sou · H5B384 · 2017-11-03 00:00:00 — Utlänningslagen ger möjlighet att bevilja uppehållstillstånd i det fall ett avlägsnandebeslut inte kan verkställas på grund av skäl som ligger utanför den enskildes kontroll, såväl i den initiala asylprövningen, som efter att ett avlägsnandebeslut fattats liksom efter att detta har preskriberats. Trots det blir ett antal personer med avlägsnande- beslut kvar i och i mottagande under långa perioder utan att besluten kan verkställas och utan att beviljas uppe- hållstillstånd. Som en del i regeringens arbete med att följa upp återvändande- arbetet är det angeläget att undersöka förekomsten av situationer där ett avlägsnandebeslut inte kan verkställas på grund av praktiska skäl utanför den enskildes kontroll, orsakerna till detta samt rätts- tillämpningen vid sådana situationer. Det är angeläget att kriterierna för att kunna beviljas ett uppehållstillstånd, när det inte finns förut- sättningar att verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning, är tydliga. En särskild utredare ska därför •kartlägga rättstillämpningen i ärenden om uppehållstillstånd när det gäller och domstolarnas möjlighet att beakta praktiska verkställighetshinder, dels under asylprocessen, dels efter det att ett beslut om avvisning eller utvisning har fattats men inte har kunnat verkställas, •särskilt analysera Migrationsöverdomstolens vägledande avgör- ande (MIG 2009:13) och vilka effekter avgörandet har haft på möjligheten att bevilja uppehållstillstånd i de fall ett be- slut om avvisning eller utvisning inte har kunnat verkställas, •analysera i vilka fall domen har åberopats och på vilket sätt den har haft betydelse samt bedöma i vilken utsträckning som av- görandet har utvecklat tidigare praxis i den aktuella frågan, •redovisa om syftet med lagstiftningen har fått genomslag i praxis, •redogöra för vilka krav som ställs för att en sökande ska anses ha fullgjort sin skyldighet att medverka till verkställighet och därmed ha visat att preskription kan anses ha inträtt utan hans eller hennes förskyllan, •kartlägga förekomsten av situationer där ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas på grund av skäl utanför den enskildes kontroll, •vid behov lämna lagförslag så att det klart framgår av lagstift- ningen att personer vars avvisnings- eller utvisningsbeslut inte kan verkställas av skäl som ligger utanför deras kontroll får be- viljas uppehållstillstånd, •vid behov lämna relevanta förslag som syftar till att motverka att personer som har ansökt om asyl hamnar eller blir kvar i en situa- tion där deras avlägsnandebeslut inte kan verkställas på grund av praktiska skäl som ligger utanför deras kontroll. Utredaren ska lämna en redogörelse för offentligfinansiella, sam- hällsekonomiska och andra konsekvenser som eventuella förslag kan medföra för berörda myndigheter (däribland och ), för kommuner och för enskilda. Om förslagen leder till offentligfinansiella kostnader, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Konsekvensanalysen ska löpa parallellt med det övriga arbetet. En redovisning och motivering ska göras av vilka förslag som har övervägts, men avfärdats. Utredaren ska tillämpa kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning för att ange kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Samråd och redovisning av uppdraget I sitt arbete ska utredaren samråda med och inhämta information från , migrationsdomstolarna, och Kriminalvården. Utredaren ska beakta relevant arbete som på- går inom och inom EU. Utredaren ska även be- akta internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder (Ju 2016:21) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om möjligheten att bevilja uppehållstillstånd när ett beslut om avvis- ning eller utvisning inte kan verkställas eller har preskriberats (dir. 2016:92). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redo- visas . Uppdraget ska i stället redovisas . Ad hoc-förfrågan till det europeiska migrationsnätverket EMN Ad Hoc Query on practical impediments of enforcement and for TCNs 1.Does your national legislation provide for status to third country nationals, because of practical impediments to enforce- ment, i.e. permit for persons whose application for inter- national protection has been rejected and whom have declared them- selves willing to return and for whom there are no humanitarian grounds for residency? 2.If yes, what legal status is granted to these persons and what are the possibilities according to your national legislation for naturali- zation? 3.How many people in this situation are currently residing in your country, according to your estimations? On behalf of the Swedish government an enquiry is currently being conducted in , about cases where rejected asylum-seekers are left in a limbo-situation due to impediments to enforcement (one affected group are stateless Palestinians from or the Gulf states). We do not know for certain how many people are afflicted, but the number is expected to rise and the situation has become urgent for non-returnable persons because of a change in the Act on the reception of asylum seekers [Lagen om mottagande av asylsökande] in the summer of 2016. This implies that rejected asylum seekers, regardless of whether their decision can be en- forced or not, lose all economic support and accommodation. is there a right to work in for people in this situation. Possibly, the inquiry will lead to legislative changes through clari- fications in the Aliens Act about permit for persons who have declared themselves willing to return and for whom there are practical impediments to enforcement. The investigative work is especially focused on the effects of some judgments from the Swedish Migration Court of Appeal regarding the possibility of granting a permit when a decision on expulsion cannot be enforced. The effect that these court decisions seems to have – we have not yet made a detailed analysis – is that the Swedish Aliens Act’s provision that a possible inability to execute an expulsion order shall be considered in the overall assessment of whether residency should be granted in the first place (because of particularly distressing circumstances, Aliens Act 5:6). According to current legal appli- cations, a person must prove, through concrete actions and efforts, that s/he cannot return. But, the Aliens Act and international refugee law also stipulate that a person seeking refuge, before an expulsion order has an absolute right to have their protection grounds assessed in a legally secure process. Here, a Catch-22 situation could occur where applicants must seek to ‘enforce themselves’ before their protection grounds are assessed, and hence one could accordingly question whether the Swedish legislator’s intentions are respected. In other words, it could be interpreted as if one has to prove impediments of enforcement assessed, and this can only be done after one’s asylum grounds has been rejected after a thorough assess- ment. An important question is whether there are legislations in other countries that we can find, in order to put forward constructive suggestions. If there are countries where non-enforceable expul- sion decisions routinely lead to permit and then in the next step to regularization after a certain period of time, we would like to take part of such provisions. 1.Chapter 5 Section 6 states: “If a permit cannot be awarded on other grounds, a per- mit may be granted to an alien if on an overall assessment of the alien’s situation there are found to be such exceptionally distressing circumstances that he or she should be allowed to stay in . In making this assessment, particular attention shall be paid to the alien’s state of health, his or her adaptation to and his or her situation in the country of origin. Children may be granted permits under this Section even if the circumstances that come to light do not have the same seriousness and weight that is required for a permit to be granted to adults.” Chapter 12 Section 18 states: “If, in a case concerning the enforcement of a refusal-of-entry or expulsion order that has become final and non-appealable, new circum- stances come to light that mean /…/ 2. there is reason to assume that the intended country of return will not be willing to accept the alien /…/ “may grant a permanent resi- dence permit if the impediment is of a lasting nature. If there is only a temporary impediment to enforcement, the Board may grant a temporary permit. may also order a stay of enforcement.” Chapter 8 Section 7 states: “When a question of refusal of entry or expulsion is examined, account shall be taken of whether the alien cannot be sent to a certain country on account of the provisions in Chapter 12, or whether there are any other special impediments to enforcing the order.” Chapter 12 Section 22 states: “A refusal-of-entry or expulsion order that has not been issued by a general court expires four years after the order became final and non-appealable. If the order has been combined with a prohibition for the alien to return to which is valid for a longer period, the refusal-of entry or expulsion order expires when the period of the prohibition on return to ends. An expulsion order issued by a general court expires when the period of the prohibition on return to ends. If a permanent permit is issued, a refusal-of-entry or expulsion order expires.” 2.See answer to question 1. Temporary or permanent residency is possible but increasingly rare. 3.We have no estimates at the moment. From the present enquiry it is difficult to estimate numbers. It seems to be the case the Migra- tion Agency and migration courts assess the individual’s attempt to leave the country rather than the actual impediments to enforce- ment. –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhälls viktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. 40.För dig och för alla. 41.Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. 42.Vem har ansvaret? 43.På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörj- ningen. 44.Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. 45.Ny lag om företagshemligheter. 46.Stärkt ordning och säkerhet i domstol. 47.Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. 48.Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. 49.EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. 50.Personuppgiftsbehandling för forskningsändamål. 51.Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. 52.Så stärker vi den personliga integriteten. 53.God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. 54.Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. 55.En ny kamerabevakningslag. 56.Jakten på den perfekta ersättnings modellen. Vad händer med med arbetarnas handlingsutrymme? 57.Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. 58.Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genom- föras. 59.Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. 61.Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. 62.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2016. –en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. –en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. 66.Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. 68.Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. –befogenheter och sanktionsmöjligheter. 70.Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. 71.Bostäder på statens mark –en möjlighet? 72.Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. 73.En gemensam bild av bostads‑ byggnadsbehovet. 74.Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. 75.Datalagring – brottsbekämpning och integritet. 76.Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. 77.En generell rätt till avtalssamverkan. 78.En sammanhållen budgetprocess. 79.Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. 80.Stärkt integritet i Rättsmedicinal- verkets verksamhet. 82.Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Bör avfallsför- bränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? 84.Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Jakten på den perfekta ersättningsmodel- len. Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? En generell rätt till avtalssamverkan. En sammanhållen budgetprocess. Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energi- produktion beskattas? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds förordning. Meddelarskyddslagen – fler verksam- heter med stärkt meddelarskydd. Ny lag om företagshemligheter. [45] Stärkt ordning och säkerhet i domstol. [46] Så stärker vi den personliga integriteten. [52] En ny kamerabevakningslag. Lag om flygpassageraruppgifter i brotts- bekämpningen. Amerikansk inresekontroll vid utresa från – så kan avtalen genomföras. Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott. – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra. Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. Genomförande av EU:s barnrättsdirektiv och två andra straffprocessuella frågor. Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning. Datalagring – brottsbekämpning och integritet. Stärkt integritet i verksamhet. Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription. Förslag för en stärkt minoritetspolitik. Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. Vem har ansvaret? yttrande över SKB:s Fud-program 2016. – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Bostäder på statens mark – en möjlighet? En gemensam bild av bostadsbyggnads‑ behovet. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. [25] För dig och för alla. På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa. Förslag för ett långsiktigt arbete för en god och jämlik hälsa. Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. God och nära vård. En gemensam färdplan och målbild. Reglering av alkoglass m.fl. produkter. Dataskydd inom verksamhetsområde – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning. EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet. i –2014.