sou · H5B3109 · 2017-12-15 00:00:00 — Statens servicecenter i det här fallet, som ansvarar för att göra bedömningen om verksamhetsövergång. Utredningens bedömning är att det föreligger en verksamhetsövergång enligt 6 b § LAS, men det är den mottagande myndigheten som ansvarar för att göra den slutliga bedömningen om verksamhetsövergång. Utöver EU-rätt och svensk lagstiftning består det arbetsrättsliga ramverket av avtal mellan arbetsmarknadens parter. Utredningen redogör i det följande för Avtal om omställning, som förenklat gäller för arbetstagare som blir uppsagda på grund av arbetsbrist. Avtalet har ingåtts mellan och de fackliga organisationerna inom det statliga avtalsområdet, i syfte att ingen anställd, så långt det är möjligt, ska behöva bli arbetslös. Redogörelsen nedan är översiktlig och tar sikte på omständigheter som har betydelse för myndigheternas eventuella omställningskostnader. •Förlängd uppsägningstid: Avtal om omställning ger, i det fall det är tillämpligt, arbetstagare rätt till förlängd uppsägningstid i förhållande till vad som gäller enligt LAS eller Allmänt löne- och förmånsavtal1. Avsikten med den förlängda uppsägningstiden är att personerna ska ha möjlighet att hitta en ny försörjning innan uppsägningstiden är slut. För anställda i staten blir den förlängda uppsägningstiden fördubblad upp för en arbetstagare som varit anställd minst tio år.2 Flertalet personer som hamnar hos har maximal uppsägningstid. •Rätt till tjänstledighet: En arbetstagare som genomgår utbildning genom försorg eller är föremål för andra insatser från stiftelsen har vid behov rätt till tjänstledighet utan löneavdrag.3 Syftet med detta är att personen ska kunna vara aktiv för att få ett nytt jobb eller starta eget företag. Om personen är tjänstledig med lön medför det produktionsbortfall för arbetsgivaren. 1Allmänt löne- och förmånsavtal, 15 kap. 3 §. 2Avtal om omställning, 2 kap. 5 §. 3Avtal om omställning, 2 kap. 6 § alt. 3 kap. 4 §. •Särskild pensionsersättning: Om det föreligger särskilda skäl kan särskild pensionsersättning beviljas arbetstagare som sagts upp på grund av arbetsbrist.4 En förutsättning för att arbetstagaren ska kunna beviljas särskild pensionsersättning är att vederbörande har fyllt , varit anställd hos den funktionella arbetsgivaren i en följd närmast före entledigandetidpunkten, lämnade sin statliga anställning vid tidigast och är berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa. Särskild pensionsersättning finansieras genom att arbetsgivare betalar en engångspremie till för alla arbetstagare i åldern som sägs upp på grund av arbetsbrist. Avtal om turordning för arbetstagare hos staten Avtalet om turordning för arbetstagare hos staten (TurA-S) reglerar bland annat vilka turordningsregler som ska gälla vid uppsägning av personal på grund av arbetsbrist. Huvudregeln enligt TurA-S är att turordningen ska omfatta arbetstagare med i huvudsak jämförbara arbetsuppgifter hos myndigheten på den ort där arbetsbristen finns.5 Om den nya verksamheten bedrivs på en annan ort tillämpas huvudregeln om turordning om överlåtaren får en övertalighet. Det innebär att andra på myndigheten kan drabbas av arbetsbristen än de som omfattas av verksamhetsövergången, förutsatt att de arbetar med i huvudsak jämförbara arbetsuppgifter som de som tackat nej till övergången. Vid verksamhetsövergång kan turordningen emellertid se annorlunda ut. Om den nya verksamheten bedrivs på samma ort begränsas turordningskretsarna till den del av myndigheten som förs över genom verksamhetsövergång.6 Det innebär att en arbetstagare som avböjt en ny anställning inte kan ”slå ut” arbetstagare som inte berörs av verksamhetsövergången. 4Avtal om omställning, 2 kap. 13 §. 5Avtal om turordning för arbetstagare hos staten, 3 §. 6Avtal om turordning för arbetstagare hos staten, 4 §. Inom servicekontorsverksamheten finns drygt 800 anställda7 och verksamheten kommer att utökas med fler anställda som en följd av bl.a. de tio nya kontor som myndigheterna ska öppna . Utredningens förslag innebär att servicekontoren kommer att bedrivas vidare på samma orter som och på de orter där nya kontor öppnar . Vidare ska servicekontoren ge motsvarande service som och servicehandläggarnas roll och ansvar, samt kravprofil kommer i mångt och mycket likna dagens. Utredningens förslag på geografisk indelning och organisation av servicekontoren innebär att de flesta kontorschefers ansvar i stort kommer att förbli oförändrat (kontorschefer för servicekontor benämns enhetschefer inom respektive sektionschefer inom ). Bedömningen av vilka arbetstagare som träffas av övergången görs utifrån huvudsaklighetskriterium som säger att anställda som arbetar eller mer av sin tid med de arbetsuppgifter som ska föras över omfattas av övergången.8 Alla servicehandläggare och kontorschefer arbetar huvudsakligen inom servicekontorsverksamheten. Utredningens sammantagna bedömning är att alla servicehandläggare och kontorschefer kommer att omfattas av verksamhetsövergången. Utredningen föreslår att servicekontoren organiseras geografiskt med en indelning i fyra regioner i stället för nuvarande fem regioner. Förslaget kan innebära att regionerna får en annan huvudort jämfört med . områdeschefer och enhetschefer, dvs. regionchefer, har sina huvudsakliga arbetsuppgifter inom servicekontorsverksamheten. Cheferna har visst administrativt stöd till sin hjälp. områdeschefer och enhetschefer inom servicekontorsverksamheten, samt de personer som arbetar med administrativt stöd till dessa chefer 7Inom servicekontorsverksamheten fanns ungefär 780 anställda servicehandläggare, kontors- och regionchefer, motsvarande cirka 680 årsarbetskrafter. Inom de tre myndigheterna arbetar cirka 20–23 årsarbetskrafter med styrning, ledning och stöd av servicekontorsverksamheten enligt utredningens bedömning. Cirka 10–12 personer arbetar med direkt ledning och styrning av servicekontorsverksamheten som sin huvudsakliga arbetsuppgift. 8Arbetsgivarverket (2015), Verksamhetsövergång – en översiktlig genomgång med fokus på statliga myndigheter, dnr 1001-0024-15. kommer enligt utredningens bedömning också att omfattas av verksamhetsövergången. På var och en av de tre myndigheterna finns det några personer som arbetar med direkt styrning och ledning av servicekontoren, samt samverkan med de andra myndigheterna. Därtill finns chefer och stödfunktioner som lägger ner viss arbetstid avseende servicekontoren, men detta arbete är utspritt över många personer och flertalet lägger en begränsad del av sin arbetstid på dessa frågor. Flertalet av dessa personer arbetar i . Utredningens förslag är, som tidigare nämnts, att dessa arbetsuppgifter i den nya serviceorganisationen huvudsakligen kommer att vara förlagda i , vilket kan få till följd att några personer väljer att inte gå över till . Utredningens bedömning är att myndigheterna framöver kommer att behöva arbeta med vissa frågor inom ledning och stöd i samverkan med Statens servicecenter, men att frågeställningarna till viss del kommer att vara förändrade. Inför att verksamheten ska gå över, behöver Statens servicecenter göra en närmare analys av hur många personer i lednings- och stödfunktioner som omfattas av verksamhetsövergången. De anställda på servicekontoren har en kompetens och erfarenhet som är viktig att ta tillvara på för den nya serviceorganisationen. Vissa skillnader finns i anställningsvillkoren, gällande t.ex. arbetstider och pensioner, beroende på om eller är arbetsgivare. Dessa frågor kan vara viktiga för de medarbetare som ska ta ställning till om de vill gå över till eller söka sig till nytt arbete. Utredningen anser därför att Statens servicecenter före övertagandet behöver analysera och utarbeta lösningar och villkor som bör vara anpassade till behovet av lokal statlig service och behovet av att ta tillvara kompetensen hos de anställda på servicekontoren. Statens servicecenter kommer att behöva lösa dessa frågor tillsammans med lokala fackliga organisationer eller i vissa fall få stöd av , som i sin tur får föra diskussionen med de centrala fackliga organisationerna. Utredningens bedömning är att eventuella omställningskostnader som en konsekvens av verksamhetsövergången bör bli små. Om ett stort antal servicehandläggare och andra berörda arbetstagare motsätter sig övergången till Statens servicecenter, eller söker sig till annan anställning inför övergången, kan det få en påverkan på servicen i samband med övergången. Statens servicecenter kan då snabbt behöva rekrytera denna specifika kompetens. Utredningen bedömer att förslagen inte kommer att ha några större strukturella effekter på sysselsättningen. För , som föreslås bli huvudort för den nya serviceorganisationen och dit det tillförs närmare tjugo kvalificerade tjänster, innebär förslagen en viss positiv effekt för ortens sysselsättning. Att all lokal service som erbjuds på servicekontoren fortsatt kommer att erbjudas i den nya serviceorganisationen, och även blir en kärnuppgift för Statens servicecenter, bör innebära en stabilitet och långsiktighet för både verksamheten som helhet och sysselsättningen på de orter där det finns servicekontor. 11.5Konsekvenser för små företag Förutsättningar för ökad tillväxt som gäller generellt för alla företag, ska anpassas bättre till de små företagens villkor. Hjälpen som företag och företagare får på servicekontoren kan vara av större värde för små företag. Utredningens bedömning är att förslagen innebär att servicekontorens verksamhet, inklusive servicen till företag och företagare, säkerställs. Dessutom kan förslagen innebära bättre förutsättningar för att göra servicesatsningar som omfattar flera myndigheter och som riktar sig till företag och företagare. 11.6Konsekvenser ur ett integrationspolitiskt perspektiv Regeringens mål för integrationspolitiken innebär att alla individer ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter, oavsett etnisk och kulturell bakgrund.9 De senaste årens ökning av antalet nyanlända i har inneburit en del utmaningar för samhället. Det finns områden som behöver utvecklas och förstärkas för att ska ha ett samhälle som håller ihop. Arbete anses av regeringen vara nyckeln till nyanländas etablering. Mottagandet av nyanlända är därmed ett viktigt område för att förbättra nyanländas möjlighet till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Servicekontoren är centrala för de nyanlända då det är dit man vänder sig för att folkbokföra sig och ansöka om id-kort, men också för att ansöka om olika former av socialförsäkringsförmåner. För många som ännu inte behärskar det svenska språket, eller vet vilken myndighet som hanterar vilka frågor, underlättar det med ett fysiskt möte på ett servicekontor där flera myndigheter är representerade. Servicekontoren har därmed en fortsatt viktig roll att fylla för nyanlända. De förslag utredningen lämnar som innebär att både serviceutbud och servicekontorsverksamheten flyttas över i sin helhet till Statens servicecenter, bedöms ha en positiv inverkan ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Detta eftersom nyanlända fortsatt kan vända sig till ett och samma ställe för att få sina servicebehov mötta. 11.7Konsekvenser för personlig integritet Integritetsskyddet vid behandling av personuppgifter baseras på föreskrifter såsom regeringsformen, tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), samt personuppgiftslagen (1998:204). Utredningen ska därför analysera konsekvenser för personlig integritet om förslag gällande behandling av personuppgifter läggs fram.10 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13. 10Ds 2000:1, . Utredningen bedömer att flytten av servicekontorsverksamheten från , och till Statens servicecenter inte kommer att ha några konsekvenser för den personliga integriteten. Våra förslag innebär att service kan ges på samma sätt som och att den enskildes personliga integritet kan skyddas vid mötet med en servicehandläggare. anser att omställningskostnaderna i stor utsträckning beror på hur övergången planeras och genomförs. anser att en välorganiserade samverkan med den nya serviceorganisationen är kritisk och att arbetet med samverkan därför kan behöva mer resurser än från myndigheten. För att inte riskera att förlora kompetens anser att Statens servicecenter skyndsamt bör göra en analys av hur många personer i lednings- och stödfunktioner som kan omfattas av verksamhetsövergången. har till utredningen påpekat att frågan om det faktiskt är övergång av verksamhet11 eller inte, behöver utredas när det blir aktuellt. Det kommer förmodligen behöva skrivas s.k. inrangeringsavtal för att säkerställa pensionerna för arbetstagarna då det finns skillnader mellan aktuella huvudmän. Avsnittet avseende personella konsekvenser har justerats utifrån synpunkter från , och Statens servicecenter. 11 Lag (1982:80) om anställningsskydd, 6 b §. (2015), Verksamhetsövergång – en översiktlig genomgång med fokus på statliga myndigheter, dnr 1001-0024-15. Dir. 2017:95, En organisation för lokal statlig service. Dir. 2017:72, Tilläggsdirektiv till . , , , Var femte äldre stängs ute i det nya digitala samhället. Ds 2000:1, . (2017), årsredovisning 2016. (2017), Underlag inom it-området vid överväganden av en sammanhållen organisation för statlig lokal service. undersökning 2017, Svenskarna och internet 2017. (2017), årsredovisning 2016. 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. Regeringsuppdrag (2017a), Uppdrag till statliga myndigheter att upprätta fler lokala servicekontor, dnr Fi2017/03431/SFÖ. Regeringsuppdrag (2017b), Uppdrag om effektivare tolkanvändning och utvecklad flerspråkig service, dnr A2017/01961/I. Regeringsuppdrag (2017c), Uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift, dnr Fi2017/03257/DF. (2016), Statens servicecenter – Har administrationen blivit effektivare? (2017a), Verksamhetsrapport avseende samtjänst vid medborgarkontor (servicekontor), dnr 131 39420-17/1211, . (2017b), årsredovisning 2016. SOU 2007:100, för folkbokförda i , Betänkande av . SOU 2008:97, Styr samverkan – för bättre service till medborgarna. Betänkande av utredningen av lokal service i samverkan. SOU 2016:48, Regional indelning – tre nya län. SOU 2017:1, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Statens servicecenter (2017a), Statens servicecenters årsredovisning 2017. Statens servicecenter (2017b), En sammanhållen organisation för lokal statlig service. Delrapport i regeringsuppdrag om samordning och omlokalisering av myndighetsfunktioner. Statskontoret (2012), Service i medborgarnas och företagens tjänst. Statskontoret (2016), Statliga myndigheters lokalisering – Ett samlat underlag. Det här är ett servicekontor, , rev. Inskickat av , och . Digital servicepunkt i . En väg in – rapport från pilotprojektet och information, . Rapport från Arbetsförmedlingen, , , , och kommuner och landsting. Gemensam posthanteringsrutin för Servicekontoren . Karta kommuner Mötesplatser och information. Inskickat av , och . Kundundersökning på servicekontor – omgång 1 2017 (mars). Inskickat av , och . Månadsrapport 2017 – . Inskickat av , och . Resultat kunditerationer digitalt först, . Inskickat av , och . Servicehandläggarens arbetsuppgifter och behörigheter . In- skickat av , och . Inskickat av , och . T3 2016 servicekontor slutversion NLG. Material inskickat av , och . En organisation för lokal statlig service En särskild utredare ska analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Syftet är att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet. Utgångspunkten är att Statens servicecenter, fr.o.m. , ska ansvara för en samlad organisation för lokal statlig service. ska bestå av en nationell ledningsfunktion och lokala kontor. Utredaren ska ta ställning till bl.a. vilket serviceutbud som bör finnas vid serviceorganisationens lokala kontor. Utredaren ska också presentera en plan för när de lokala kontoren ska tillhandahålla service som avser , och verksamhet samt föreslå hur serviceorganisationen inledningsvis ska vara organiserad, dimensionerad och finansierad. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utredaren ska även presentera en plan för när tillhandahållande av service som avser Arbetsförmedlingen, och förarprovsverksamheten vid kan ske vid de lokala kontoren samt vid behov föreslå ändringar i uppbyggnaden, dimensioneringen och finansieringen av den utökade serviceorganisationen. Vidare ska utredaren föreslå nödvändiga ändringar av Statens servicecenters instruktion och regleringsbrev. Utredaren ska även lämna förslag till ytterligare platser där serviceorganisationen ska tillhandahålla service. Uppdraget ska slutredovisas . Myndigheternas service och tillgänglighet Enligt förvaltningslagen (1986:223) ska varje myndighet lämna upplysningar, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör dess verksamhetsområde. Det ska ske i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Av förvaltningslagen framgår även att myndigheterna ska vara tillgängliga för enskilda och företag så att dessa kan ta del av den service som erbjuds. Serviceskyldigheten gäller inom varje myndighets eget ansvarsområde. I propositionen En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag (prop. 2016/17:180) föreslås en ny förvaltningslag, som ska träda i kraft . Regeringen framhåller i propositionen att bestämmelserna om service i den nya förvaltningslagen, på motsvarande sätt som i nuvarande förvaltningslag, i sak bör innebära bl.a. att myndigheterna på ett smidigt och enkelt sätt ska ge den hjälp som krävs för att den enskilde ska kunna ta till vara sina intressen. Det föreslås dock att det införs en uttrycklig bestämmelse om att myndigheten ska lämna den enskilde hjälp i denna utsträckning. Ett syfte med att tydliggöra detta i lagtexten är att möjliggöra en vidareutveckling av de olika former av hjälp som förekommer eller som är tänkbara . Regeringen anser vidare att regleringen om myndigheternas tillgänglighet i högre grad bör utformas så att den är neutral i förhållande till bl.a. den omfattande och kontinuerligt ökande digitala förvaltningen. Mot denna bakgrund föreslås att det införs ett allmänt krav på att myndigheterna ska vara tillgängliga för kontakter med enskilda. Av myndighetsförordningen (2007:515) framgår att varje myndighet ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Myndighetssamverkan kan bestå i lokalsamverkan genom att två eller fler myndigheter kommer överens om att bedriva sina verksamheter i samma lokaler (samlokalisering). Det förekommer även att statliga myndigheter samarbetar med varandra när det gäller tillhandahållande av service. Lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor möjliggör för statliga och kommunala myndigheter att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning och annan hjälp till enskilda samt att handlägga vissa enklare ärenden åt varandra. Denna samtjänst omfattar inte myndighetsutövning som går utöver sådan enklare handläggning. I de fall det är möjligt och relevant ska digitala lösningar vara förstahandsvalet i myndigheternas kontakter med enskilda och företag. Myndigheternas webbplatser och digitala tjänster har kommit att spela en allt större och viktigare roll vid tillhandahållandet av service. finns det enskilda som inte kan eller vill ta del av den service som myndigheter erbjuder via internet och telefon, t.ex. på grund av funktionsnedsättningar, bristande språkkunskaper eller bristande tillgång till internet. Personer kan även tillfälligt eller befinna sig i livssituationer då de behöver få fördjupad vägledning om t.ex. sina rättigheter och skyldigheter. I sådana situationer bör de ha möjlighet att kunna besöka myndigheter för att få service. Även myndigheterna kan behöva ha personlig kontakt med enskilda eller företrädare för företag. , och samverkar om gemensamma servicekontor där besökare kan få hjälp med bl.a. allmän vägledning, information om pågående ärenden och digitala självbetjäningstjänster. Det finns 103 sådana servicekontor på 96 orter. På ett fyrtiotal orter är servicekontoren inhyrda i . hade servicekontoren totalt cirka 3,9 miljoner besökare. Andra statliga myndigheter bedriver egna lokala besöks- och serviceverksamheter. Arbetsförmedlingen, och förarprovsverksamheten vid . Arbetsförmedlingen har kontor på samtliga orter där det finns servicekontor och och förarprovsverksamheten vid har kontor på flera av dessa orter. Arbetsförmedlingen har även lokala kontor på många orter där det inte finns servicekontor. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer service och närvaro på rätt plats i landet, särskilt i kommuner med hög långtidsarbetslöshet, många nyanlända och i utsatta stadsdelar (A2017/01237/A). Uppdraget gavs mot bakgrund av bl.a. att alla arbetssökande och arbetsgivare ska ha goda förutsättningar att komma i kontakt med Arbetsförmedlingen och få lämpligt stöd. Merparten av dessa myndigheters lokala besöks- och serviceverksamheter är anslagsfinansierade. I vissa delar kan dock den lokala serviceverksamheten vara avgiftsfinansierad. Detta gäller t.ex. förarprovsverksamheten vid . Projektet och information är ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen, , , , och Kommuner och Landsting för att förenkla och skapa mer effektiva processer för nyanlända och på så sätt påskynda deras etablering i . Genom att myndigheterna finns representerade på en och samma plats kortas ledtiderna för de initiala myndighetskontakterna för de nyanlända. Regeringen har därför gett myndigheterna i uppdrag att fortsätta arbetet med att skapa förenklade och mer effektiva processer för nyanlända (A2017/01314/I). Uppdraget ska redovisas . har i sitt slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) föreslagit bl.a. att den lokala serviceverksamhet som utförs av , och ska föras över och samlas i en ny organisation. Kommittén anser att en tydlig och samordnad ledning, och en effektiv administration av de lokala kontoren, kan säkerställas genom att man samlar servicefunktionerna i en ny myndighet eller vid Statens servicecenter. Enligt kommitténs förslag bör, i de fall då det är möjligt, Arbetsförmedlingens, och serviceverksamhet samlokaliseras med den nya organisationen. Kommittén föreslår dessutom att den lokala serviceorganisationen ska ha minst ett kontor i varje funktionell analysregion (FA- region). En sådan region är en geografisk indelning av utifrån grupper av kommuner som, med beaktande av bl.a. geografisk sammankoppling, funktionella samband och pendlingsströmmar, kan antas vara självförsörjande när det gäller arbetstillfällen och arbetskraft. Enligt Tillväxtanalys senaste undersökning 2015 finns det totalt 60 FA-regioner, varav 10 enligt kommittén saknar lokala servicekontor. Betänkandet har remitterats. Arbetsförmedlingen, , och ser positivt på kommitténs förslag till en ny serviceorganisation. anser att en samlokalisering av lokal service kan vara aktuell på orter med statliga lokala servicekontor, men att polisens lokala serviceverksamhet inte bör ingå i en statlig serviceorganisation. Merparten av de länsstyrelser och kommuner som har yttrat sig är allmänt positiva till förslaget. En del myndigheter, bl.a. och , pekar på behovet av fördjupade analyser innan en ny serviceorganisation kan bildas. anser att det är svårt att bryta ut lokala serviceverksamheter från myndigheterna, medan Statskontoret, som avstyrker förslaget, menar att kommitténs motivering för att inrätta en serviceorganisation inte är tydlig.