sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Tradi- tionell branschlogik ställs på sin spets och utmanas då många företag i besöksnäringen är kreativa hybrider i gränslandet till andra branscher. Dessa trender och tendenser ställer krav på ny kompetens hos arbetsgivare och medarbetare i besöksnäringens branscher. Det ställer också nya krav på utbildningsväsendet i och driver på behovet av lärare med relevant erfarenhet och uppdaterad kompetens på alla nivåer i utbildningssystemet, och i hela landet. Kompetensförsörjning är en nyckelfråga för tillväxten i besöks- näringens företag och hur turismen till och inom kommer att utveckla sig . Kompetensförsörjning är också en ut- maning som lyfts av i princip alla organisationer och i samtliga län i samband med utredningens hearingar 6.1.2Utredningens fokus i frågan I utredningens uppdrag ligger att lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande och sysselsättning och som bidrar till att aktörerna gemensamt kan kraftsamla inom besöksnäringen. Utredningen har fångat upp inspel om hur olika utbildningsnivåer och insatser upplevs fungera och vilka utmaningar arbetsmarknadens parter, myndigheter, regioner och kommuner identifierat på ett övergripande plan. Vi väljer att lägga förslag på insatser för a) strategisk kompetensförsörjning i företag i besöks- näringen, b) kartläggning av behov och insatser för sysselsatta hos offentliga aktörer som i sin yrkesroll arbetar med tillsyn och till- ståndsgivning samt c) aktörer som jobbar regionalt med främjande insatser för företag i besöksnäringens branscher. Det har inte varit görbart att inom ramen för uppdraget kartlägga besöksnäringens kompetensbehov. Detta är något som arbets- markandens parter i varje bransch behöver analysera och definiera. Utredningen har inte heller förutsättningar att analysera utbildnings- utbud på olika nivåer utifrån branschernas behov, eller huruvida utbildningsutbudet är ändamålsenligt i olika regioner. Frågan om kompetensförsörjning i besöksnäringen kan inte mötas genom enkla och snabba lösningar. Tvärtom är behoven komplexa och kräver övergripande analys och ett helhetsgrepp som omfattar utbildning på många nivåer och med en bredd av inriktningar. Den nu pågående arbetsmarknadsutredningen1 ser bland annat över det statliga åtagandet för arbetsmarknadspolitiken och hur det kan göras mer effektivt och tydligt samt hur utbildningar och insatser inom arbetsmarknadspolitiken bör förhålla sig till skolväsendet, universitet och högskolor samt folkbildningen. , som ska redovisa sitt slutbetänknade , ska även se över samspelet och ansvarsfördelningen med fokus på statliga myndig- heters och kommuners roller. En stor grupp offentliga och privata aktörer inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet har roller och uppdrag som svarar mot kompetensförsörjningsfrågor kopplade till hållbar turism och besöksnäring. På nationell nivå sträcker sig ansvaret över tre departe- ment: Arbetsmarknads-, Närings- och . För att möta kompetensbehoven har regeringen vidtagit ett antal åtgärder . Arbetsförmedlingen styrs om till en match- ningsmyndighet med ökat fokus på arbetsgivare. Ett nytt kunskaps- lyft har initieras med upp till 70 000 nya utbildningsplatser . Kommunerna har fått 10 miljarder för att både kunna anställa och utbilda. Flera myndigheter har uppgifter inom området. En viktig roll har Arbetsförmedlingen med sitt övergripande mål att underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att hitta varandra och att prioritera stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden. har också ett samordnande ansvar för vissa nyanländas etablering på arbetsmarknaden. ska bland annat verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet samt främja goda förutsätt- ningar för företagande. Kompetensförsörjning är en av de viktigaste tillväxtfaktorerna och myndigheten har kommit att fokusera allt mer på företagens kompetensbehov. För att förstärka det regionala tillväxtarbetet inom kompetensförsörjning har i uppdrag att förstärka och vidareutveckla de 1 Dir. 2016:56: Arbetsmarknadsutrednignen (A2016:03). har även tagit fram förslag på riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete (N2016/06500/RTS).2 är förvaltningsmyndighet för skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för förskoleverksamhet och barnomsorg. har ett brett uppdrag och ansvarar bland annat för rektorsutbildning, att stödja nationellt prioriterad fortbildning och kompetensutveckling. Myndigheten för () är förvaltningsmyndighet för . Myndigheten ska verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoser arbets- livets kompetensbehov. Myndigheten analyserar arbetsmarknadens behov av utbildningar inom , beslutar om vilka utbild- ningar som ska ingå i och beviljar statliga medel till utbildningsanordnarna. Vidare främjar MYH validering av utbild- ningar. () granskar kvaliteten i högre utbildning, analyserar utvecklingen, ansvarar för officiell statistik om högskolan samt bevakar att universitet och högskolor följer lagar och regler. Universitets och högskolerådet (UHR) har ett brett upp- drag, bland annat att samordna antagningen till högskolan, förmedla internationella utbyten, komptensutveckling och praktik utomlands och ansvar för högskoleprovet. UHR driver bland annat webb- platsen studera.nu med inspiration och information om högskole- studier. och högskolor är egna myndigheter med egna regleringsbrev att följa. () är ansvarig myndighet för studiesociala frågor och beslutar om och betalar ut studiestöd, det vill säga bidrag och lån till studerande. De myndigheter som ingår i Valideringsdelegationen3 med regerings- uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering har formulerat en gemensam plan för myndighetssamverkan om validering. Regioner och landsting är viktiga aktörer för att bedöma det regionala kompetensförsörjningsbehovet och utveckla kompetens- utvecklingsinsatser. Regionerna har ett statligt uppdrag att samordna utbildningsplanering och kompetensförsörjning , som en 2Tillväxtverket (2017): Förslag på riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete. N2016/06500/RTS. 3Tillväxtverket, , Universitets och högskolerådet, Myndigheten för yrkes- högskolan och CSN. del av det regionala tillväxtuppdraget. Arbetet är känt under namnet kompetensplattformar. SKL arbetar för att stärka och förtydliga regionernas uppdrag. Regioner och landsting är också utbildnings- anordnare, exempelvis som huvudmän för folkhögskolor. Kommun- erna har ansvaret för gymnasieskolorna. Ett stort antal privata utbildningsanordnare driver skolor och kurser på alla nivåer. En viktig roll har givetvis företagen i besöksnäringen med det yttersta ansvaret för branschernas attraktivitet på arbetsmarknaden. Det är företagen som framför allt via sina bransch- och intresse- organisationer, ofta i samverkan med de anställdas fackförbund, har den främsta förmågan att definiera och formulera vilken kompetens företag och organisationer inom besöksnäringen efterfrågar. De branscher som tydligt kan beskriva vad som behövs har lättare att förmedla detta till utbildningsväsendet, skolor, presumtiva elever och arbetssökande i olika åldrar. representeras av bransch- och intresse- organisationer. Några av dessa är också arbetsgivarorganisationer och medlemsförbund i , främst , Visita och Transportföretagen. Inom Visita finns även Skidanlägg- ningarnas bransch- och intresseorganisation (SLAO) och SCR Svensk Camping. Exempel på andra intresseorganisationer är (), (), Svenskt Friluftsliv och museer. Arbetstagarparterna för besöksnäringens del utgörs av främst , Hotell- och restaurang- facket, och samt Unionen på tjänste- mannasidan. En väl fungerande arbetsmarknad är till nytta för arbetstagare, arbets- givare och samhället i stort. Den kännetecknas av en hög nivå på sysselsättningen och en produktiv användning av arbetskraften. Arbetsförmedlingens prognoser ger en bild av en god och stabil utveckling av efterfrågan på arbetskraft på den svenska arbetsmark- naden. Sysselsättningsgraden bland unga, 20–, vilka ofta får ett första jobb inom besöksnäringens branscher, är mycket stark. Den växande efterfrågan, i kombination med den allt knappare tillgången på arbetskraft i , gör att konkurrensen om medarbetare och framför allt de mest kompetenta medarbetarna kommer att öka kraftigt de närmaste åren.4 Turismen beräknas i medeltal ha sysselsatt 170 000 personer vilket är en ökning jämfört med året innan. Den totala sysselsättningen i ökade . Besöksnäringen är således en stark sysselsättnings- skapare. I kompetensförsörjningssammanhang är det viktigt att även inkludera de företag som är sysselsatta med den lokala konsumtionen, dvs. som inte definitionsmässigt utgör turism. Besöksnäringens branscher – hotell, restaurang, handel, transport och personliga och kulturella tjänster – utgör tillsammans en väsentlig del av den privata tjänstesektorn som expanderat kraftigt i . Branscherna, som totalt sysselsätter över 800 000 personer, beskrivs mer ingående i kapitel 2. 6.3.2Stort rekryteringsbehov i besöksnäringen I undersökning Företagens villkor och verklighet 2017 uppger av turismföretagen att tillgång till lämplig arbets- kraft är ett stort hinder för företagets utveckling och tillväxt.5 Detta är en ökning sedan 2014 års undersökning. Mot- svarande siffra för alla små och medelstora företag var 2017. Svenskt Näringslivs undersökning kring företagens rekrytering visar att av hotell- och restaurangföretagen har försökt rekrytera , vilket är högst av alla branscher i undersökningen.6 Enligt BFUF kommer hotell- och restaurangbranschen att ha ett rekryteringsbehov på 40 000 till 50 000 personer fram till 2023.7 har 4BFUF (2014): Besöksnäringens forsknings- och innovationsagenda 2014-2013. 5Definieras i undersökningen som (25 000) av små och medelstora företag som uppger att de har stor försäljning till kundgruppen tillresta besökare. 6Svenskt Näringsliv (2016): . 7Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond (2014): Tillväxtvärk? cirka 4 000 personer examinerats från relevanta yrkesgymnasieprogram. Inom handel finns samma utmaning, där branschen behöver rekrytera 120 000 personer som Handels- och administrationsprogrammet utexaminerar 2 500 studenter. Transportföretagen beräknar att de har ett rekryteringsbehov om cirka 10 000 nyanställda som cirka 7 000 personer beräknas komma ut från Fordons och trans- portprogrammet och arbetsmarknadsutbildningar.8 Ett stort rekryteringsbehov beror på en växande bransch och också på en hög personalomsättning. På företagsnivå uppskattas en personalomsättning på så mycket som 40–varje år.9 Även på branschnivå är personalomsättningen hög. slutade av antalet arbetare10 inom handel, hotell och restaurang, medan tillkom.11 Inom transport slutade och 23,6 tillkom. Jämförande siffror för verkstadsindustrin ligger på . En möjlig förklaring till genomströmningen är att branscherna handel, hotell och restaurang brottas med att uppfattas ha lägre löne- nivåer och otydliga karriärvägar. Den gängse bilden av lönenivåer och karriärvägar får konsekvenser, som att få personer väljer att stanna kvar i branscherna och förmodligen också till vikande söktryck på exempelvis yrkesgymnasieprogram. Den höga personalomsättningen kan till en del förklaras med att många studerande arbetar extra inom handel, hotell eller restaurang utan avsikt att stanna i besöksnäringen. av de som är arbetare inom handel, hotell och restaurang är , vilket är en högre andel än i övriga branscher.12 Med visst fog går det att hävda att besöksnäringen, vid sidan om den offentliga vård- och omsorgssektorn, tar ansvar för och investe- 8HUI research (2017): Transportnäringen och jobben – en framtidsspaning. Rapport på upp- drag av Transportföretagen. 11Svenskt näringsliv, (2015): Fakta om löner och arbetstider. 12Svenskt Näringsliv (2015): Fakta om löner och arbetstider. rar resurser i att yrkesträna en stor del av den svenska befolkningen genom ett första arbete på väg vidare i yrkeslivet. Det är en viktig insats, som har ett pris, då hög personalomsättningen påverkar kvalitet och kontinuitet och därmed ofta lönsamhet. Det skapar också ett högre tryck på interna utbildningsinsatser vilket i sin tur är resurskrävande för företagen, och då särskilt de små och medelstora. har det uppmärksammats att arbetsmarknaden växer mest för de yrken som kräver högst respektive lägst kvalifikationer (och där lönen är högst respektive lägst).13 Det är framför allt teknikutveckling som ersätter mer rutinartade arbeten som anges som orsak. Den här utvecklingen är tydlig även inom besöks- näringen, bland annat genom att allt fler uppgifter som tidigare ut- förts av arbetskraft har automatiserats helt eller delvis och sköts av resenärerna själva, till exempel informationssökning, bokning av resor, boende och aktiviteter, incheckning av bagage eller incheck- ning på hotellrummet. I , som är ett högkostnadsland, måste besöksnäringen utveckla effektiva processer, tillhandahålla högkvalitativa produkter och vara generellt innovativ för att uppnå konkurrenskraft. Polari- sering mellan låga och höga kvalifikationer beräknas fortsätta vilket i sin tur ställer krav på utbildningssystemet så att kvinnor och män som haft yrken som försvinner får möjlighet att ställa om till fram- växande jobb på samma eller högre kvalifikationsnivå. kommer svensk besöksnäring även framgent att erbjuda arbetsuppgifter som inte kräver omfattande utbildning. Besöks- näringen liksom politiken har lyft fram branschernas (framför allt hotell, restaurang, handel och transport) förmåga att sysselsätta unga, invandrare och andra som saknar utbildning eller på annat sätt är svaga i relation till arbetsmarknaden. Besöksnäringen beskrivs som en ”jobbmotor” som erbjuder sysselsättning inom många områden och på många platser i landet. 13 SOU 2015:90: Bilaga 5 till . finns en oro både i näringen och hos andra aktörer över att låg utbildningsnivå riskerar att betraktas som en norm för besöks- näringen. Sambandet mellan kunskapsinnehåll och värdeskapande samt ökad utbildningsnivå är nycklar för att stärka för- ädlingsvärdet och attraktionskraften i besöksnäringens tjänste- och sysselsättningsintensiva branscher. 6.4Många utlandsfödda förvärvsarbetar i branscherna Besöksnäringens branscher sysselsätter många människor som kommer till från andra länder. En anledning är att bran- scherna erbjuder arbeten med lägre krav på kvalifikationer och där- med lägre trösklar in för både unga och människor födda utanför . En annan anledning är att det ökande antalet internationella besökare gör att kompetenser i andra språk än svenska och kunskap om andra marknader och kulturer blir allt mer värdefullt och efter- frågas allt mer av besöksnäringens branscher. Tabell 6.1 Förvärvsarbetande efter födelseregion och kön Andel av totalt antal förvärvsarbetande i respektive bransch14 Kultur, nöje, Källa: SCB. Tabell 6.1 visar att de branscher inom besöksnäringen som framför allt sysselsätter personer födda utanför är hotell- och restaurangbranschen utlandsfödda och transport- 14 SCB: Antal förvärvsarbetande 16+ år i SNI 47, 49–52, 55–56 och 90–93, enligt Register- baserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). branschen utlandsfödda, vilket kan jämföras med näringslivet som totalt sysselsätter utlandsfödda. Andelen sysselsatta kvinnor födda utanför är en mindre del av de totalt sysselsatta, inom hotell- och restaurang- branschen respektive inom transportbranschen. Av den totala andelen förvärvsarbetande i hotell- och restaurangbranschen är män födda i . 6.4.1Arbetskraftsinvandring efterfrågas av företagen Flera företag som utredningen kommit i kontakt med pekar på att de är i stort behov av att rekrytera och kan tänka sig att rekrytera kompetens utanför EU/EES. Tabell 6.2 Beviljade uppehållstillstånd för arbetstagare utanför EU/EES Största yrkesgrupperna, period jan– IT-arkitekter, systemutvecklare och testledare m.fl. Bärplockare och plantörer m.fl. Snabbmatspersonal, köks- och restaurangbiträden m.fl. Städare och hemservicepersonal m.fl. Skötare, vårdare och personliga assistenter m.fl. Drift-, support- och nätverkstekniker m.fl. Tabellen 6.2 visar att lite över 12 000 personer som kommer från länder utanför EU/EES fick arbetstillstånd i januari–septem- ber 2017. Tabellen visar också att av dessa arbetar i besöksnäringen. En utmaning som branschorganisationer lyft till utredningen är långa handläggningstider som försvårar rekrytering av till exempel kockar med kunskaper inom etniska kök. En annan utmaning som arbetsgivare i små och medel- stora företag betonat är att man, med hänsyn till den totala regel- och tillsynsbördan, som arbetsgivare är orolig över att göra något fel, med exempelvis allvarliga följder för personer som har tillfälligt arbetstillstånd. Företagen ger uttryck för att de behöver stöd i att göra rätt. Regelverkets syfte är att stärka arbetskraftsinvandrares ställning så att de inte utnyttjas av arbetsgivare, men det har visat sig kunna få stora konsekvenser på grund av att arbetsgivare gjort små misstag av- seende semesteruttag, pensionsinsättning eller företagsförsäkring.15 I en dom från Migrationsöverdomstolen konstateras att ett återkallande av uppehållstillstånd ska ske oavsett omständigheterna i det enskilda fallet när anställningsvillkoren inte har uppfyllts helt. Regeringen har som ambition att åtgärda regelverket och föreslår därför att om arbetsgivare själva rättar till en brist i anställningsvill- koren innan påpekat bristen ska myndigheten kunna avstå från att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete. Lagändring har ännu inte trätt i kraft, och när eller om den gör det ligger fortfarande ett mycket stort ansvar på arbetsgivaren att göra rätt i alla led. Utredningen konstaterar att regelverket är en extra stor utmaning för företag som har behov av rörliga scheman och säsongsanställ- ningar vilket många arbeten i besöksnäringen bygger på. 6.4.2Stöd för att anställa nyanlända sökte 163 000 personer asyl i . har på så tagit emot ett så stort antal människor. Flera företagare som utredningen har träffat under hearings vittnar om att de mycket gärna anställer nyanlända. Men för att, som litet eller medelstort företag, kunna göra detta på ett bra sätt är det viktigt att få stöd med matchning så att det inte tar företaget för mycket tid och andra resurser i anspråk för att hitta rätt kompetens. Åre är ett exempel där kommunen har bedrivit ett strukturerat och väl funge- rande arbete för att få nyanlända i jobb. Många av de asylsökande har fått jobb inom företag i besöksnäringen i Åre. 15 SOU 2016:91: Stärkt ställning för arbetskraftsinvandring på arbetsmarknaden. Validering av yrkeskompetens hos nyanlända Validering av yrkeskomptens är ett verktyg för matchning av utbud och efterfrågan på kompetens. Näringens aktörer har utarbetat valideringsmodeller för yrken i branscherna. finns modeller för att validera kock, butikssäljare, servering och hotellkonferens. Validering kan dock vara relativt kostsamt och besöksnäringens aktörer ser behov av en långsiktig modell för validering. Arbetsmark- nadens parter ansvarar för branschens valideringsmodeller. ansvarar för att processen genomförs via Arbets- förmedlingens struktur. Valideringsdelegationen 2015–2019 har i uppdrag av regeringen att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. Delegationen skriver i ett delbetänkande att utbudet av modeller för validering i arbetslivet är begränsat och behöver utökas till att omfatta fler yrken, arbetsuppgifter och kvali- fikationsnivåer. 16 Utveckling, kvalitetssäkring och främjande av vali- dering i arbetslivet förutsätter en stabil och långsiktig finansiering. Myndigheten för har i uppdrag att främja branscher- nas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Myndigheten har tagit fram en standard för branschvalidering av yrkeskompetens som utgör en viktig utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet. Samordnad utveckling av validering i arbetslivet är ett prioriterat område i Valideringsdelegationens arbete. Snabbspår för nyanlända, en metod i Arbetsförmedlingens nya roll Snabbspår är ett sätt att skapa snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända arbetssökande som har erfarenhet av eller utbildning inom ett bristyrke. Det första snabbspåret presenterades och gällde nyanlända kockar. Ett snabbspår handlar om att i en sammanhållen process erbjuda praktik, språkträning och utbildning. Det är arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen som kom- mer överens om vilka yrken som ska omfattas av ett snabbspår. 16 SOU 2017:18: En nationell strategi för validering. Delbetänkande av Valideringsdelega- tionen 2015–2019. Aktörernas ansvarsområden fördelar sig så att arbetsmarknadens parter ansvarar för utformning, och Arbetsförmedlingen för sam- ordning, dialog med andra myndigheter, en verktygslåda av insatser – till exempel validering enligt branschmodell, yrkessvenska och kom- pletterande utbildningar –, dialog med lokala företag så att arbets- sökande kan erbjudas praktik samt för att anskaffa kompletterande uppdragsutbildningar inom ramen för de snabbspår som är efter- gymnasiala.17 Snabbspåret för kockar har utgjort en pilot för att utveckla snabb- spårens arbetssätt och processer. Utredningen erfar att arbetsmarkna- dens parter ser att upphandlingar och arbetssätt kan stärkas för att göra implementeringen av snabbspåren ännu mer effek- tiva. Arbetsförmedlingen lyfter snabbspåret som en lyckad metod- utveckling som kommer att spridas i myndigheten som framgent förväntas redovisa ett ökat fokus på samverkan med arbetsgivare. För perioden –2019 har regeringen har tillskjutit i förstärkning av främjandemedel till bland annat snabbspår. Andra satsningar för matchning av nyanlända och besöksnäringen Lokala och regionala satsningar finns också, i till exempel Hotell- och restaurangtalangerna i /som utbildar nyanlända för att möta branschens behov av arbetskraft. Satsningen drivs av i samarbete med Hotellgruppen /. Utbildningen har haft runt 200 elever, från de flesta av världens länder.18 har en stark utveckling även skett av digitala matchnings- plattformar. Plattformen Just Arrived förenklar för nyanlända och arbetsgivare att möta varandra19, och ett samarbete mellan företaget iTeam och Arbetsförmedlingen kartlägger kompetens hos ny- anlända20. Yrkes-SFI och YFI är yrkesutbildningar för invandrare med inte- grerad språkutbildning. YFI bedrivs på flera håll. 17Inget snabbspår som syftar till besöksnäringen komptensförsörjning är eftergymnasialt. 18Augustinsson, (2016): Arbetsintegrerande sociala företag. Reger- ingens analysgrupp Arbetet . 20www.mynewsdesk.com/se/iteam/pressreleases/iteam-och-arbetsfoermedlingen-i- samarbete-foer-snabbare-integration-1747541 sierar och Europeiska socialfonden ett projekt med möjlighet att utbilda sig till kock. I projektet samverkar vuxen- utbildningen, SFI och yrkesgymnasierna i . Sam- verkan sker också med en rad branschföretag. Bedömning: Utbildningsplatser i den reguljära vuxenutbild- ningen och insatser inom arbetsmarknadsutbildningar blir allt viktigare för branschernas kompetensförsörjning och tillväxt. Detta är bland annat en följd av den negativa utvecklingen av antalet utbildade i gymnasiets yrkesprogram. Ett större inslag av arbetsplatsförlagd utbildning även på akademisk nivå skulle kunna öka studenternas praktiska förmågor liksom företagens vilja att anställa akademiskt utbildade. Utbildningsväsendet är centralt för framtida möjligheter till tillväxt. Det är utbildningsväsendets uppgift att förbereda för arbets- livet och det är arbetsmarknadens uppgift att omsätta människors kunskap och kompetens i produktion och välstånd. Efterfrågan på arbetskraft har ökat inom besöksnäringens branscher som tillgången till personer med rätt utbildning i flera fall har minskat. Utbildningsnivån på den svenska arbets- marknaden har ökat .