sou · H5B36 · 2017-02-08 00:00:00 — Enligt bestämmelsens första stycke gäller sekretess för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med denne samt motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon när- stående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Det åligger dock personen att uppmärksamma domstolen på att det rör sig om sådana uppgifter (se prop. 2005/06:161 s. 55). Om en person har medgetts att använda fingerade personupp- gifter gäller enligt 21 kap. 3 § tredje stycket OSL sekretess för uppgift om kopplingen mellan de fingerade personuppgifterna och den en- skildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. 3 Se m.fl., Sekretess m.m. hos allmän domstol. En handbok, 2013 s. 78 och 79. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter kan efter ansökan registrera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen för en person som bedöms behöva skydd för sina personuppgifter. Sekretessmarkering är den minst ingripan- de formen av skyddade personuppgifter. I ett fåtal fall görs ansökan av någon annan än den person som har skyddsbehov, t.ex. av Polis- myndigheten.4 En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som inte har några rättsverkningar. Den har alltså ingen annan betydelse än att vara en varningssignal om behovet av en noggrann sekretessprövning innan en sekretessmarkerad uppgift lämnas ut (jfr 5 kap. 5 § OSL).5 Enligt praxis är en förutsättning för en sekretessmarke- ring att det finns ett konkret och allvarligt hot som riktas mot den enskilde. Därutöver finns inga formella krav för att få en sekretess- markering. Enligt 17 a § folkbokföringslagen ska och social- nämnden på begäran lämna biträde vid utredning av frågor om kvarskrivning eller sekretessmarkering i folkbokföringen. gör en förfrågan till om ett yttrande angående hur allvarlig den potentiella hotbilden mot personen är. Det är alltså som gör själva hotbilds- bedömningen. I beslutsunderlag finns också ofta in- givna intyg från sociala myndigheter och mer sällan även beslut om kontaktförbud eller domar. bifaller aldrig en ansökan om sekretessmarkering bara på uppgifter från en enskild utan sådana uppgifter måste vinna stöd av annan utredning i målet.6 beslut avseende sekretessmarkering av uppgifter i folkbokföringsregistret är inte överklagbart (se RÅ 2006 ref. 61). Förfarandet vid bedömningen av behovet av skydd för uppgifter i folkbokföringen på grund av våld, hot eller annan förföljelse är inte författningsreglerat. Som framhöll inne- bär detta att det är svårt att förutse när ett sådant skydd ska ges. Utredningen ansåg att det var ett problem att det saknades möjlig- het till överprövning (se SOU 2009:75 s. 407 och 408). 4Enligt uppgift från . 5Lenberg m.fl., Offentlighets- och sekretesslagen. En kommentar, (Zeteo, version ) kommentaren till 22 kap. 1 §, 6Enligt uppgift från . Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter I folkbokföringslagen finns bestämmelser om kvarskrivning. Med kvarskrivning avses att i samband med en flytt medger en person att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten (16 § första stycket). I praktiken innebär en kvarskrivning att den verkliga bostadsorten inte framgår av folkbokföringsregistret. Den gamla adressen tas bort och personen registreras som ”på kommunen skriven” i den gamla folkbokföringsorten. Skattekontorets adress anges som en särskild postadress. förvarar den faktiska adressen manuellt.7 En grundläggande förutsättning för att ska medge kvarskrivning är att en person av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Ett be- slut om kvarskrivning kan bara meddelas efter ansökan från en en- skild. Kvarskrivning får inte medges om personens behov av skydd kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på något annat sätt, så- som när en sekretessmarkering är en tillräcklig åtgärd. Kvarskrivning får även avse den utsatte personens medflyttande familj (16 §). Kvarskrivning får medges för högst i taget. När det inte längre finns skäl för kvarskrivningen ska den upphöra (17 §). föreslog i betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69) att kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbokföring. Enligt utredningen bör skyddad folkbokföring förstärkas på olika sätt för att bli ett bättre skydd än kvarskrivning. Utredningen föreslog bl.a. att skyddad folkbokföring får ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det be- döms öka skyddseffekten, att sådan i undantagsfall ska kunna med- ges utan att personen flyttar och att skyddad folkbokföring ska kunna ges . Enligt utredningen bör trygghet och skydd för de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott i första hand ges genom formaliserade skyddsinstitut, dvs. skyddad folkbokföring och fingerade personuppgifter. Utredningen föreslog därför att den som uppfyller kriterierna för skyddad folkbokföring ska få det, utan en prövning av om en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen skulle vara en tillräcklig åtgärd. 7 , kvarskrivning.4.76a43be412206334b89800022961.html (hämtat ). Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter utredningen en stark sekretess för personer med skyddad folkbok- föring (s. 196–234). Betänkandet bereds inom . Av lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter framgår att en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslig- het som riktar sig mot hans eller hennes liv, hälsa eller frihet kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga, s.k. fingerade personuppgifter (1 § första stycket). För att ett medgivande ska ges krävs att risken för allvarlig brottslighet före- ligger vid en objektiv bedömning (se NJA 1994 s. 497 I och II). för bortförande av barn har ansetts utgöra en sådan risk som avses i lagen (NJA 1994 s. 497 II). Medgivande får dock inte lämnas om per- sonen kan beredas tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem, om personerna varaktigt bor till- sammans (1 § andra och sista stycket). prövar en fråga om medgivande att använda fingerade personuppgifter. Ansökan om medgivande görs av den som vill använda fingerade personuppgifter (2 §). En person som ansöker om eller har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter för egen del, får ansöka om medgivande även för ett barn som per- sonen är vårdnadshavare för och varaktigt bor tillsammans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren (4 §). Om medger att fingerade personuppgifter får användas tas den gamla identiteten bort ur folkbokföringsregistret. Personen måste flytta till en ny, hemlig ort. Identiteten registreras på ett sådant sätt att det inte framgår att det rör sig om fingerade per- sonuppgifter. Kopplingen mellan den nya och den gamla identiteten finns endast hos Polismyndigheten.8 Genom att personen använder fingerade uppgifter kan veder- börande sägas ge sken av att vara en annan person än den han eller hon verkligen är. Ett medgivande att använda fingerade person- 8 fingeradepersonuppgifter.4.76a43be412206334b89800022955.html (hämtat ). Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter uppgifter medför inte någon rättslig förändring av personens namn eller andra förhållanden. Personen får rätt att dölja de verkliga upp- gifterna men rättsligt är han eller hon samma person som . Personen är inte skyldig att använda de fingerade uppgifterna utan kan i vissa sammanhang använda sitt verkliga namn och personnum- mer m.m. Det har inte någon privaträttslig betydelse om personen ingår avtal eller företar andra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter. är det samma rättssubjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarande gäller i fråga om offentlig- rättsliga förpliktelser (se prop. 1997/98:9 s. 52 och 53). Det finns så- ledes inte någon laglig möjlighet för den som har fått fingerade per- sonuppgifter att undandra sig förpliktelser. Personen har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hänvisning till att han eller hon fått fingerade uppgifter. Det är alltså inte otänkbart att personen kan bli skyldig att inställa sig personligen inför t.ex. allmän domstol (se prop. 1997/98:9 s. 54 och 55). 14.3Hur många i har skyddade personuppgifter? Utvecklingen när det gäller sekretessmarker- ing och kvarskrivning har varit enligt följande. Tabell 14.1 Antalet personer med sekretessmarkering eller kvarskrivning Årsvis (september eller oktober) Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Som framgår av tabell 14.1 var det –2013 relativt små variationer när det gäller antalet personer med sekretessmarker- ing. har det dock skett en markant ökning. Antalet registrerade sekretessmarkeringar har –2015 ökat med totalt 17 procent.9 När det gäller personer som har både sekre- tessmarkering och kvarskrivning skedde det en markant ökning . Därefter har antalet personer med både kvarskrivning och sekretessmarkering minskat eller legat på en i princip nivå. Den totala ökningen –2015 uppgår till . Av de 14 503 personer som hade sekretessmarkering eller kvarskrivning var barn.10 Andelen var något högre än motsvarande andel . Antalet barn som har sekretessmarkering eller kvarskrivning har ökat –2015. Den största ökningen är härförlig till sekretessmarkeringar. Om en förälder har skyddade personuppgifter får i praktiken även ett barn som är bosatt med den föräldern skyddade personuppgifter.11 Det är något vanligare att kvinnor har sekretessmarkering eller kvarskrivning än att män har det. utgjorde andelen kvinnor med detta skydd (8 481 kvinnor). var an- delen densamma (7 260 kvinnor). Det är ovanligt att en person har fingerade personuppgifter. hade totalt 210 personer i sådana uppgifter. –2015 beviljades i genomsnitt 7 barn finge- rade personuppgifter. fick i genomsnitt 17 personer sådana uppgifter.12 9Folkmängden var 9 415 570 och 9 851 017 (källa: SCB). Befolkningstillväxten har alltså varit . 10Andelen barn av den totala befolkningen i uppgick till . Se sammansattning/Befolkningsstatistik/25788/25795/Helarsstatistik---Riket/26040/ (hämtat ). 11Enligt uppgift från . 12Enligt uppgift från . Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Frågan om det finns behov av att införa särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter har övervägts ett flertal gånger utan att ha lett till lagstiftning. Nedan redovisar vi kortfattat de överväganden som har gjorts. föreslog i betänkandet Kvinnofrid (SOU 1995:60) ett kompletterande av forumregeln i 6 kap. 17 § FB. För- slaget innebar att skulle vara behörig domstol inte bara när annat forum saknas, utan även när barnets verkliga hem- vist inte kan fastställas därför att barnet har medgetts fingerade per- sonuppgifter. Utredningen föreslog dock ingen särskild forumregel när en person har sekretessmarkering (s. 262–265). 14.4.3Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor övervägde om en särskild forumregel skulle införas som gav käranden rätt att väcka talan där ”han” själv har sin hemvist, om sekretess råder för svarandens hemvist (se SOU 1996:68 s. 70–74). Utredningen bedömde dock att någon särskild regel inte behövdes. Skälet till detta var främst att den nu- varande ordningen är till fördel för den förföljde eftersom den leder till att han eller hon ibland inte kan nås för rättegång. Enligt utred- ningen får den som utgör ett hot mot en annan person finna sig i att inte kunna föra process mot sitt offer eller mot det barn som skyddas tillsammans med offret. Flera remissinstanser ansåg dock att en särskild forumregel be- hövdes, särskilt då en part har sekretessmarkering (se prop. 1997/98:9 s. 71). Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Regeringen uttalade i prop. 1997/98:9 att frågan om särskilda forum- regler för förföljda personer borde övervägas ytterligare och att det lämpligen kunde ske inom ramen för upp- drag (s. 72 och 73). ansåg att den bästa lösningen var den som Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor övervägde men förkasta- de. Utredningen föreslog därför en särskild forumregel i 6 kap. 17 § FB för de fall där barnet antingen hade fått medgivande att använda fingerade personuppgifter eller då sekretess gäller för barnets folk- bokföringsuppgifter. I sådana fall skulle frågor om vårdnad eller umgänge tas upp av rätten på den ort där käranden hade sin hemvist eller, om käranden saknade hemvist i , av tings- rätt. Utredningen föreslog också en särskild forumregel för äkten- skapsmål i 14 kap. 3 § ÄktB. Om en av makarna hade medgetts att använda fingerade personuppgifter eller om sekretess gällde för makens folkbokföringsuppgifter – och den andra maken saknade hemvist i – skulle målet tas upp av . Det bör även nämnas att utredningen också föreslog ett tillägg i bestämmelsen om allmänt forum i tvistemål (10 kap. 1 § RB) så att käranden – i de fall där svaranden har medgetts att använda fin- gerade personuppgifter eller har sekretessmarkering – kan väcka talan vid den domstol där käranden har sin hemvist (se SOU 1998:40 s. 321–324). Bara ett fåtal remissinstanser yttrade sig över de aktuella försla- gen. (), som i och för sig inte hade något att erinra mot förslaget, framhöll att de föreslagna forumreglerna var begränsade till vissa typer av mål och att det innebar att de inte omfattar t.ex. mål om underhåll till barn, om talan inte väcks i äkten- skapsmål eller i mål om vårdnad om barn. Eftersom samma över- väganden som motiverar särskilda forumregler i äktenskapsmål och vårdnadsmål kan göra sig gällande även i andra typer av familjerätts- liga mål ansåg JO att det var önskvärt med en mer allmän översyn av de särskilda forumreglerna. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter 14.4.5Propositionen Stöd till brottsoffer (2000/01:79) förslag om särskilda forumregler behand- lades i prop. 2000/01:79 (s. 48–55). Enligt regeringen hade Brotts- offerutredningen inte på något mer ingående sätt diskuterat de för- och nackdelar en reglering av forumfrågan för med sig för en person med skyddade personuppgifter som vill väcka en talan respektive för den som vill väcka talan mot denne. Regeringen konstaterade att utredningen inte hade analyserat om förslagen skulle öka skyddet för dem som hade sekretessmarkering eller fingerade personupp- gifter. Regeringen noterade att det var mycket svårt för käranden att få fram adressen till en person med sekretessmarkering och nästintill omöjligt när det gäller en person som har medgetts rätt att använda fingerade personuppgifter. Enligt regeringen ledde detta till att käran- den inte kunde väcka talan. Detta problem, fortsatte regeringen, kom man inte tillrätta med genom att ändra forumreglerna på föreslaget sätt eftersom käranden fortfarande skulle ha lika svårt att få fram adressuppgifterna. Regeringen pekade på att även andra problem gjorde sig gällande, där ett exempel var domstolens möjlighet att hemlighålla adressuppgifter vid delgivning med svaranden. Vidare var säkerhetsrisker förenade med att den som lever med skyddad identitet kunde bli tvungen att inställa sig personligen i domstol. Regeringen ansåg därför att frågan om särskilda forumregler borde utredas ytterligare. föreslog i betänkandet Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1) en lag om behörig dom- stol vid sekretess för personuppgifter (s. 196–200).13 Den föreslagna lagen innehöll bara en generell bestämmelse. Enligt denna får, om det följer av lag att talan ska väckas eller ansökan göras vid tings- rätten i den ort där part eller annan har hemvist eller är folkbokförd och sekretess gäller för dennes personuppgifter, talan väckas eller ansökan göras vid tingsrätt som regeringen bestämmer. 13 Utredningen föreslog också en särskild forumregel i när det gäller verk- ställighet i familjemål. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter slaget var den nya forumregeln subsidiär inte bara till rättegångs- balkens forumregler utan också till sådana regler i andra lagar, bl.a. på familjerättens område. Utredningen övervägde att låta en domstol i landet vara ensam behörig, t.ex. . En fördel – jämfört med att låta käranden använda sitt hemvistforum när sekretess gällde för svaran- dens personuppgifter – ansågs vara att käranden inte skulle få någon psykologisk fördel av att rättegången hölls på hemmaplan. Om all målhantering rörande personer med skyddade personuppgifter skedde på ett ställe skulle dessutom viktig kunskap och erfarenhet kring dessa frågor kunna samlas där. En nackdel med att utse bara som behörig domstol var dock att båda parter ibland kunde tvingas att resa långt till en förhandling. Ytterligare ett alternativ var därför att peka ut flera behöriga domstolar runt om i landet, t.ex. , , och . Käran- den skulle då kunna välja den domstol som ligger närmast för honom eller henne och på så sätt förkortas ena partens resväg. Utredningen föreslog att frågan om vilka domstolar som ska vara behöriga i nu aktuella situationer lämnades öppen i lagen och att det i stället skulle ankomma på regeringen att i förordning utse en eller flera domstolar. Liksom ansåg vårdnadskom- mitté att subsidiära forumregler borde gälla när barnet har skyddade personuppgifter. Kommittén ställde sig positiv till utredningens för- slag. Eftersom utredningens förslag bereddes i Justitie- departementet lämnade kommittén inget eget förslag i frågan (se SOU 2005:43 s. 281 och 282). I uppdrag ingick att ta ställning till om det generellt bör införas särskilda forumregler för situationer när en part har skyddade personuppgifter. Med tanke på att regeringen redan tillsatt vår utredning när direktiven beslutades undantogs uttryck- ligen familjemålen från uppdrag. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter ansåg att det finns behov av särskilda forumregler när en svarande eller en parts personuppgifter är sekre- tessbelagda och rätt forum styrs av svarandens eller partens hem- vist. Utredningen ansåg däremot att det saknas behov av särskilda forumregler för det fall en person har beviljats kvarskrivning (utred- ningen föreslår att detta i stället ska benämnas skyddad folkbok- föring) eller när en person är känd under fingerade personuppgifter. När det gäller tvistemål föreslog att talan ska väckas vid om uppgiften om var svaranden är folkbokförd är sekretessbelagd i folkbokförings- verksamhet när talan väcks. Beträffande äktenskapsmål föreslog ut- redningen att om en av makarna har hemvist här i landet och om uppgift om var den maken är folkbokförd är sekretessbelagd, eller om uppgifter om var båda makarna är folkbokförda är sekretess- belagda, ska målet tas upp av . Enligt förslaget skulle bli behörig domstol också för dom- stolsärenden. (se SOU 2015:69 s. 283–288). De flesta remissinstanser som yttrade sig särskilt i frågan tillstyrkte eller hade inte någon erinan mot bedömningen av att det finns be- hov av särskilda forumregler i allmän domstol vid skyddade person- uppgifter. Ingen av dessa remissinstanser hade heller någon synpunkt på att skulle vara behörig domstol för dessa mål. , som inte hade något att invända mot för- slaget i och för sig, anförde att det inte kunde uteslutas att tings- rätten kom att få ett ökat behov av resurser för att möta ökningen av berörda mål och ärenden. Tingsrätten bedömde också att bered- ningsarbetet i mål och ärenden där en part har sekretessmarkerade personuppgifter kan vara mer tidskrävande och omfattande än för andra mål och ärenden. JO hade en del synpunkter på de föreslagna bestämmelsernas ut- formning och formulering. När det gällde utredningens förslag till ny forumbestämmelse för tvistemål noterade att den föreslagna bestämmelsen var utformad som en exklusiv forumregel. Enligt JO borde forumregeln i stället ha utformats så att den är subsidiär i förhållande till den allmänna forumregeln i 10 kap. 1 § RB. JO fram- höll också att det var olyckligt att regeringen valt att dela upp upp- draget när det gäller forumregler för mål enligt och övriga tvistemål. När det gäller forumregeln i upp- Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter märksammade JO rättsfallet NJA 2015 s. 218 och anförde att i detta anvisat en lösning av de problem som utredningen diskuterar med tillämpning av gällande rätt. Detta avgörande bör enligt JO beaktas i det fortsatta arbetet. Enligt JO kräver forum- frågorna en fortsatt beredning, där även frågan om forumregeln i ingår, innan det finns förslag som kan underställas . Betänkandet bereds inom . 14.5Vår kartläggning och analys av handläggningen av mål där det förekommer skyddade personuppgifter I detta avsnitt redovisar vi vår kartläggning av handläggningen av mål där det förekommer skyddade personuppgifter. Kartläggningen grundar sig huvudsakligen på den genomgång av domar om vårdnad om barn som vi redovisat i kapitel 7 och på en genomgång av vård- nadsutredningarna i dessa mål. Genomgången har kompletterats med en redovisning av de problem som de familjerättssekreterare, domare, advokater och företrädare för intresseorganisationer som vi har hämtat in synpunkter från anser att det finns i mål av detta slag. Vi har också undersökt den rättsliga regleringen i de olika stadierna i en domstolsprocess i syfte att uppmärksamma eventuella behov av åtgärder för att processen ska bli trygg. Sist i avsnittet redovisar vi vår bedömning i frågan om vilka svårigheter som finns när det gäller mål där det förekommer skyddade personuppgifter. 14.5.2Vår genomgång av vårdnadsutredningar och tingsrättsdomar Som framgått av avsnitt 7.2.9 hade en av föräldrarna och barnet eller barnen i sju fall, motsvarande , av målen i vår under- sökning skyddade personuppgifter för domen. Vi redogör nedan för våra iakttagelser vid genomgången av dessa fall. Barn och föräldrar med skyddade personuppgifter Man bör ha i åtanke att vårt underlag endast innehåller ett begränsat antal domar och att de iakttagelser som vi gör därför inte behöver vara representativa för andra mål med skyddade personuppgifter. Vem i målet hade skyddade personuppgifter? I samtliga sju fall var det mamman och barnen som hade skyddade personuppgifter.14 Det är ganska ovanligt att tingsrätten i domen anger vilken typ av skyddade personuppgifter – dvs. sekretessmarker- ing, kvarskrivning eller fingerade personuppgifter – som det rör sig om. Vi bedömer att det vanliga är att tingsrätten vid avgörandet av själva saken inte gör någon egentlig prövning av om det finns skäl för de skyddade personuppgifterna. I ett av fallen uttalade tingsrätten dock att den inte utifrån det presenterade materialet kunde bedöma om beslutet om sekretess för adressuppgifter var befogat. Mamman var i fem av fallen svarande och i två av fallen kärande. I båda två fallen där mamman var kärande var hennes huvudyrkande att få ensam vårdnad om barnet eller barnen. Det förekommer alltså att en förälder väcker talan även i fall då föräldern har skyddade personuppgifter. Hur dömde tingsrätten? I domarna som ingår i undersökningen var vårdnadsfrågan tvistig. När målet inleddes hade i tre av fallen mamman ensam vårdnad medan vårdnaden var gemensam i tre av fallen. I ett av fallen hade mamman ensam vårdnad om ett av barnen medan vårdnaden var gemensam för det andra av parternas barn. Tingsrätten dömde i samt- liga sju fall till ensam vårdnad för mamman. I fyra av fallen ogillades pappans yrkande om umgänge. Enligt vår bedömning utgjorde de skyddade personuppgifterna i ett par av dessa fall ett mycket viktigt skäl till att inte bifalla pappans yrkande om umgänge.