sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — från gymnasieskolan ska ett lärosäte få uppställa krav på godkänt resultat på ett konstnärligt prov för sådana program. Utredningen föreslår vidare att universitet och högskolor fast- ställer kraven för utbildning som leder till en generell examen och för fristående kurser. Om lärosätena får större frihet att fastställa de särskilda behörighetskraven kan de tydligare utgå från de speci- fika behov av förkunskaper som är nödvändiga för en viss ut- bildning. För att dessa krav inte ska bli alltför varierande och för att gymnasieskolan och vuxenutbildning ska veta vilka kurser som be- höver erbjudas, ska det finnas ett antal identifierade möjliga kurser för lärosätena att välja bland då de ska sätta samman sina behö- righetskrav. Dessa kurser bör motsvaras av dem som ingår i områdesbehörigheterna och fastställas av UHR. Om lärosätena vill ställa andra krav än vad UHR har fastställt ska universitet och hög- skolor ansöka om tillstånd om att få använda andra krav hos myndigheten. Sådana krav kan vara kunskaper från kurser eller andra villkor som är nödvändiga för utbildningen eller är av bety- delse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Den särskilda behörigheten ska också kunna uppnås genom reell kom- petens. Det bör liksom inte gå att ställa högre betygskrav än E som särskilt behörighetskrav. Utredningen bedömer att det skulle vara en felaktig signal att skicka till gymnasieskolan att det betyg som är godkänt där inte räcker för att bli behörig till en högskole- utbildning. Behörighetskrav som innebär högre betyg än E/god- känt skulle kunna få oönskade effekter för betygssättningen i gym- nasieskolan. Det skulle kunna sätta press på lärare att sätta ett högre betyg än vad en elevs kunskaper motsvarar. Urvalsgrunder och fördelning av platser mellan olika urvalsgrunder Betyg och högskoleprov föreslås finnas kvar som generella urvals- instrument och lokalt beslutade urvalsgrunder som en möjlighet att använda för lärosätena. Utifrån det faktum att det inte behöver göras något urval eller att det är liten konkurrens om platserna till en majo- ritet av utbildningarna på grundnivå, bedömer utredningen att det inte finns behov av ytterligare generella urvalsgrunder. Det måste vara varje lärosäte som bedömer behovet av urvalsgrunder utöver betyg och högskoleprovsresultat till sina olika utbildningar. Utredningens förslag innebär att de flesta sökande till högskolan har möjlighet att konkurrera i minst två urvalsgrupper när urval behöver göras. När ett urval bland de behöriga sökande behöver göras, ska flest platser fördelas på grundval av betyg. av platserna ska fördelas på grundval av resultat på högskoleprovet. Lärosätena ska också kunna välja att fördela platser på grundval av lokalt beslutade urvalsgrunder. Om ett lärosäte skulle vilja fördela maximal andel platser på lokalt beslutade urvalsgrunder och minsta möjliga andel platser på högskoleprovsresultat, skulle fördelningen med den före- slagna principen för platsfördelning bli på betyg, på lokalt beslutade urvalsgrunder och på hög- skoleprovsresultat. Lärosätena bör fortfarande få göra en annan plats- fördelning efter tillstånd från UHR och även i fortsättningen själva få besluta om en annan platsfördelning för utbildningar som leder till en konstnärlig examen. Urval på grundval av betyg En viktig utgångspunkt för bestämmelserna om betygsurvalet är att de ska vara enkla och överblickbara. Urvalet behöver kunna hantera alla grupper av sökande med betyg utan att olika kompensatoriska bestämmelser behövs. Det ökar möjligheten att bestämmelserna blir mer hållbara . Utredningen föreslår mot bakgrund av det ovanstående att det ska finnas två grupper inom betygsurvalet: en grupp för sökande med svenska och utländska gymnasiebetyg eller motsvarande och en grupp för omdöme från folkhögskola, det föreslagna behörighets- provet respektive en valideringsprocess. Platser mellan de två betygs- grupperna fördelas utifrån antalet behöriga sökande. Den nuvarande betygsgruppen för sökande med betyg som i efterhand har kompletterats för behörighet eller för att höja merit- värdet tas bort. De som har kompletterat sina betyg för att uppnå kraven på behörighet, föreslås i stället konkurrera i betygsgruppen tillsammans med sökande med betyg direkt från gymnasieskolan eller motsvarande utbildning och sökande med utländska betyg. Underkända betyg i kurser som inte krävs för behörighet och som i efterhand har kompletterats ska få tillgodoräknas som ett E i merit- Intyg efter behörighetsgivande förutbildning vid uni- versitet och högskolor och dokumenterat studieresultat från folk- högskola ska ges ett meritvärde som motsvarar betyget E. Utred- ningen föreslår att övriga former av kompletteringar inte ska få an- vändas i urvalet. Utredningen föreslår att systemet med meritpoäng avskaffas från och med antagningen till . Den främsta anled- ningen till detta är att utredningen inte anser att det är tillträdet till högskolan som ska åtgärda sådant som bör åtgärdas på en annan utbildningsnivå, i det här fallet att få elever i gymnasieskolan att läsa mer avancerade kurser i matematik och språk. Om dessa kurser bedöms vara helt nödvändiga för att en student ska kunna tillgodo- göra sig en utbildning, bör de i stället vara särskilda behörighetskrav. Det gäller framför allt de högre kurserna i matematik och i engelska. När det gäller ämnet moderna språk, anser utredningen att det bör utredas vidare vilka åtgärder som kan behövas för att få fler elever i gymnasieskolan att läsa moderna språk. Urval på grundval av resultat på högskoleprovet Utredningens förslag innebär att högskoleprovet är kvar som ett generellt urvalsinstrument, men med en något begränsad roll jämfört med . Det är en viktig signal till gymnasieelever att studierna i gymnasieskolan ska prioriteras så länge man är elev där och att man därefter kan genomföra högskoleprovet, som en andra chans. Sam- tidigt är det viktigt att det finns ytterligare urvalsgrunder även för dem som kommer direkt från gymnasieskolan eftersom det kan fun- gera just som en andra chans och minska stressen i gymnasieskolan. Utredningen föreslår att det införs en nedre åldersgräns för att få genomföra högskoleprovet. Det innebär i praktiken att hög- skoleprovet får genomföras först under sista terminen i gymnasie- skolan. Det behöver dock finnas möjlighet att göra undantag från denna åldersgräns, till exempel om eleven tar sin gymnasieexamen innan denne fyllt . I syfte att förbättra högskoleprovets prognosförmåga, föreslår utredningen att resultatet från provets två delar – den verbala och den kvantitativa – ska kunna viktas på olika sätt beroende på utbild- ningens karaktär och inriktning. Genom en viktning kan lärosätena också tydliggöra för de sökande vilka färdigheter som är särskilt betydelsefulla för den sökta utbildningen. Det har ett viktigt sig- nalvärde. Även när det gäller högskoleprovet behöver lärosätena kun- na utgå från de specifika utbildningarnas förutsättningar och behov på ett bättre sätt än . Högskoleprovet är ett mindre bra urvals- instrument för vissa utbildningar, men genom en viktning antas prog- nosförmågan förbättras något. UHR föreslås få föreskriva om vilka viktningar som ska kunna användas. Giltighetstiden för ett högskoleprovsresultat kortas från fem till . kan en person skriva högskoleprovet obegränsat med gånger. Utredningen föreslår att en person ska få genomföra ytter- ligare två högskoleprov under ett provs giltighetstid, vilket innebär att en person kan göra högskoleprovet . Utredningen anser att det är angeläget att det finns lokalt beslutade urvalsgrunder. Universitet och högskolor ska därför kunna välja att fördela en viss andel av platserna på grundval av urvalsgrunder som de själva har fattat beslut om även i fortsättningen. Lokalt beslutade urvalsgrunder används i begränsad omfattning. De motiv som lärosäten som använder urvalsgrunden anger är framför allt att det gör det möjligt att kunna anpassa urvalsgrunder till olika utbild- ningars behov och förutättningar och att olika urvalsinstrument även kan användas i syfte att attrahera sökande med vissa kunskaper och erfarenheter. En av högskolan beslutad urvalsgrund ska bestå av sakliga omstän- digheter som är av betydelse för utbildningen. Betyg och högskole- provsresultat ska kunna användas inom ramen för denna grund, men på ett annat sätt än vad som görs inom betygs- och provurvalet. Även en sammanvägning av olika meriter ska kunna göras, till exempel av vissa betyg och resultat från en intervju. Urval för sökande med utländska meriter I utredningens uppdrag har det ingått att särskilt analysera behovet av urvalsgrunder för gruppen sökande med utländska meriter. Utred- ningen anser inte att det bör införas några generella urvalsgrunder särskilt för den här gruppen av sökande. Det bör inte heller göras något generellt undantag från kravet på svenska för personer med annat modersmål än svenska. Det är varje lärosäte som måste fatta sådana beslut utifrån den specifika utbildningens krav. Utredningen anser att förslagen om att behörighetsprovet och en valideringsprocess ska kunna ge ett meritvärde, kan gagna bland annat den här gruppen av sökande. Inte minst för personer som har brist- fällig eller ingen dokumentation, kan ett omdöme från en validerings- process innebära att de kan konkurrera om platser utan att endast vara hänvisade till högskoleprovet. Utredningen anser också att det är viktigt att personer som ingår i en etableringsinsats och som önskar gå vidare till högskoleutbildning, blir så förberedda som möjligt för det under etableringsinsatsen. The inquiry’s mission and points of departure The inquiry’s mission is to conduct a review of the entire admissions system for higher education courses and study programmes that begin at first-cycle level and are intended for new entrants. The inquiry is to provide proposals for a system that is more transparent and simpler. The inquiry's points of departure state that upper-secondary school is to remain the main route into higher education, that there should be more routes into higher education and that the system should make lifelong learning possible. The admissions regulations must not exclude anyone who has the potential to complete higher education, they must ensure that only candidates who have the necessary knowledge for a study programme are considered eligible, and those who are best equipped to complete the course or study programme shall be admitted when a selection is needed. The regu- lations must also send out the right signals to upper-secondary school pupils. The admissions system has to be sustainable over time. In addition to these points of departure, the inquiry has decided on some additional points of departure for its work: the purpose of the admissions regulations is to settle matters concerning higher education admissions and they are to be grounded as far as possible in research. One of the problems with the current admissions regulations is that they contain provisions which exist solely to control the behaviour of upper-secondary school pupils and do not contribute to the admissions process. The stipulation that the pro- posals be grounded in research, where such is available, is a matter of quality. In addition to this, it has been important for the inquiry to examine what happens internationally in order to broaden its per- spective in discussions concerning the design of a new system. Another prerequisite for the inquiry was that the regulations must not make the admission of students an unduly complicated process and an excessive administrative burden for the authorities responsible. The two parts of the admissions system are entry requirements and selection. The entry requirements – “general” for all higher education and “specific” for individual programmes – stipulate the prior knowledge required. If it is not possible to admit all eligible appli- cants to a study programme, a selection is to be made. Entry require- ments and selection thus have different functions in the system, but the two are often confused. The design of the admissions regulations, especially the selection system, sends out a strong signal and influences pupils in upper-secondary schools and the choices they make there. Similarly, upper-secondary school have an impact on admission to higher education institutions. The current admissions regulations were introduced for admis- sions to the autumn semester of 2010. In addition to a tightening of general entry requirements and a reorganisation of the special entry requirements, credit increments were introduced. Credit increments were to be awarded for certain courses in mathematics and languages that the pupils had chosen in upper-secondary school as a supplement to the merit rating when making the selection. Credit increments were also awarded for certain courses that were of particular relevance to the course or study programme being applied for. The new admissions regulations also aimed to make it more difficult for applicants who had later supplemented their grades in municipal adult education in order to increase their merit rating. Since their introduction, the regulations have been amended on a number of occasions. The reasons for these amendments were that the upper-secondary school has changed and that the regulations concerning credit increments have gradually been introduced for all different groups of applicants who have grades. The admissions regulations have been criticised for being complex and confusing because of all the amendments and decisions that have involved various types of compensation for different groups of applicants. Researchers have also questioned whether the applicants with the best chances of completing the course or study programme are being admitted when a selection needs to be made. The admissions regulations need to take into account the qualifications of various groups of applicants. These qualifications vary depending on when the grades have been awarded and whether the grades are from a Swedish upper-secondary school or from another country. The majority of people who have previously fulfilled the general entry requirements must still be considered to have the same eligibility. Students therefore bring different prior knowledge with them to university as the general entry require- ments have varied over time. At the same time, it is important to lifelong learning that previous decisions concerning general entry requirements remain valid. has a uniform, nationally coordinated admissions system, which means that higher education institutions collectively decide how the provisions of the Swedish Higher Education Ordinance (1993:100) and ’s regulations are to be applied. It is important that admissions can be dealt with in a smooth , not least because of the high volume of applicants that higher education institutions have to process. 360,000 applicants to first-cycle courses and study pro- grammes are processed in the shared system over the course of an autumn semester admissions’ round. In addition to this, there are applicants to second-cycle course and study programmes. There are a total of seven coordinated admissions rounds per year. research is conducted into admissions in . This is something the inquiry finds remarkable as the admissions regula- tions affect so many people and are an important part of the higher education institutions’ finances. Existing research, both domestic and international, reveals that, as an instrument of selection, grades are the most reliable means of predicting educational outcomes. But as a whole, the instruments of selection shed light on only a small part of educational outcomes. The international perspective the inquiry gained has revealed that the entry requirements in other countries normally correspond to an upper-secondary qualification/school-leaving examination or the results of an entrance examination. It also thought to be rela- tively normal to have specific quotas or entry routes for older students and minorities, for example, with the aim of widening recruitment. With regard to selection, it seems to be more common for higher education institutions in other countries to have greater freedom to formulate their own selection criteria than Swedish institutions. Various types of entrance examination are often used, and various types of qualification are also taken into account. The inquiry’s assessment of what needs to be done In its considerations, the inquiry has come to the conclusion that it should be possible to make amendments to the admissions regu- lations within the existing framework of our current system. The inquiry believes the most important course of action to be to clear the system of elements which make today’s system complicated and confusing. One of its goals is to make the system simpler and more comprehensible. For this reason, a greater degree of simplicity has been a guiding principle when various aspects have needed to be taken into consideration. Elements that do not have a function directly linked to admissions to higher education should be removed. The regulations must be formulated in such a way that they are able to handle various groups of applicants with different types of qualification. There is also a need for clearer and simpler routes into higher education for people who do not have a traditional educational background. To avoid ending up with a system that needs to be patched and fixed in order to handle various groups of applicants and qualifications, changes in the world around us, etc., we need a system that is not overly static; a system that is able to cope with altered conditions and new groups in the future. This will increase the chances of making the system more sustainable over time. The guiding principles for the proposal have thus been simplicity, that admissions are to be safeguarded, that more entry routes provide more opportunities and that higher education institutions are to be incentivised to make admissions a strategic matter. The inquiry’s proposals The inquiry proposes that the new admissions regulations come into force in essence on 1 January 2022 and apply to courses and study programmes commencing after 31 2022. The inquiry considers it important that the admissions regu- lations are evaluated and followed up. should be tasked with evaluating the new ad- missions regulations when they are introduced and for some time thereafter. Such an evaluation should take into account the impact on universities and university colleges, upper-secondary schools, municipal adult education and applicants, among others. The Coun- cil should also get the mission to continuously following up various parts of the regulations. General entry requirements are currently defined through the Higher Education Ordinance (1993:100) stating how they can be achieved but not what they consist of, i.e. what is the lowest common denominator for the ability to benefit from a university education. The inquiry proposes that, instead, the general entry requirements be expressed in terms of competence. This would clearly set out what is required of applicants who are not taking the entry route from upper- secondary school. The various ways in which the relevant compe- tence can be achieved also needs to be made clear and this should also be regulated in the Higher Education Ordinance. Of particular importance are competence in Swedish and English, academic approach, the capacity to highlight issues from several different perspectives, problem-solving ability, the ability to draw conclusions and make a case for these, and other competence that is necessary in order to benefit from higher education. The inquiry proposes that issue more detailed regu- lations concerning the necessary competence. An applicant with a university entrance qualification from upper- secondary school or municipal adult education (upper-secondary level) shall be considered to have met these competence require- ments. The same applies to an applicant who has an upper-secondary vocational diploma from upper-secondary school or municipal adult education (upper-secondary level) and has passed the courses in Swedish or Swedish as a second language and English required for a university entrance qualification. Applicants with a Swedish or for- eign education that is equivalent to the specified educational require- ments will also be considered to have met the necessary competence requirements. The general entry requirements shall also be consid- ered to be fulfilled by any resident of , , or who is eligible for admission to higher education there. It is vital that we are able to effectively utilise the expertise of people with professional experience, other experience or education and thus facilitate lifelong learning. It is therefore necessary to have a regulation that makes it possible to meet the general entry require- ments in ways other than through the current system of assessment of prior learning. The inquiry therefore proposes that a national entrance examination be introduced for those who do not meet the general entry requirements through upper-secondary education or equivalent. This entrance examination will test the individual’s exper- tise in the aforementioned areas. The inquiry proposes that the minimum age for taking the test be set to 24. The justification for a minimum age of 24 is that someone thus has a possibility of under- going a three-year upper-secondary education, whether at upper- secondary school or within municipal adult education. The exami- nation should be formulated in such a way that it can also give a merit rating so that those who are in the target group for the examination also have the opportunity to participate in a selection process with this qualification instead of simply being referred to the SweSAT. The entrance examination shall first be tested on a trial basis before a final decision is made. It is proposed that the trial take place in the period from autumn to 2024. There will be people who, for one reason or another, choose not to take the entrance examination or who do not fulfil the minimum age requirement of 24 for taking the examination. These people will still have the opportunity to be assessed in relation to the general entry requirements based on their prior learning. In order to meet the general entry requirements on the basis of prior learning, the applicant will be required to have acquired the necessary expertise via education, practical experience or other circumstances. Anyone who has previously been considered to meet the general entry requirements in accordance with older regulations shall still be considered to meet these requirements. The specific entry requirements that are set must be essential to the ability to benefit from the course or study programme. These requirements could also be of significance to the professional field for which the course or study programme prepares students. The inquiry proposes that the system of field-specific entry require- ments be abolished as it has proved unsuitable and not to function optimally. The inquiry proposes that establish which specific entry requirements are to apply in terms of knowledge from courses from upper-secondary programmes that begin at first-cycle leveland lead to a professional qualification. cation also establishes the specific requirements for study pro- grammes that lead to a qualification in the fine, applied and perfor- ming arts. Instead of requirements for knowledge obtained from courses from upper-secondary school, a higher education institu- tion shall be able to stipulate for such programmes that a pass be achieved in an artistic entrance examination. The inquiry also proposes that universities and university colleges establish the requirements for study programmes that lead to a general qualification and for freestanding courses.