sou · H5B354 · 2017-06-07 00:00:00 — Utredningen konstaterar att nyanlända elever inte hinner få samma undervisningstid i alla ämnen som elever som påbörjar den obliga- toriska skolan . Nyanlända elever har därmed inte samma förutsättningar att nå de kunskapskrav som kursplanen för varje ämne anger. Statistiken visar att en stor andel nyinvandrade och i synnerhet elever med okänd bakgrund får betyget F i många ämnen. Betyget F ska sättas när eleven inte når upp till de kun- skapskrav som motsvarar ett godkänt betyg. Betyget F kan betyda att eleven ligger väldigt långt ifrån eller väldigt nära att nå kunskaps- kraven för godkänt. I de fall en elev får betyget F blir därför be- tyget inte en tydlig information om hur eleven ligger till i förhål- lande till kunskapskraven och inte heller visar betyget på vilken kunskapsutveckling som eleven presterat. Nyanlända elever, som per definition börjar sin skolgång efter ordinarie skolstart, har inte hunnit få lika mycket information om sin kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven enligt den svenska läroplanen som Därför uppfattar utredningen att betyget F inte ger den elev som påbörjat sin skolgång i efter ordinarie skolstart tydlig eller tillräcklig information om elevens kunskapsutveckling i ämnet. Utredningen bedömer således att det finns skäl för att en nyanländ elev bör få en annan skriftlig information om sin kun- skapsutveckling om inte elevens kunskaper motsvarar nivån för ett godkänt betyg, dvs. när eleven får terminsbetyget F. Utredningen föreslår därför att för en nyanländ elev i , specialskolan och sameskolan som inte uppnår kraven för betyget E, ska termins- betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskaps- kraven för ämnet. Uppdrag om att ta fram ett generellt bedömningsstöd m.m. Nyanlända elever är som regel nybörjare i det svenska språket och många elever är också nybörjare i ett eller flera ämnen. Det har skett en ökning av nyanlända elever som har en bristande utbildnings- bakgrund. Eleverna har därför inledningsvis mycket svårt att nå det krav som minst ska uppnås. Det finns inga nationella styrdokument till stöd för lärare hur de ska göra bedömningen av elevernas kun- skaper när de ligger under den nivå som motsvarar godkänt. Huvud- männen möter också i större utsträckning en ny uppgift, nämligen att undervisa äldre elever i grundläggande läs- och skrivförmåga. Kursplan och kunskapskrav ger vidare lite stöd till läraren om hur undervisningen ska planeras och hur kunskaperna ska bedömas när en elev är nybörjare i såväl svenska språket som i ett ämne. Vissa kurs- planer för t.ex. årskurs 7–9 såsom kursplanen för ämnet svenska som andraspråk och engelska är inte utformade för att eleverna är nybörjare i språket. Det innebär att varje lärare själv måste anpassa gällande kursplan och kunskapskrav för exempelvis årskurs 7–9 för att kunna ge adekvat undervisning och göra en korrekt bedömning av elevens kunskaper. Det ställs höga krav på läraren som ska under- visa nyanlända elever, både i kunskap och i erfarenhet. Utredningen anser att det finns ett behov av nationellt stöd och stödmaterial för att upprätthålla en likvärdig utbildning för dessa elever. ska därför ges i uppdrag att ta fram ett generellt be- dömningsstöd avseende sådan kunskapsutveckling som ligger under kraven som motsvarar godkänt betyg. Bedömningsstödet ska ha särskild inriktning på nyanlända elever i de obligatoriska skolfor- merna och i gymnasieskolans introduktionsprogram. ska även få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i engelska på ny- börjarnivå för årskurs 7–9 i och för gymnasieskolans introduktionsprogram. ska dessutom få i uppdrag att komplettera bedömningsstödet, Bygga svenska, med vägledning för hur stödet ska användas i förhållande till kursplanerna och kun- skapskraven i svenska och svenska som andraspråk inom grund- skolan och gymnasieskolans introduktionsprogram. ska slutligen få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial i alfabetisering och läs- och skrivinlärning inom samma skolformer. En statlig utredning bör tillsättas om ämnena svenska och svenska som andraspråk Utredningen konstaterar att det i dagens svenska skola finns elever med mycket olika kunskaper i det svenska språket. Alla dessa elever bör möta en undervisning som utgår från de behov som eleven har och från den språkliga nivå som eleven befinner sig på. I dagens system kan svenska läsas enligt kursplanerna i ämnena svenska eller svenska som andraspråk inom den obligatoriska skolan, till skillnad från vuxenutbildningen där även språkkursen svenska för invandra- re finns. Utredningen bedömer att det är för liten skillnad mellan kursplanerna i dessa ämnen, varför dessa kursplaner inte kan anses tillgodose de stora spektrum av behov som eleverna inom den svenska skolan har. Statistiken visar också att ämnet svenska som andra- språk har låg måluppfyllelse och att resultatet sjunker . Det saknas även tydliga regler för vilka elever som tillhör ämnets målgrupp och det finns inte heller bestämmelser om vad som avgör när en elev ska upphöra att läsa svenska som andraspråk och övergå till att läsa svenska. Varken kursplanen för svenska eller svenska som andraspråk är utformad för att eleverna är nybörjare i det svenska språket. Inom den kommunala vuxenutbildningen finns dock sådan undervisning i form av svenska för invandrare. Elever som är nybörjare i det svenska språket inom den obligatoriska skolan och gymnasie- och gymnasie- särskolan behöver också få relevant språkundervisning som ger dem goda förutsättningar att lyckas med sin utbildning. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att en särskild utredare ska tillsätts för att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk inom den obligatoriska skolan, gymnasie- och gymnasiesärskolan samt den kommunala vuxenutbildningen i syfte att säkerställa att alla elevgruppers behov av svenskundervis- ning tillgodoses. I en sådan utredning bör särskilt ingå en analys av nyanlända elevers behov av svenska som nybörjarspråk inom de obligatoriska skolformerna och gymnasie- och gymnasiesärskolan. Vidare bör en översyn omfatta en analys av hur lärarförsörjningen påverkas vid en eventuell förändring av ämnena och hur innehållet i lärarutbildningarna och behörighetsbestämmelserna kan behöva för- ändras. Ensamkommande barns rätt till modersmålsundervisning Modersmålet har stor betydelse för barns språk, identitets-, per- sonlighets- och tankeutveckling. Ett välutvecklat modersmål ger bra förutsättningar att lära sig svenska, andra språk och övriga ämnen. Tidigare studier har visat att elever som läser sitt modersmål generellt har bättre betyg i alla skolans ämnen, än elever som inte läser moders- mål. Undervisning i ämnet modersmål kan dessutom ge de nyanlända eleverna stora möjligheter att få godkänt i ett ämne som ligger till grund för behörighet till gymnasieskolans nationella program. När det gäller asylsökande barn och ungdomar som kommer till utan vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn, placeras dessa vanligtvis i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB). Det innebär i praktiken att dessa barn eller ungdomar har svårt att uppfylla kravet på att modersmålet ska vara elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, vilket är ett grundläggande krav för att den enskilde ska ha rätt till modersmålsundervisning enligt skol- lagen. I bestämmelserna om modersmålsundervisning finns dock en rätt för adoptivbarn att få modersmålsundervisning trots att moders- målet inte är elevens dagliga umgängesspråk. Enligt utredningen finns det inte skäl till att göra skillnad mellan elever som är adopterade och därför inte talar modersmålet i hemmet och elever som kommer till som asylsökande utan vårdnadshavare och av den anled- ningen inte talar modersmålet i hemmet. Utredningen föreslår därför att huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda modersmålsunder- visning till ensamkommande elever i de obligatoriska skolformerna och gymnasie- och gymnasiesärskolan, om de har ett annat moders- mål än svenska, även om språket inte är elevens dagliga umgänges- språk i hemmet. Såväl huvudmän som skolmyndigheterna har lyft problematiken kring att nyanlända elever flyttas runt inledningsvis och att det på- verkar eleverna negativt. De finns exempel på elever som t.ex. kart- lagts och att eleverna fått börja om i förberedelseklass på nytt när de flyttat till en ny kommun. När en elev byter skola inom skolformen eller övergår till en ny skolform finns en risk att betydelsefull information inte förs över till den nya skolan. Att över- gångarna fungerar väl är en viktig faktor för att eleverna ska lyckas med sina grundskole- eller gymnasiestudier. Nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 hinner inte få lika många under- visningstimmar totalt i som andra elever. Överlämningen mellan skolenheter och mellan och gym- nasieskolan är därför särskilt viktig för nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9. Om överlämningen mellan skolenheter brister riskerar eleven att tappa viktig tid och i värsta fall kan eleven backa i sin kunskapsutveckling. Utredningen bedömer därför att det finns behov av ytterligare dokumentation om dessa elevers skolgång för att i större utsträckning säkerställa en lyckad övergång. Det signaleras vidare från skolmyndigheterna att den inledande bedömningen inte används i tillräcklig utsträckning för att planera den nyanlända elevens fortsatta undervisning. Det uppfattats också som oklart för elever och vårdnadshavare vad undervisningen ska innehålla och vad den ska leda till. Eftersom de nyanlända eleverna som påbörjar sin skolgång i årskurs 7–9 har mycket begränsad tid på sig att dels lära sig språket, dels uppnå de kunskapskrav som minst ska uppnås, uppfattar utredningen att dessa elever har ett stort behov av en långsiktig planering för hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredningen anser att eleven har rätt att kunna se ett mål med sin utbildning i . Mot den bakgrunden föreslår utredningen att det för nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i i årskurs 7–9 i och 8–10 i specialskolan och vars kunskaper har bedömts, ska en individuell studieplan upprättas senast från mot- tagandet inom det svenska skolväsendet. Studieplanen ska innehålla en långsiktig plan för hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasie- skolans nationella program utifrån elevens mål. Planen ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska baseras på den inledande bedömning som ska göras av den nyanlända elevens kunskaper och studieplanen bör revideras efter de senare bedömningar som görs av den ny- anlända elevens ämneskunskaper. Mer flexibelt mottagande till introduktionsprogrammen Introduktionsprogrammet språkintroduktion, som är ett av fem intro- duktionsprogram på gymnasieskolan, står öppet för de nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörig- het till ett yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngd- punkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. av nybörjarna på språkintroduktion har gått i svensk grundskola innan de börjar på gymnasieskolan. Eleverna på språkintroduktion kan därmed vara helt nyanlända eller ha gått i svensk grundskola och även fått sin undervisning på heltid i ordinarie klass i . Elevgruppen är ofta mer heterogen på språkintroduktionsprogrammet än elevgruppen i en förberedelse- klass på . Av bl.a. Skolinspektionens senaste granskning framgår att utbild- ningen på språkintroduktion brister . Granskningen visar t.ex. att utbildningens utformning har i allt för många fall styrts av lärar- och lokaltillgång i stället för elevernas enskilda behov. Den hetero- gena gruppen erbjuds ofta kollektiva lösningar, undantaget några skolor, t.ex. ges eleverna samma schema och får studera ett fåtal grundskoleämnen vid sidan av svenska som andraspråk. Forskning, regelbunden tillsyn och granskningar i andra skolformer visar att vissa av bristerna som Skolinspektionen identifierat i den senaste granskningen inte är nya företeelser. Från språkintroduktion är det mindre än en procent av eleverna som får examen och . För var femte elev på språkintroduktion finns inga uppgifter om arbete eller studier efter studiestarten. Enligt utredningens bedömning är det inte lämpligt att språk- introduktion är det introduktionsprogram som i praktiken står öppet för den nyanlända elev som t.ex. hunnit gå på högstadium, men som inte klarat att uppnå behörighet till ett natio- nellt program. Språkintroduktion är ofta separerad från övrig utbild- ning på gymnasieskolan och att eleverna upplever programmet som en ”förberedelseklass”. Utredningen kan konstatera att detta varken gynnar integrationen av eleverna i det svenska samhället eller ger några fördelar för eleverna kunskapsmässigt. Utredningen ser vidare risker med att dagens system låser in ung- domar som kommer ifrån på språkintroduktionspro- grammet trots att de kan ha förutsättningar för och behov av annan utbildning på gymnasieskolan. Utredningen bedömer därför att den heterogena elevgruppen måste mötas med en större flexibilitet i det svenska skolsystemet. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som inte har godkänt i svenska eller svenska som andraspråk, men som i övrigt uppfyller behörighetskraven, tas emot på program- inriktat individuellt val. Utredningen föreslår vidare att yrkesintro- duktion och individuellt alternativ ska stå öppna för de nyanlända ungdomar som har tillräckliga språkkunskaper för att tillgodogöra sig utbildningen och som har behov av att gå ett annat introduk- tionsprogram än språkintroduktion. lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 1, 12 b och 12 d §§ och 17 kap. 10 och 11 § § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 3 kap. – 12 i §§, 10 kap. 19 a §, 12 kap. 19 a § och 13 kap. 20 a §, och närmast före 3 kap. –12 i §§ nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (3 §), –information om barnets och elevens utveckling (4 och 5 §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 a §), –särskilt stöd (6–12 §§), – mottagande och undervis- – mottagande och undervis- ning av nyanlända elever (12 a– ning av nyanlända elever (12 a– 12 f §§), och 12 i §§), och – allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). 1 Senaste lydelse (2015:246). 12 b §2Bestämmelserna i 12 c–12 f §§ Bestämmelserna i 12 c–12 i §§ gäller endast i , gäller om inte annat anges i grundsärskolan, specialskolan och , grundsärskolan, sameskolan. specialskolan och sameskolan.12 d §3En bedömning enligt 12 c § ska göras skyndsamt. För en nyanländ elev och för en elev som avses i 12 c § andra stycket 2 ska bedöm- ningen göras i sådan tid att beslut om placering i årskurs och under- visningsgrupp kan fattas enligt 12 e §. För en elev som avses i 12 c § andra stycket 1 ska bedömningen göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet i någon av de skolformer som anges i 12 b §.Resultatet av en bedömning Resultatet av en bedömning enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 c § ska beaktas vid beslut enligt 12 e § samt vid planering av enligt 12 e och –12 i §§ samt undervisningen och vid fördel- vid övrig planering av undervis- ning av undervisningstiden. ningen och vid fördelning avundervisningstiden.Individuell studieplan12 g §För en nyanländ elev som har tagits emot i det svenska skolväsen- det i årskurs 7–9 i eller i årskurs 8–10 i specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska en individuell studieplan upprättas senast efter mottagandet.Studieplanen ska innehålla en långsiktig plan för hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasie- skolans nationella program utifrån2 Senaste lydelse (2015:246).3 Senaste lydelse (2015:246).28SOU 2017:54Författningsförslag Planen ska också innehålla uppgifter om utbildning- ens huvudsakliga innehåll och pla- nerade stödåtgärder. Studieplanen bör revideras efter de bedömningar som görs av den nyanlända elevens ämneskun- skaper. Om det finns särskilda skäl får en nyanländ elev som har tagits emot i det svenska skolväsendet i årskurs 7–9 i eller i årskurs 8–10 i specialskolan, ges mer undervisning i utvalda äm- nen än övriga elever i samma års- kurs hos huvudmannen genom en omfördelning av undervisnings- tiden (anpassad timplan). Ett så- dant beslut får inte innebära att eleven ges mindre undervisning totalt än andra elever i samma års- kurs hos huvudmannen. Ett sådant beslut får dock innebära avvikel- ser från den timplan samt de äm- nen och mål som annars gäller för utbildningen. Den anpassade timplanen ska utformas så att eleven dels får för- utsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella pro- gram, dels förutsättningar att genomföra ett sådant program. Eleven ska alltid ges undervis- ning i svenska eller svenska som andraspråk, matematik, engelska och idrott och hälsa. Rektorn beslutar om anpassad timplan och ett sådant beslut får enbart fattas efter att en elevs kun- skaper har bedömts enligt 3 kap. 12 c § och efter samtycke av eleven och elevens vårdnadshavare. En elev får ha anpassad timplan under högst . En nyanländ elev, som mot- tagits i det svenska skolväsendet i årskurs 7–9 i grund- och grund- särskolan eller i årskurs 8–10 i specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehöv- ligt. Sådan studiehandledning ska syfta till att ge eleven förutsätt- ningar att nå de kunskapskrav som minst ska som uppnås. Studiehandledning enligt första stycket får ges på elevens starkaste skolspråk om det är ett annat än modersmålet. För en nyanländ elev som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt om- döme om elevens kunskapsutveck- ling i förhållande till kunskaps- kraven i ämnet. För en nyanländ elev som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt om- döme om elevens kunskapsutveck- ling i förhållande till kunskaps- kraven i ämnet. För en nyanländ elev som inte uppnår kraven för betyget E innan ett ämne har avslutats, ska betyg inte sättas i ämnet. I stället ska läraren ge eleven ett skriftligt om- döme om elevens kunskapsutveck- ling i förhållande till kunskaps- kraven i ämnet. Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §, men från har god- kända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och –i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller –i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. Om huvudmannen för utbild- ningen finner att det finns syn- nerliga skäl, får ungdomar som inte har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk tas emot på programinriktat indivi- duellt val om övriga förutsätt- ningar är uppfyllda. viduellt alternativ står öppna för viduellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de god- ungdomar som inte har de god- kända betyg som krävs för be- kända betyg som krävs för be- hörighet till ett yrkesprogram en- hörighet till ett yrkesprogram e- ligt 16 kap. 30 §. nligt 16 kap. 30 §. inte öppna för ungdomar som inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. ska erbjudas språkintroduktion, förutom de nyanlända ungdomar som har tillräckliga språkkunska- per för att tillgodogöra sig utbild- ningen och som har behov av att gå ett annat introduktionsprogram Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synner- liga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkes- program tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 7 § skolförordningen (2011:185) ska ha följande lydelse. I 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, I 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 § och 13 kap. 7 § skol- 12 kap. 7 § och 13 kap. 7 § skol- lagen (2010:800) finns grundläg- lagen (2010:800) finns grundläg- gande bestämmelser om huvud- gande bestämmelser om huvud- mannens skyldighet att erbjuda mannens skyldighet att erbjuda mannen är också skyldig att er- mannen är också skyldig att er- bjuda elever som är adoptivbarn bjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål än och ensamkommande barn enligt 1 § femte stycket lagen (1994:137) även om språket inte är elevens om mottagande av asylsökande dagliga umgängesspråk i hemmet. m.fl. och har ett annat moders- mål än svenska modersmåls- undervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgänges- språk i hemmet. Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 15 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska ha följande lydelse. 15 kap. 19 § och 18 kap. 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen (2010:800) finns 19 § skollagen (2010:800) finns huvudmannens skyldighet att er- huvudmannens skyldighet att er- för elever i gymnasieskolan och för elever i gymnasieskolan och nen är också skyldig att erbjuda nen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och har elever som är adoptivbarn och ett annat modersmål än svenska ensamkommande barn enligt 1 § femte stycket lagen (1994:137) om om språket inte är elevens dag- mottagande av asylsökande m.fl. liga umgängesspråk i hemmet. och har ett annat modersmål än även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Rektorn beslutar om en elevs modersmålsundervisning Denna förordning träder i kraft . 4 Senaste lydelse (2012:402). förordning om ändring i förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2014:47) om stats- bidrag för undervisning under skollov ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Statsbidrag lämnas för kostnader för sådan undervisning som an- ges i andra stycket för en elev som behöver undervisningen för att nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen eller kurser. Bidrag lämnas för elever som går 1. årskurs 6 eller 7 i , årskurs 6 i sameskolan eller års- kurs 7, 8 eller 9 i specialskolan och som deltar i undervisning under skollov under läsåret eller i undervisning i anslutning till att någon av dessa årskurser har avslutats (sommarlov), 2. årskurs 8 eller 9 i grund- skolan och som deltar i undervis- ning i anslutning till att någon av dessa årskurser har avslutats (som- 2. årskurs 10 i specialskolan 3. årskurs 10 i specialskolan och som deltar i undervisning och som deltar i undervisning under skollov under läsåret eller under skollov under läsåret eller att årskurs 10 har avslutats, eller att årskurs 10 har avslutats, eller 3. i gymnasieskolan och del- 4. i gymnasieskolan och del- tar i undervisning under skollov tar i undervisning under skollov under läsåret eller i anslutning till under läsåret eller i anslutning till att läsåret har avslutats (sommar- att läsåret har avslutats (sommar- Statsbidrag lämnas inte för Statsbidrag lämnas inte för undervisning som bedrivs efter sådan lovskola som en huvudman att gymnasieskolan har avslutats. är skyldig att anordna enligt skol- 5 Senaste lydelse (2017:162). lagen eller undervisning som be- drivs efter att gymnasieskolan har avslutats. Denna förordning träder i kraft .