inriktning 2) Inventering av 1) Identifiera oönskade Samla forsknings- och innovationsbehov till FOU-råd och institut 4) Ta fram nya alternativ där sådana saknas 3) Bedömning och val av alternativ Ta fram modell för I trappans första steg finns redan en rad generella verktyg, exempel- vis restriktionslistor och webbaserade stöd (se bilaga 2). Dessa be- fintliga stöd vänder sig dock till företag som redan har nått en viss kunskapsnivå och vi kan konstatera att många företag kommer från en mycket låg kunskapsnivå och inte känner till sina kemikalierisker. Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet tar fram en modell för hur en kemikalieanalys kan genomföras och vilka steg som bör ingå (se avsnitt 4.2.2). I trappans andra steg bistår Substitutionscentrumet med att sam- manställa och anpassa listor med alternativ (positiva listor). Det hand- lar om att tillgängliggöra och sprida befintliga lösningar över bransch- gränserna (se avsnitt 4.2.3). Dessa utgör stöd för att företagen ska kunna bedöma och göra medvetna val av alternativ (tredje steget i trappan). Kemikalieanalysen och positiva listor har gemensamt att de inte tar sin utgångspunkt i en specifik analys eller en specifik kemikalie eller kemikaliegrupp, utan vänder sig till företag generellt. Syftet är snarare att hjälpa det enskilda företaget eller upphandlaren med de problem som är relevanta för dem. För att företag kostnadsfritt ska kunna få hjälp med information och råd kopplat till sitt substitutionsarbete föreslår utredningen att Förslag till centrumets inriktning centrumet etablerar en helpdesk som primärt vänder sig till små och medelstora företag. Även om utredningen visar att stora företag också ser ett behov av ett sådant stöd är vår bedömning att helpdesk av resursskäl främst bör rikta sig till SME-företag, i alla fall inled- ningsvis. Helpdeskens råd, stöd och hänvisningar kopplar inte till något särskilt steg i substitutionstrappan utan är mer övergripande. Det fjärde steget i trappan skiljer sig från de övriga stegen eftersom det kopplar till specifika produkter, vilket ställer höga krav på mate- rial- och processtekniskt kunnande och tillgång till forsknings- och utvecklingsmiljöer. Utredningen föreslår att centrumets verksamhet inte omfattas direkt av substitutionstrappans fjärde steg. Däremot kommer centrumet ha goda förutsättningar att överblicka nya forsk- nings- och innovationsbehov. Därför föreslår vi att centrumet ska ha regelbundna avstämningar med berörda statliga forskningsråd och innovationsprogram för att lyfta dessa behov. 4.2.1Helpdesk vägleder och hänvisar Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet inrättar en help- desk dit företag ska kunna vända sig för att få information och råd kopplat till sitt substitutionsarbete. Helpdeskfunktionen bör pri- märt rikta sig till SME-företag. Utredningen visar att många företag vill kunna vända sig till en tro- värdig källa som kan svara på specifika frågor som rör kemikalier och substitution. Kemikalieinspektionen ger stöd i form av generell infor- mation på webben och har även en tjänst (”Fråga Kemikalieinspek- tionen”) där företagen kan få svar på sina frågor antingen via e-post eller via telefon. Som ansvarig myndighet i för Reach och CLP finns krav att Kemikalieinspektionen ska vägleda företagen om deras ansvar och skyldigheter när det handlar om regler. Utredningen visar dock att företagen behöver ett mer långtgående stöd som exempelvis kan informera om olika alternativ. En förutsättning för helpdeskfunktionen är att hitta en resurs- mässigt realistisk ambitionsnivå som erbjuder relevant hjälp. Utred- ningen bedömer att en helpdeskfunktion primärt ska vara en kontakt- punkt som hjälper företag att via en telefonjour och digital mötes- och informationsplats (molntjänst) komma vidare, antingen genom hän- Förslag till centrumets inriktning visning till specifik kompetens och goda exempel utanför centrumet eller mer standardiserade verktyg för ”hjälp till självhjälp”. Att hänvisa till var kompetens, stöd och erfarenheter finns blir särskilt viktigt. Resursmässigt kommer det inte finnas förutsättningar att gå in med expertstöd som täcker företagens alla behov. Det skulle även kon- kurrera med konsultmarknaden. Helpdesk samlar och stärker kravställning vid inköp En viktig utgångspunkt för Substitutionscentrumets helpdesk är att bidra till att stimulera befintliga marknadsmekanismer genom att stärka en välinformerad efterfrågan i leverantörskedjorna. Centrumet bör utgöra en plattform för såväl inköpare och upphandlare som leve- rantörer. Via plattformen kan inköpare och upphandlare signalera sina behov och stärka sin kravställning som leverantörer får stöd att klara kraven. Leverantörerna får därmed en samlad bild av vilka kemikaliefrågor som står på agendan och vad som kan ge dem fram- tida marknadsfördelar. Genom att sammanställa och tillgängliggöra lathundar och krav- specifikationer per bransch, material eller tillämpning kan helpdesk hjälpa inköpare och upphandlare att ställa mer relevanta och enhet- liga krav. När dessa går samman ökar potentialen att få genomslag, fler leverantörer kommer att ställa om och söka alternativa lösningar. Helpdesken ska på så sätt fungera som en nod som kan hänvisa till eller sammanfatta slutsatser från institut eller universitet som arbetat med relaterade frågor, företag i andra branscher som hanterat liknande problem, eller andra aktörer som har specialistkompetens inom nischade material- eller ämnesområden (se exempel i bilaga 2). Stödet från helpdesken till inköpare och upphandlare kan ut- arbetas i form av lathundar med FAQ där inköpare och upphandlare får svar på sina frågor kopplat till kravställning. Lathundarna kan ge övergripande svar på företagens frågor, t.ex.: –vilka ämnen är relevanta och ska prioriteras vid kravställning? –vilka funktioner, material eller produkter är särskilt problematiska och kan innehålla oönskade ämnen? –vilka frågor bör ställas till leverantörer och hur ska svaren tolkas? Förslag till centrumets inriktning I lathunden bör även ingå information om hur företagen kan följa upp att ställda krav efterföljs av leverantören. Som ett första steg bör företagen uppmanas att göra en rimlighetsbedömning. Exempelvis om informationen som följer produkten är tillräckligt detaljerad och om leverantöreren har kunnat visa på haltgränser för olika ämnen. Företaget kan behöva gå vidare med fler frågor där ytterligare väg- ledning från helpdesken kan behövas. Exakt vilken information som ska ingå i lathundarna blir en upp- gift för centrumet att konkretisera. En möjlighet som Substitutionscentrumet bör överväga är att er- bjuda företag som använder sig av standardiserade branschspecifika inköpskrav status som ”samverkanspartner” eller motsvarande. På så sätt kan deltagande företag visa sina kunder att man ”arbetar aktivt med kemikaliefrågorna”. Helpdesk hjälper leverantörerna att klara kraven Flera aktörer som utredningen varit i kontakt med konstaterar att den största utmaningen med att ställa skarpa kemikaliekrav vid inköp och upphandling är att leverantörerna måste ha förmåga att möta kra- ven. Risken är annars att tuffare krav i praktiken bidrar till ökat fusk, att företag svarar att de klarar kraven och hoppas på att inte bli upp- täckta. Många upphandlare uttrycker en frustration över leve- rantörer som inte förstår innebörden i upphandlingskriterierna eller tar dem på tillräckligt stort allvar. Om Substitutionscentrumet ska bi- dra till att utveckla och stärka kravställningen så ökar beho- vet bland leverantörer att förstå vad upphandlingskraven innebär och hur man kan leva upp till kraven. Kompetensen hos leverantörerna måste kunna svara upp mot ställda krav. Vi menar att helpdesken parallellt behöver arbeta för att stärka kompetensen i leverantörs- ledet. Det kan innebära att hjälpa företag som vill delta i en upphand- ling att förstå vad kraven innebär och hur de kan gå till väga för att klara kraven . Förslag till centrumets inriktning Helpdesk som riktar sig till små företag Vi föreslår att helpdesken särskilt fokuserar på att stödja små företag. har i regel mer resurser för att bygga upp en egen kemi- kompetens. Genom att främst rikta sig mot små företag bedömer vi att centrumet kan bidra till en bred ökad kunskap. Även stora till- verkande företag (som har kontroll över sin produktutveckling) och stora handlande företag kan ha behov av en helpdesk. Vi bedömer att en avgiftsmodell ska övervägas för dessa företag. Utredningens bedömning är att en helpdesk inte ska vara kost- nadsfri för offentliga aktörer. För dessa finns ett visst kompetens- stöd från statliga myndigheter, såsom , och . Det finns en risk att den skulle överbelastas med frågor från offentliga aktörer där centrala myndigheter redan har ett ansvar. Substitutionscentrumet kommunicerar i olika kanaler Att nå ut till företagen om att helpdesken finns och vilken typ av stöd som erbjuds kommer att vara en nyckelfråga för att få genomslag och nå ut till företagen. Helpdesken ska kunna nås genom olika kanaler. Generell information bör samlas i en molntjänst via Substitutions- centrumets webbplats. Företag bör även kunna kontakta centrumet via en telefonjour för att få anpassad vägledning om sitt specifika pro- blem. Det kan handla om tips på var företaget eller organisationen kan vända sig för att hitta relevant information. Exempelvis om pågående substitutionsprojekt, företag, myndigheter eller andra organisationer som sitter inne på relevant information. Utredningen föreslår att Substitutionscentrumet tar fram en modell för kemikalieanalys riktad till handlande företag. Analysen ska hjälpa företagen att identifiera de främsta problemämnena utifrån olika material i varan och ge konkret stöd för kravställning vid inköp och upphandling. Förslag till centrumets inriktning