sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — •Gymnasiearbetet räknas inte med eftersom det endast betygs- sätts med F eller E. •Betyg i kurser som inte ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska meritvärderas enligt ovan om kurserna 43 Dnr Komm2016/00939. 1.krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, 2.är behörighetskurser som avses i 7 kap. 9 §, eller 3.är meritkurser som avses i 7 kap. 18 § och ger meritpoäng. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet istället för det som anges ovan, divideras med det samlade antal gymnasiepoäng som har meritvärderats. •Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska betyg i sådana meritkur- ser som anges i 7 kap. 18 § tillgodoräknas som meritpoäng. Högst två och en halv (2,5) meritpoäng får adderas till jämförel- setalet, varav högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet moderna språk och ämnet svenskt teckenspråk för hörande, högst en (1,0) meritpoäng får avse ämnet engelska och högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet matematik. Betyg i meritkurser ger meritpoäng enligt följande: a)lägst betyget E i kurs 3 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, b)lägst betyget E i kurs 4 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en (1,0) meritpoäng, c)lägst betyget E i kurs 5 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, d)lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk i ytterligare ett språk eller i kurs 2 i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs i ämnet moderna språk enligt b, e)lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs i ämnet svenskt teckenspråk för hörande enligt b, f)lägst betyget E i kursen engelska 7 ger en (1,0) meritpoäng, g)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8– 11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, kursnivån över vad som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grund- läggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt g, h)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i g ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt h, i)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i h ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt i, j)lägst betyget E i kursen matematik 5 ger utöver det som anges i g, h, eller i en halv (0,5) meritpoäng, k)lägst betyget E i kursen matematik – specialisering på lägst den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, är närmast över kursnivån som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grund- läggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng. Meritvärdering av utländska betyg UHR får meddela föreskrifter om bland annat meritvärdering av betyg från utländsk utbildning. Enligt UHR:s föreskrifter om grundläggande behörighet och urval ska betyg från en utländsk gymnasieutbildning eller motsvarande först överföras till skalan 10,00–20,00 för att få fram ett preliminärt meritvärde enligt en for- mel som UHR har tagit fram. Den formeln tar hänsyn till det ut- ländska betygssystemets högsta och lägsta värde och till det utländ- ska betygets medelvärde. Meritpoängskompensationen utgår från detta preliminära meritvärde, men läggs på först efter att eventuella kompletteringar har räknats med. När det gäller meritpoängskom- pensation har UHR fastställt en tabell för det. Till exempel ger betygsvärdet 10,00–11,99 en meritpoängskompensation på 0,50 medan 19,00–20,00 ger en kompensation på 2,50. Kompletteringar som räknas med är sådana som krävs för behörighet eller som kan höja meritvärdet enligt en formel som UHR tagit fram. Komplet- teringar viktas med 1,2 för att till viss del kompensera för att sökande med utländska betyg inte kan utbyteskomplettera. Sökan- de med betyg från EB och IB meritvärderas i särskild ordning och får reella meritpoäng. Denna modell för uträkning av det preliminära meritvärdet gäl- ler dock inte alla utländska betyg. Vissa betyg, som listas i UHR:s föreskrifter, ska i stället överföras till ett preliminärt meritvärde som utgår från de aktuella ländernas betygsskala. Till dessa länder hör , , , , , , och . För de länder som inte räknas upp i listan i UHR:s föreskrifter finns anvisningar om hur omräkning ska göras i den bedömningshandbok som lärosätena och UHR har tagit fram (se kapitel 5). Det andra generella urvalsinstrumentet, högskoleprovet, är ett all- mänt studiefärdighetsprov. Det finns inga begränsningar i vem som kan skriva provet eller hur . Ett provresultat har en begränsad giltighetstid . Det är alltid det bästa giltiga provresultatet som används i urvalet, vilket innebär att man aldrig kan förlora på att skriva provet . Bland allmänheten har det i alla fall fram till funnits ett stort förtroende för hög- skoleprovet. I samband med att högskoleprovet genomförs slås det ofta upp stort i media bland annat genom att kändisars resultat redo- visas och att delprovet med ordkunskap i efterhand sprids så att alla ska kunna testa sina kunskaper och inte sällan lägga ut sitt resultat i sociala medier. Inför provet ges ofta tips om hur man ska ta sig an provet, vilka förberedelser som behövs, osv. har dess roll och innehåll diskuterats i någon vidare krets. Att alla ska kunna skriva högskoleprovet ses som en självklarhet. har vi dock sett alltmer negativa skriveriet om provet på grund av det affärsmässiga fusk som erbjuds och genomförs. Att det förekommer organiserat fusk på högskoleprovet är allvarligt. har inte hanterat frågan om fusk utan den hanteras i särskild ordning. Därför kommer utredningen inte att fördjupa sig i resonemang kring fusket eller lämna förslag till åtgärder för att stävja det. Högskoleprovet har använts i antagningen . Det bör- jade utvecklas på initiativ av den dåvarande Kompetens- utredningen. En försöksverksamhet med ett studielämplighetsprov startade och förebild för provet var det amerikanska SAT (Scholastic Aptitude Test, numera Scholastic Assessment Test). Regeringen ställde sig positiv till att använda studielämplighetsprovet för urval. Riksdagsbeslut innebar att högskoleprovet infördes som urvalsinstrument 1977 för den be- gränsade gruppen 25:4. blev högskoleprovet ett generellt urvalsinstrument vid sidan av betygen och kunde skrivas av alla. Anledningen till att även gymnasieelever skulle få göra provet var att man ville minska betygshetsen inom gymnasieskolan. till- trädesutredning, som föreslog detta, menade också att det var viktigt att utveckla olika urvalsinstrument för att kunna bredda rekryte- ringen till högskolan.44 Förutom att högskoleprovet har en egen urvalsgrupp och läro- sätena ska fördela minst en tredjedel av platserna via den gruppen då urval behöver göras, kan provet också användas för att särskilja sökande vid i övrigt lika meriter. Några lärosäten använder också högskoleprovsresultatet inom ramen för urvalsgrunden lokalt be- slutade urvalsgrunder, se nedan. I högskoleförordningen regleras att det ska finnas ett gemen- samt högskoleprov för alla högskolor i och att UHR ansvarar för att provet tas fram och också beslutar om resultatet. De högskolor som använder provet som urvalsgrund ska genom- föra provet och det får ske i samverkan mellan högskolorna. Även UHR får genomföra provet. Det framgår också att anmälnings- avgiften till provet är och att UHR får meddela före- skrifter om provet.45 Uppföljning av provets användning UHR har på regeringens uppdrag följt upp hur högskoleprovs- resultatet används i antagningen, utöver i provurvalet.46 Myndig- heten menar att den viktigaste slutsatsen av kartläggningen torde vara att användningen av högskoleprovet utöver provurvalet är be- gränsad. 44Tillträde till högre utbildning – en evighetsfråga, skriftserie 1997:13 S. 457 kap., 20–22 §§ högskoleförordningen. 46Hur använder lärosätena resultat från högskoleprovet utanför provurvalet? Kartläggning av hur resultatet från högskoleprovsresultatet används, ett regeringsuppdrag, UHR, 2016. När det gäller provet som skiljekriterium vid lika meriter i betygs- urvalet var det sammanlagt 12 av 37 lärosäten som i antagningen till använde högskoleprovsresultatet som skilje- kriterium. Vid behov skulle provresultatet användas till av det totala antalet utbildningar på grundnivå och avancerad nivå vid dessa 12 lärosäten. Det kom i realiteten att användas i urvalet till av utbildningarna. Det är framför allt för utbildningar på grundnivå som provresultatet används som skiljekriterium. Av UHR:s uppföljning framgår det att meritvärdet i betygsurvalet vid flertalet av fallen då högskoleprovsresultatet användes låg mellan 17,0 och 18,9. Högskoleprovsresultatet användes som skiljekriterium för samtliga sju läkarutbildningar, där det lägsta meritvärde som skiljekriteriet användes för var 21,80. Skäl som lärosätena angav för varför högskoleprovsresultatet används som skiljekriterium var bland annat att det upplevs som mer rättvist än lottning och att det innebär att meriterna prövas på ytterligare ett sätt. När det gäller användningen av högskoleprovet som lokalt be- slutad urvalsgrund, eller alternativt urval som UHR kallar det, var det sex lärosäten som angav att de använder högskoleprovet i denna urvalsgrund till sammanlagt nio utbildningar. De allra flesta av dessa utbildningar finns inom vårdområdet. Vanligaste användningen är att högskoleprovet används i kombination med arbetslivserfarenhet. Av den enkätundersökning bland lärosätena som utredningen har genomfört framgår det att av lärosätena anser att hög- skoleprovet bör få en mer begränsad roll jämfört med . De främsta motiven som anges är att det bör vara en andra chans vilket det inte är nu och att det bör vara en alternativ väg in i högskolan och gynna mindre gynnade grupper. av de behöriga sökande till program på grundnivå som vänder sig till nybörjare hade i antagningen till ett högskoleprovsresultat att konkurrera med. Det finns ingen direkt koppling mellan att man skriver högskoleprovet och också använder det i antagningen till högskoleutbildning. Upp- gifter från UHR visar att det var ungefär 53 pro- cent av provdeltagarna som också sökte till högskolan och därmed använde sitt resultat i antagningen. var det knappt 40 procent.47 Det betyder att många skriver högskoleprovet utan att faktiskt använda sig av resultatet i den kommande antagningen till en högskoleutbildning. Däremot kan de använda sitt resultat från det här provtillfället eller ett senare tillfälle om de senare söker till hög- skolan. har sedan det nya provet infördes , frågat efter motiven till att man skriver hög- skoleprovet. En majoritet av dem som besvarade frågorna angav att de skrev provet för att kunna komma in på en utbildning. Men det var också relativt många som angav att de skrev provet för att testa hur det fungerar eller för att testa sina egna kunskaper.48 Antalet provdeltagare har varierat över åren, med det största sammanlagda antalet 1992, då det var cirka 145 500 provdeltagare. var det sammanlagt cirka 65 000 provdeltagare, vilket är det lägsta antalet hittills.49 genomförde sammanlagt 129 368 personer provet. Det är fler som genomför provet än eftersom den stora antagningsomgången till högskolan är till hösttermin- erna. Det är ungefär lika många kvinnor som män som skriver hög- skoleprovet. var av provdeltagarna kvinnor och män. Innan högskoleprovet i dess nuvarande form infördes var andelen kvinnor bland provdeltagarna högre. Trenden är att de som skriver högskoleprovet blir allt yngre och andelen provdeltagare som är har successivt ökat . Den enskilt största åldersgruppen brukar variera mellan vårens och höstens prov – brukar det vara flest 19-åringar som skriver provet och flest 18-åringar. var totalt av provdeltagarna . var totalt av provdeltagarna . Den yngste provdeltagaren var . Det är relativt vanligt att provdeltagare har skrivit provet två eller fler gånger. Uppgifter från visar att hade av provdeltagarna genomfört provet en gång tidigare , och . hade genomfört provet två gånger tidigare under den aktuella 47Dnr Komm2016/00939. 48Dnr Komm2016/00939. 49Det nya högskoleprovet, provdeltagargruppens sammansättning och resultat , , BVM Nr 52, 2012. perioden, medan hade skrivit provet tidigare. Resten, av provdeltagarna, hade inte tidigare skrivit provet . Dessa uppgifter säger inget om huruvida en person hade skrivit provet även . Det är en något större andel män än kvinnor som har skrivit provet fler än två gånger under den aktuella perioden.50 Eftersom det alltid är det bästa giltiga provresultatet som an- vänds i antagningen, förlorar man inget på att skriva provet . Snarare tjänar man på det eftersom man generellt förbättrar sitt resultat efter första tillfället man skriver provet, som man ökar sannolikheten för ett slumpmässigt högre resultat. Den senaste förändringen av högskoleprovets innehåll infördes . Den förändring av högskoleprovets innehåll som gjordes innebar i stort att den kvantitativa delen av provet utökades för att få samma omfattning som den verbala. De två delarna inne- håller nu lika många uppgifter, 80 vardera, och lika många delprov. En mer renodlad matematikdel infördes och orddelen minskade. Det totala antalet uppgifter ökade från 122 till 160. De delprov som finns i den kvantitativa delen är NOG, DTK, XYZ och KVA. I den verbala delen finns delproven ORD, , LÄS och MEK.51 Syftet med förändringen var att öka provets prognosförmåga, det vill säga förmåga att förutsäga framgång i högskolestudierna, genom att göra det möjligt att använda resultatet från de två delar- na i provet mer flexibelt i antagningen och att göra provet mer effektivt genom att utöka antalet uppgifter som ska genomföras under samma tidsrymd som . Bakgrunden till förändringen var bland annat en utvärdering av provet som genomfördes av en grupp internationella experter.52 De föreslog bland annat att man borde titta på vilka konsekvenser det skulle få om man slog ihop betyg och resultatet från högskoleprovet i 50Komm2016/00939. 51NOG: kvantitativa resonemang; DTK: diagram, tabeller och kartor; XYZ: matematisk problemlösning; KVA: kvantitativa jämförelser; ORD: ordförståelse; : engelsk läsför- ståelse; LÄS: svensk läsförståelse; MEK: meningskomplettering. 52The Swedish national aptitude test: A 25-YEAR TESTING PROGRAM, , 2002. urvalet och att se över möjligheten att väga högskoleprovets delar olika beroende på vilken utbildning man söker. Experterna menade också att det skulle vara önskvärt att undersöka möjligheterna till att använda mer prestationsbaserade tester i antagningen, som är mer kopplade till specifika discipliner. Experterna påtalade fördelarna med datorbaserade prov, vilket bland annat skulle underlätta administra- tionen och rättning av uppgifter som involverar produktion av texter. Ett rätt svar på högskoleprovet ger en råpoäng. Sammanlagt kan en provtagare få 80 + 80 råpoäng, det vill säga sammanlagt 160 rå- poäng. För att provresultat ska vara jämförbara och obero- ende av vilka som skriver provet vid ett visst provtillfälle, normeras provresultatet till en skala 0,00–2,00. De två delarna normeras var för sig och läggs sedan samman till ett medelvärde av de två delarna, som blir den totala normerade poängen och som används i urvalet. Det betyder att till exempel 1,50 på högskoleprovet kan uppnås genom olika kombinationer av rätt på de två delarna. Att ha 0,00 på provet innebär inte nödvändigtvis noll rätt och 2,00 innebär inte automatiskt alla rätt. Medelvärdet ligger på cirka 0,90. Vid varje provtillfälle finns också ett utprövningsblock där upp- gifter för kommande högskoleprov prövas ut. Vilket block som är för utprövning varierar mellan provtillfällena. Provdeltagarna får veta först i efterhand vilket block som var för utprövning. Resul- tatet på den delen ligger inte till grund för resultatet på provet. 4.5.4Möjlighet att vikta provets delar Som nämns ovan består högskoleprovet av två jämnstora delar som normeras var för sig. När det nya provet togs fram var tanken att provets två delar skulle kunna användas separat eller viktas på olika sätt i urvalet. Provet har inte viktats eftersom det i hög- skoleförordningen står att det ska finnas ett gemensamt högskole- prov för högskolorna, vilket har tolkats som att viktade provresul- tat inte skulle innebära ett gemensamt prov. UHR har genomfört en simulerad antagning där högskole- provets två delar viktas på olika sätt beroende på den sökta utbild- ningen.53 Simulerad antagning har genomförts till åtta program som leder till en yrkesexamen. Ett övergripande resultat av simuleringen är att de flesta sökande inte berörs av en viktning, det vill säga de allra flesta skulle ha antagits även om högskoleprovet viktades på något sätt. Som mest var det på ett av programmen som berördes av en viktning. Det betyder att av de som antogs i den ordinarie antagningen inte antogs i den simulerade antagningen då en viktning gjordes. I stället hade dessa bestått av andra antagna. Fördelningen mellan antagna kvinnor och antagna män ändrades till samtliga åtta yrkesprogram, men förändringarna var små. På ut- bildningar som leder till en civilingenjörsexamen, där viktningen var tyngre för den kvantitativa delen, försköts det marginellt till männens favör oavsett om viktningen var 60–40, 75–25 eller 100–0. För övriga program ändrades könsfördelningen marginellt till kvin- nornas favör beroende på hur stor vikt de olika delarna gavs. Till socionomutbildningen till exempel skulle fler kvinnor ha antagits oavsett om viktningen hade varit 60–40, 75–25 eller 100–0, med större tyngd på den verbala delen. För läkarutbildningen blev för- skjutningen mot kvinnor respektive män olika beroende på hur stor viktningen den kvantitativa delen gavs. Vid en viktning 75–25 ökade antalet män och kvinnorna blev färre, medan resultatet blev tvärtom vid en viktning 100–0. Att resultatet av simuleringen varierar så har att göra med hur viktningen också påverkar ålders- fördelningen. Även när det gäller åldersfördelningen är föränd- ringarna små. Generellt tjänar yngre sökande på en viktning av den kvantitativa delen, medan äldre sökande tjänar på en viktning av den verbala. När det gäller de antagnas sociala bakgrund och om de har svensk eller utländsk bakgrund, är förändringarna av en vikt- ning ännu mindre än när det gäller köns- och åldersfördelning. De slutsatser som UHR drar av hur viktningen påverkar gruppen antagna är under förutsättning av provdelarna viktas som förväntat, det vill säga om förkunskapskravens tyngd ligger mot det kvantita- tiva eller verbala hållet. Det är vanligt att de sökande finns i fler än en urvalsgrupp, vil- ket vi visar i avsnitt 4.4. Det kan därför bli så att personer antas i 53 Vad händer i antagningen om högskoleprovet viktas? – Effekter på antagningen av en mer flexibel användning av högskoleprovet, slutrapport, Universitets- och högskolerådet, 2016. betygsgruppen i stället för högskoleprovsgruppen om högskole- provsresultatet skulle viktas. För individen spelar inte det någon roll, men det kan påverka det lägsta meritvärde som krävs för att antas i en urvalsgrupp. I simuleringen ändrades lägsta meritvärde för antagning i betygsgruppen BI i regel inte. Däremot ändrades lägsta meritvärde för antagning i högskoleprovsgruppen. Ju mer provet viktades, desto mer höjdes kraven för att antas i högskole- provsgruppen för jurist-, läkar-, socionom- och tandläkarutbild- ningarna. För sjuksköterskeutbildningen sjönk däremot merit- värdet något. Om provet ges en för stor viktning åt något håll menar UHR att provdeltagare skulle kunna anstränga sig mindre och underprestera på den del som man inte behöver. Det skulle enligt myndigheten kunna påverka normeringen och jämförbarheten . Resul- tatet av utprövningarna skulle också kunna påverkas negativt av den orsaken. I universitets rapport Det nya högskoleprovet – samband mellan provresultat och prestation i högskolan54, finns resultat som indikerar att prognosvärdet skulle öka för vissa utbildningar, fram- för allt ingenjörs- och ämneslärarutbildning, om provresultatet viktades. Det som är viktigt att komma ihåg är dock att dessa stu- dier omfattar studenter som har ett högskoleprovsresultat som inte har viktats. En viktning leder till att delvis en annan grupp kommer in på utbildningen medan en annan inte gör det. Hur denna grupp skulle ha presterat har inte varit möjligt att ta hänsyn i de studier som har genomfört. I rapporten från uni- versitet menar författarna att det kan finnas andra skäl än bara för- bättrad prognosförmåga till en viktning, till exempel signaleffekter. De menar också att en viktning får konsekvenser, även sådana som inte går att förutse. Det är därför viktigt att en eventuell viktning görs inom strikta ramar, till exempel att ingen del av provet går att räkna bort och att det finns ett fåtal vikter att välja bland för läro- sätena. Författarna menar också att viktning kan ha andra effekter, som en upplevelse av orättvisa och känsla av missgynnande, till exempel beroende på hur viktningen görs och om du är kvinna eller 54 Det nya högskoleprovet – samband mellan provresultat och prestation i högskolan. man eftersom det finns en skillnad i prestation på högskoleprovet utifrån kön. UHR genomförde en utredning om möjligheterna att digitalisera genomförandet av högskoleprovet.55 Motiv till en digi- talisering är bland annat att det skulle öka möjligheterna att ut- veckla provinnehåll, att mäta andra egenskaper, till flexiblare prov- tillfällen, att översätta provet till olika språk och att tillgodose krav från personer med funktionsnedsättning. En digitalisering skulle också, med tanke på att antalet provtagare har ökat , öka säkerheten vid provgenomförandet. Enligt UHR finns det utmaningar med att digitalisera högskole- provet: det stora antalet samtidiga skrivande, att det finns få dator- salar och de höga kvalitetskrav som ställs, till exempel krav på kontroll, jämförbarhet och att provfrågorna offentliggörs efter ett provtillfälle. UHR menar att en grundläggande förutsätt- ning för att kunna digitalisera högskoleprovet är att antalet provtill- fällen utökas. Det leder sannolikt till färre samtidiga provdeltagare och att provgenomförandet underlättas. Fler frågor måste dock kon- strueras för att möjliggöra det. I rapporten föreslås att myndigheten genomför en ny utredning om digitalisering . 4.6Hur olika grupper presterar i skolan respektive på högskoleprovet I det här avsnittet finns en sammanfattning av hur olika grupper presterar dels i skolan utifrån parametrarna genomsnittlig betygs- poäng och examen , dels på högskoleprovet. En längre redogörelse för detta finns i kapitel 7.56 55Kan högskoleprovet digitaliseras? UHR dnr 352–1283–2015. 56Betyg och studieresultat 2016, , ; Det nya hög- skoleprovet – Några valideringsstudier, . Den genomsnittliga betygspoängen för alla elever som gick ut ett nationellt program låg på 14,1 av 20,0 möjliga. För de högskoleförberedande programmen låg genomsnittet på 14,6 medan det låg på 13,0 för yrkesprogrammen. Det högsta genomsnittet hade eleverna som gick ut naturvetenskapsprogrammet – 15,6. Kvinnor har generellt högre studieresultat än män. Den genom- snittliga betygspoängen för kvinnorna var 14,7 och för männen 13,6. Det finns också ett samband mellan genomsnittlig betygs- poäng och föräldrarnas utbildningsnivå. Högst betygspoäng hade elever med föräldrar med eftergymnasial utbildning – 14,7. Mot- svarande siffra för elever med föräldrar med gymnasial utbildning var 13,4 och för elever med föräldrar med förgymnasial utbildning 12,5. var det av eleverna som påbörjade ett nationellt program 2013 som hade tagit examen .