sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — De bör bygga på ett arbete kring strategisk kompetensförsörjning och företagsintern kompetenskartläggning. Det finns kunskaper att inhämta utifrån projekt som finansierats av (), exempelvis Avancerad tillväxt- organisering (Avanto), som drivits av och handlar om hur man stärker företags och individers kompetens- utveckling. Projektet har analyserat, identifierat och tillgängliggjort behovsstyrda kompetensstödjande insatser. Målgrupp är ledning och medarbetare i små och medelstora företag. Ytterligare ett ESF-finan- sierat projekt har gjorts tillsammans med IUC kring kompetens- kartläggningar där Kompetensbarometern utvecklats. 6.8Kompetens om besöksnäring i det offentliga systemet Bedömning: Turismens och besöksnäringens tillväxt och utveck- ling ställer krav på ökad kompetens och kunskap om besöks- näringen bland anställda som arbetar i den offentliga sektorn och som i sin yrkesroll ska möta företagen med såväl främjandeinsatser som med regelverk, myndighetsutövning eller tillståndsgivning. Regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer i en nationell sam- verkan kan fungera som viktiga kunskapsintermediärer i frågan om kompetensutvecklingsinsatser för olika grupper av offentliga aktörer. Det är viktigt men i praktiken inte självklart att de som har stor påverkan på företagens villkor och utveckling också har god kunskap om och insikt i besöksnäringens struktur och villkor. Studier har identifierat att personer som arbetar i destinationsorganisationer på lokal och regional nivå representerar en rik flora av yrkeskompetenser. En del har arbetat med näringslivsutveckling, andra med konst-, musik- eller kulturfrågor, några inom hotell- och restaurangbranschen, åter andra med projekt- och processledning i olika organisationer.39 Enligt rapportens analys kan en anledning vara att olika destinationer har olika uppdrag och därmed identifierat olika behov. En annan förklaring är att man är osäker på vilken kompetens man är i behov av och anställer någon som man tror kan arbeta med destinations- utveckling på ett bra sätt. Därefter har den som anställts utifrån sin egen kompetens fått beskriva organisationens behov och uppdrag. Resultatet av båda fallen är en förhållandevis svag professionalisering inom området. Flera av de berörda säger sig vilja få möjlighet att formalisera yrkesrollen genom någon form av kvalificerad vidare- utbildning med målgruppen besöksnäringens organisationer.40 För att utveckla en sådan utbildning behöver dialogen mellan utbild- ningsväsendet och besöksnäringens aktörer stärkas. 6.9Vikten av matchning på regional nivå Bedömning: Regionalt utvecklingsansvarigas roll i matchning av kompetens är mycket viktig för att långsiktigt främja hållbar turism och växande besöksnäring. Arbetsmarknadens behov av kompetens och utbudet av utbild- ningar bör adresseras på en regional nivå. Matchning är det begrepp som används för att beskriva nyckeln till kompetensförsörjningslåset. Matchning handlar om att företagens efterfrågan på kompetens kan matchas med arbetssökandes kvali- 39Tillväxtverket (2015): Utveckling av hållbara turistdestinationer – Om problem, processer och planering, Rapport 0184. 40Tillväxtverket (2016): Den svenska besöksnäringen – kompetensförsörjning och kompetens- behov, Rapport 0197. fikationer och utbildningars innehåll. kan arbetssökande behöva kompetenshöjande insatser i form av längre och kortare utbildningar för att matchningen ska fungera. Enkelt uttryckt kräver god matchning: 1) att behovet av kompetens definieras 2) att utbild- ningar som speglar behovet skapas och 3) att elevernas intresse för att gå utbildningarna finns. Regionalt utvecklingsansvariga har ett statligt uppdrag att sam- ordna utbildningsplanering och kompetensförsörjning , som en del av det regionala tillväxtuppdraget, som brukar benämnas kompetensplattformar. Dessa plattformar utför olika arbetsuppgifter. De möter utbildningsanordnare över hela kedjan grundskola–gym- nasium–komvux/yrkesvux–sfi–folkhögskola–yrkehögskola– högskola. De gör prognoser över utbud och efterfrågan av arbets- kraft. De ordnar mötesplatser för branscher som är verksamma i deras region. I uppdraget samverkar regionerna med kommuner, företag, arbetsförmedling, statliga myndigheter, departement med flera. Det har även bildats en nationell mötesplats för de offentliga aktörerna, Kompetensförsörjningsdagarna. har haft i uppdrag att stödja och vidareutveckla det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2013–2017. En del i upp- draget har varit att ta fram förslag till riktlinjer för regionalt kompe- tensförsörjningsarbete. Förslaget till riktlinjer41 som presenterades pekar bland annat ut att regionalt utvecklingsansvariga aktörer ska kartlägga, synliggöra och prognostisera privat och offentlig sektors behov . Vidare ska de tillsam- mans med relevanta företrädare från näringslivet, alla delar av utbild- ningssystemet samt relevanta myndigheter fastställa målsättningar, samordna och organisera det regionala kompetensförsörjnings- arbetet. De ska också stödja och driva operativa och strategiska insatser inom en rad områden, som till exempel samverkan kring utbud av utbildningar, samverkan kring validering samt planering av utbudet för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning. Syftet med regionalt kompetensförsörjningsarbete har varit att med de regionala kompetensplattformarna som verktyg stärka sam- verkan mellan exempelvis myndigheter, näringsliv och utbildning för en väl fungerande kompetensförsörjning. Ett övergripande tema har 41 (2017): Förslag på riktlinjer för regionalt komptensförsörjningsarbete. N2016/06500/RTS. varit att ta fram analyser av arbetskraftsbehov samt att utifrån dessa analyser genomföra insatser som förbättrar kontakterna med näringslivet i allmänhet och samverkan med branscher inom brist- yrkesområden i synnerhet. Arbetsmarknadens parter i besöks- näringens branscher anger att regionalt utvecklingsansvariga aktörer gärna får involvera dem i högre grad i det regionala kompetens- försörjningsarbetet. Det har varit svårt att hitta data om matchningsindikatorer, särskilt på regional nivå. finns dock en ny databas med regionala matchningsindikatorer för att underlätta regionala analyser. Data- basen, som är en del av SCB:s statistikdatabas (), har tagits fram av Reglab42. finansierar förvaltning och framtida upp- dateringar. Databasens regionala matchningsindikatorer finns inom fyra områden; efterfrågan på arbetskraft, arbetskraftsutbud, match- ning och regionala förutsättningar. Statistiken är uppdelad på län. Regeringens inriktning för regionalt kompetensförsörjnings- arbete framöver är att det ska finnas en grundläggande verksamhet som ska vara gemensam för alla län. Denna verksamhet ska komp- letteras med den verksamhet som utgår från de förutsättningar som finns och de prioriteringar som görs i respektive län. Utredningen konstaterar att regionalt utvecklingsansvariga behöver driva ett långsiktigt arbete mot att säkra att det inom länet finns ett utbildningsutbud, från gymnasiala yrkesprogram till rele- vanta program på högskolenivå, med relevans för besöksnäringens behov och av hög kvalitet. Detta ställer krav på resurser och långsik- tighet hos regionalt utvecklingsansvariga, kommuner, utbildnings- anordnare och ett engagemang från besöksnäringens aktörer, både regionalt och nationellt. Det ställer också krav på att det finns funge- rande forum och former för aktörernas samverkan på regional nivå. 42 Reglab är en plattform för att fördjupa kunskapen kring de regionala utvecklingsfrågorna. Reglab har 24 medlemmar: 21 regioner/län, , Kommuner och Landsting och Bedömning: Vägledning om besöksnäringens yrken, arbetsmark- nadsutsikter och utbildningar bör samlas nationellt och tillgänglig- göras digitalt. Vägledning är ett viktigt samhällsuppdrag för en bättre fungerande arbetsmarknad. Vägledningens syfte är att den ska leda till hållbara val för individen. Avhopp och programbyten är kostsamma för individer och utbildningsanordnare, och därför behöver kvaliteten vara hög inom studie och yrkesvägledning. är informationen om yrken, arbetsmarknadsutsikter och utbildningar fragmenterad med många avsändare och bristande samordning. Även för individer med god karriärkompetens som har lätt att ta till sig information om arbetsmarknadens krav kan det vara svårt att orientera sig och få en objektiv överblick över vilken kompetens som efterfrågas och hur hen kan tillägna sig denna.43 Studie och yrkesvägledare () på grund- och gymnasieskola har en viktig roll och påverkan på ungdomars val av utbildning och inriktning. genomför fortbildningar och konferenser i syfte att stärka vägledningen. Enligt skolinspektionens granskning arbetar få skolor målinriktat med att ge eleverna kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad. Undervisningen är inte utformad för att ge eleverna underlag att välja utbildning eller yrke. Nära hälften av eleverna upplever inte att undervisningen ger någon arbetslivs- orientering. Detta bekräftas även i utredningen slutsats är att vägledning måste erbjudas brett för att bidra till en fungerande arbetsmarknad och föreslår i delbetänkande en digital plattform för livslång vägledning som ska drivas av flera myndigheter i samverkan.45 Den digitala plattformen föreslås samla information och erbjuda orienterande vägledning kring: arbetsmarknadsutbildning, vuxen- utbildning, yrkeshögskoleutbildning, högskoleutbildning och folkhögskoleutbildning. De myndigheter som föreslås delta i den 43SOU 2017:82: Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Delbetänkande av Arbetsmarknads- utredningen. 44SOU 2015:97: Välja Yrke. 45SOU 2017:82: Vägledning för framtidens arbetsmarknad. Delbetänkande av Arbetsmarknads- utredningen. digitala plattformen är Arbetsförmedlingen, , , Universitets- och högskolerådet (UHR), Myndigheten för och (). Utifrån besöksnäringens behovsbild ser vi att en digital samlande plattform för vägledning skulle vara en positiv lösning. Det är viktigt att även vägledning till gymnasieutbildningar ingår i en plattformslösning. Förslagen medför kostnader för staten som uppskattas till . Strategisk kompetensutveckling riktad mot besöksnäringens företag väntas få effekter i form av ökad kompetens som på relativt kort sikt kan leda till ökad kvalitet i tjänster och produkter, och därmed ökad konkurrenskraft i företagen. Indirekt och på har detta potential att leda till ökad sysselsättning i hela landet. Övriga förslag väntas indirekt leda till bättre förutsättningar för företagen i besöksnäringens branscher, då de är avsedda att höja kompetensen hos personer som ansvarar för myndighetsutövning för respektive utveckling av företag och destinationer. Miljömässig hållbarhet påverkas i den utsträckning innehållet i utbildningarna har en sådan inriktning. Utredningen saknar underlag för att bedöma i vilken utsträckning kompetensutvecklingen kom- mer omfatta kvinnor och män respektive inrikes och utrikes födda. Viss potential finns att inkludera ett särskilt jämställdhetsperspektiv och att möta de integrationspolitiska målen genom utbildnings- insatser som inkluderar dessa perspektiv. Förslagen påverkar regioner och kommuner, eftersom dessa för- väntas delta i arbetet genom dialog med som ansvarig myndighet. Vår bedömning är att den kommunala självstyrelsen inte påverkas, då dialogen med regionalt utvecklingsansvariga möjliggör anpassade lösningar. Kompetensutveckling av offentligt sysselsatta kan ha en brotts- förebyggande effekt då de innebär att myndighetsutövare ökar sin kompetens avseende att underlätta för företag att göra rätt. Sammanfattningsvis bedömer vi att förslagen medför kostnader för staten och delvis för de aktörer som föreslås involveras. ningsinsatser påverkar företagen direkt. Indirekta och långsiktiga effekter, som bygger på en långsiktighet i genomförandet av insat- serna, är ett bättre offentligt stöd för företagen i besöksnäringen, och därigenom ökad sysselsättning. 7Utveckling, innovation och forskning –att () får i uppdrag att, i samarbete med Verket för innovationssystem (), följa upp hur regeringsuppdrag gällande små och medelstora före- tag för hantering av immateriella tillgångar har fungerat för företag inom besöksnäringen, samt utveckla former för hur stödet kan utvecklas vidare för besöksnäringen. –att of () i samverkan med Verket för innovationssystem () och Swedish Incubators and Science Parks (SISP) och i dialog med besöksnäringen, får uppdrag och resurser att identifiera och definiera arbetssätt som inkluderar besöksnäringens aktörer i befintliga innova- tionsstrukturer i större omfattning än med målet att: a) nyttiggöra befintliga innovationer, forskningsresultat och kompetenser in i besöksnäringen b) skapa former (projekt och program) för ökad samverkan mellan besöksnäringens aktörer, , och för skapande av ny forskning och innovationer utifrån besöksnäringens behov. –att Tillväxtanalys får i uppdrag att utvärdera hur Tillväxt- verkets och befintliga och nya insatser, riktade till besöksnäringen, når företagen och stärker deras innovationsförmåga. –att regeringen ger statliga forsknings- och innovationsmyndig- heter i uppdrag att, med utgångspunkt i myndigheternas grund- uppdrag, inventera hur deras organisationer och bedömar- grupper är kompetensförsörjda för att bemöta besöksnäringens Utveckling, innovation och forskning utmaningar och möjligheter i fråga om tillväxt och hållbar utveckling. –att för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas) får i uppdrag att, i samverkan med rele- vanta myndigheter och i dialog med lärosäten och branscher- nas forskningsråd, analysera vilka forskningsbehov som finns kopplade till besöksnäring och turism och som är relevanta, dels i ett forskningsperspektiv, dels i ett hållbarhets- och sam- hällsperspektiv, redovisa resultaten av dessa utredningar och analyser samt ta initiativ till och stödja strategisk forskning och utveckling med relevans för besöksnäringen. Bedömning: Hållbar turism och växande besöksnäring behöver främjande genom innovationspolitik som komplement till främj- ande genom landsbygdspolitik och politik för regional tillväxt. Forskning, innovation och ett kontinuerligt utvecklingsarbete är helt nödvändigt för att bemöta turismens och besöksnäringens potential, tillväxt och utmaningar. Inte minst är detta väsentligt i ett hållbar- hetsperspektiv. Kunskapsmassan om hur turism och besöksnäring kan bidra till hållbarhet ur de sociala och miljömässiga aspekterna behöver stärkas och utvecklas parallellt med utveckling av företag, produkter, tjänster och processer. 7.1.1Vad är innovation? Innovation handlar om nya sätt att skapa värde. På en övergripande nivå omfattar innovation de aktiviteter som leder till ekonomisk omvandling och ökad produktivitet, dvs. större värdeskapande i förhållande till insatta resurser. Innovation är därmed centralt för att förklara ekonomisk tillväxt och kan förstås, eller definieras, utifrån tillväxtteorier. Enkelt beskrivet är innovation det som ändrar, effek- tiviserar, ersätter befintlig ekonomisk ordning och driver på om- Utveckling, innovation och forskning I förlängningen handlar det om att värdeskapan- det blivit mer effektivt. Innovationer definieras enligt som införandet eller genomförandet av en ny eller väsentligt förbättrad produkt (vara eller tjänst), produktionsprocess, marknadsföringsmetod eller organi- sation av rutiner, metoder, arbetsplatsen eller relationen med aktörer utanför den egna verksamheten.1 Man talar utifrån denna definition om fyra typer av innovation: produktinnovation, processinnovation, marknadsinnovation och organisatorisk innovation. I takt med att samhället förändras med ett ökat tjänsteinnehåll i ekonomin, globa- lisering och digitalisering som gör värdeskapande mer komplext, har innovation i teori och praktik förskjutits mot ökat värdeskapande genom nya affärsmodeller och bättre användarupplevelser. Givet stora inslag av tjänster är det viktigt att stärka förmågan, inte minst för små och medelstora företag, att hantera immateriella tillgångar i affärsstrategier och innovationsarbete. har starkt fokus legat på patent och andra skydd av immateriella tillgångar, medan fokus i dagens näringsliv präglat av tjänster och digitalisering i hög grad ligger på värde.2 7.1.2Användardriven och öppen innovation Vår förståelse av innovationsprocessen präglas av vilket perspektiv vi har på värdeskapande. Språkbruk, regelverk och indikatorer har i hög grad utvecklats utifrån en varulogik där råvara förädlas till en vara, som säljs till användaren som använder varan och förbrukar värdet. Tjänstelogik är ett alternativt sätt att betrakta värdeskapande som fått allt större genomslag i takt med ökat tjänsteinnehåll i ekonomin och ökad digitalisering. Logiken innebär att värdet uppstår i använd- ningen av en vara, tjänst eller kombination av dessa. Enligt detta perspektiv samskapas värdet i relationen mellan leverantör och användare. Med detta sätt att se på begreppet tjänst är det inte intressant att skilja tjänst från vara. Fokus ligger i stället på värdet 1OECD and (2005): , Guidelines for collecting and interpreting inno- vation data. 2Vinnova och PRV har haft en rad regeringsuppdrag att stötta SMF i att hantera immateriella tillgångar affärsstrategiskt, där fokus på skydd flyttas till fokus på värde. Utveckling, innovation och forskning som skapas för användaren, eller vad användaren strävar efter att uppnå. Innovationsarbete behöver utifrån detta synsätt utgå från använ- darens behov och process för värdeskapande. Man talar då ofta om användardriven innovation. Tjänsteinnovationer tar därmed utgångs- punkt i kundens eller användarens värdeskapande process. Det kan jämföras med processer för produktinnovation som ofta tar utgångs- punkt i teknik eller nyttjande av resurser på nya sätt. I produkt- innovationer betraktas ofta patent som nyckeltillgångar, medan nyckeltillgångar i tjänsteinnovation är kunskap om behov som ännu inte är uppfyllda. Medan patent ger mer stängda processer är tjänste- innovationsprocesser mer öppna för att bjuda in kunder och andra parter för att möjliggöra värdeskapande. Genom digitaliseringen har innovationer i form av helt nya affärsmodeller blivit möjliga och allt vanligare. Ett tydligt exempel är Airbnb och liknande delningsplattformar för förmedling av korttids- boende som involverar privatpersoner både som utförare och nyttjare. Just Airbnb som plattform har blivit en global aktör att räkna med och har innoverat ytterligare i sin affärsmodell genom att förskjuta fokus från ”homes” till ”trips” och därmed till turistens helhetsupplevelse. I en digitaliserad, global bransch som besöksnäringen är förmågan till användardriven och öppen innovation i samspel med olika aktörer avgörande för konkurrenskraft. 7.1.3Synen på besöksnäring och innovation Studier visar att intresset för innovationsverksamhet inom besöks- näringen är litet både från den akademiska världen och från besluts- fattare.3 Besöksnäringen är knappt representerad i akademiska studier och omfattas sällan av policydokument om innovation som andra näringar. Bristen på studier över innovationer och utveckling i besöksnäringen jämfört med andra branscher anses ha flera orsaker. Historiskt har innovationer i hög grad förknippats med teknologisk innovation och mätts som patent vilket innebär att företag inom 3 . et al (2017): Innovation in the hospitality industry – firm or location. Utveckling, innovation och forskning tjänstesektorn, dit besöksnäringens branscher oftast räknas, har fått begränsad uppmärksamhet. Många former av innovation och utveck- lingsinsatser som är viktiga för att öka produktivitet och värde- skapande fångas inte upp när man mäter FoU och patent, till exem- pel organisatoriska eller marknadsinnovationer.4 Besöksnäringen består av en mängd företag i olika branscher som sammantaget bidrar till att öka attraktionskraften i olika platser. Eftersom besöksnäringen omfattar företag och organisationer inom många olika branscher och sektorer är det svårt att avgränsa besöks- näringens aktörer som en egen näring skild från andra näringar. Därmed sker innovation i besöksnäringen i högre grad än inom andra områden i branschöverskridande samspel. Innovationer av stor betydelse för besöksnäringen kan exempelvis röra transporter, sport eller it och betraktas utifrån dessa branscher. Ett intressant sätt att se på innovation i besöksnäringen är att utgå innovationsprocesser som specifikt syftar till att utveckla attraktionskraften för en plats eller att utveckla attraktiva och hållbara upplevelser för besökare. Innovationsbegreppet har breddats och innefattar numera en bredare förståelse av innovationer, men det är fortfarande svårt att definiera vad som utgör en innovation inom besöksnäringen. Bättre definitioner behövs för att analysera detta på ett bra sätt. En annan förklaring till bristande kunskapsunderlag är att besöksnäringen uteslutits från många länders enkäter om innovation i företag i samband med Community Innovation Survey som genomförs av Eurostat.5 Besöksnäringen ingår inte i dessa eftersom näringen inte är klassificerad som en kärnverksamhet, och därför samlas statistik in endast på frivillig basis av EU:s medlemsstater. Ytterligare en orsak till att besöksnäringen inte får så mycket upp- märksamhet är att potential och förmåga till innovation ofta för- knippas med kunskapsintensitet. Vissa branscher i tjänstesektorn, bland annat besöksnäringen, har en låg kunskapsintensitet6 och anses därmed även ha en låg innovationskapacitet. Samtliga dessa faktorer har bidragit till att besöksnäring och turism inte får den uppmärksamhet de förtjänar när det gäller innova- tioner, vare sig från forskare eller beslutsfattare. 4OECD (2016): regional outlook . Productive regions for inclusive societies, s. 58. 5I genomförs studien av SCB. 6Kunskapsintensiva företag betecknas av mycket högt kunskapsinnehåll och stor andel hög- utbildad personal. Utveckling, innovation och forskning En viktig del av näringslivets investeringar i innovationsaktiviteter är dess investeringar i FoU. Det ska dock framhållas att i tjänste- intensiva branscher tar innovation ofta andra former än formell FoU-verksamhet. Besöksnäringens privata investeringar i FoU är svåra att mäta då SCBs statistik av privata FoU-investeringar utgår från företag med tio eller fler anställda. Besöksnäringen består till stor del av små företag som inte fångas upp i mätningarna. Små och medelstora företag har generellt mer begränsad kapacitet att satsa på forskning och utveckling och att tillgodogöra sig ny kunskap än stora företag. Jämfört med mer mogna och kunskaps- intensiva branscher som till exempel gruv-, medicin- eller fordons- industrin saknar besöksnäringens branscher motsvarande framför- hållning och långsiktiga strategier. Det gör att företagen och besöks- näringens branscher har svagare beställarkompetens beträffande forskning och förmåga till innovation. Det här minskar branschernas och företagens inflytande över investeringar i kunskapsutveckling vilket i sin tur påverkar besöksnäringens plats i utbildningssystemet i stort, samt näringens förmåga att nyttiggöra resultat från forskning. Inom ramen för program Strategiska forsknings- och innovationsagendor 2012/2013 tog Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond (BFUF) på uppdrag av och i samverkan med besöksnäringens företag, arbetsmarknadens parter, forskare och offentliga aktörer fram Besöksnäringens forsknings- och innovationsagenda 2014–2030. Agendan pekar på behovet av att stärka strukturen för forskning och innovation och att främja gränssnittet mellan aktörer inom besöksnäringen, akademin och den offentliga sektorn.7 7 BFUF (2014): Besöksnäringens forsknings- och innovationsagenda 2014–2030. Utveckling, innovation och forskning 7.1.4Innovation i besöksnäringens företag Bedömning: Nationella och regionala insatser för innovation behöver i högre grad än riktas direkt till företagen i besöks- näringen med målsättning att stärka deras innovationsförmåga.