sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — Slutbetänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000). Socialde- partementet, 1999. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, Slut- betänkande av , , 2007. SOU 2009:43, Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Slutbetän- kande av Utredningen av den kliniska forskningen. Utbildnings- departementet, 2009. SOU 2009:11, En nationell cancerstrategi för framtiden. Betänkande av Utredningen nationell cancerstrategi. Socialdepartemen- tet, 2009. SOU 2012:33, Gör det enklare! Slutbetänkande av Statens vård- och omsorgsutredning. Rätt information på rätt plats i rätt tid. Slutbetän- kande av Utredningen om rätt information i vård och omsorg. Nästa fas i E-hälsoarbetet. Betänkande av e-hälso- kommittén, 2015. Träning ger färdighet – Koncentrera vården för pati- entens bästa. Betänkande av Utredningen om högspecialiserad vård. Koncentrera vården för patientens bästa. Betänkande av utredningen om högspecialiserad våd. Slutbetänkande av En nationell sam- ordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjuk- vården. (2003). Statens styrning – En egeninitierad förstudie om relationerna mellan staten, landstingen och kommunerna. Redners tryckeri, 2003. (2016). Om Offentlig Sektor – Forskning i praktiken – Om praktikrelevant forskning och praktiknära forskningsmiljöer. (2016) Utvärdering av en samlad styrning med kun- skap för hälso- och sjukvård och socialtjänst, 2016, 2016:15. (2016) Statens styrning av kommunerna, 2016 2016:24. (2010). Strehlenert, H., , L., Nystrom, M. E., & , H., Evidence-informed policy formulation and implementation: a comparative case study of two national policies for improving health and social care in . Implement Sci 10 (2015): 169. (2016). Mind the gap: Exploring evidence- based policymaking for improved preventive and mental health services in the Swedish health system. Folkhälsa och klinisk medicin, och Global hälsa, , 2016. (2013). Teamarbete & Förbättringskunskap – två kärnkompetenser för god och säker vård. och cinsk Kvalitetsrevision. (2002). Medicinsk kvalitetsrevision – Ett instrument för att förbättra den medicinska verksamheten. Tillgäng- lig: /upload/Lakarforbundet/Trycksaker/48.pdf Synnerman, J-E. (2015). I: ., , B., , A. ), Nationella kvalitets- register i hälso- och sjukvården. (2014), Kunskapsunderlag: Hälsoekonomisk utvärdering av datoriserat kliniskt beslutsstöd för strokeriskvärdering, 2014. Tengelin, E. (2013). Social ställning och medicinskt bemötande i vår- den – en kunskapsöversikt. : för Jäm- lik vård, Hälso- och sjukvårdsavdelningen, Västra Götalands- regionen, 2013. , J, Förbättringskunskap bör tillämpas i förändringsarbetet inom vården. 99, 34 (2002). Vengberg, S. (2012). Statlig kunskapsstyrning av den medicinska professionen – en studie om implementeringen av de nationella riktlinjerna för strokesjukvård. (2017). Tillgänglig: /globalassets/om- vardgivarguiden/ helarsrapport-2016-vardgivarguiden?IsPdf=true. Landstingsplan 2016–2019 inklusive årlig plan . Tillgänglig: /VLL/Filer/ Lands- tingsplan%202016-2019.pdf. (2016), Implementering av Nationella riktlinjer för vuxentandvård –Projekt riktat till tandhygienister och tandläkare i Folktandvården, 2016. Triangelrevision – Tvärprofessionella team utvärderar varandras strokeenheter utifrån tio regionala kriterier för strokeenhetsvård. Tillgänglig: infosida41377/handsout_triangelrevision_vgr_2013.pdf (hämtad ). Wannheden, C (2016). Kvalitetsregister och beslutsstöd – Två sidor av samma mynt, QRC , 2016. , B. , C. Kärvinge, K. , L. , L. (2008). Svenskt arbete med nationella riktlinjer kan bli interna- tionellt föredöme. 16 2008 volym 105. (2004). Drug utilization : Using aggregate drug statistics for the quality assessment of prescribing. Doktorsavhand- ling vid . (2016). Ambulatory care sensitive conditions in . WHO Regional Office for Europe. Winblad-Spångberg, U. (2203). Från beslut till verklighet. Läkarnas roll vid implementeringen av valfrihetsreformer i hälso- och sjuk- vården. (2012). Arbetssätt och organisation för kun- skapsbaserad styrning i läns landsting. Överenskommelse mellan SKL och staten. (2015). Insatser för kunskapsstöd och uppföljning inom hälso- och sjukvård 2015. Överenskommelse mellan SKL och staten. (2016)., Insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar m.m. 2016. 1177 Vårdguiden – SLL. Hitta och jämför vård. //Hitta-vard/Om-Hitta-och-jamfor- vard/ (hämtad ). Introduction to AGREE II. /about- the-agree-enterprise/introduction-to-agree-ii/ (hämtad 2017- 04-28). AGREE History – 10 Years of AGREE (2003–2013). /about-the-agree-enterprise/agree-history/ (hämtad ). /Verksamheter/Cancerradet-i-Region- Upppsala/ (hämtad ). Consolidated Framework for . (hämtad 2016-11-7). /sv/centrum/chi/Sidor/default.aspx. (hämtad ). (hämtad ). October 11, 2016. Two new NFOG guidelines published. /wp/dsog/two-new-nfog-guidelines-published (hämtad ). God medicinsk praxis. /web/ svenska/kaypa-hoito. (hämtad ). . EBMeDS Clinical Decision Support. /web/guest/home? (hämtad ). . Evidence-Based Medicine Guidelines. /dtk/ebmg/home (hämtad ). /Profession/ Forskning/Databaser/ (hämtad ). Kliniska riktlinjer för fysioterapi. /Profession/Riktlinjer/ (hämtad 2017- 04-27). /show.asp?si= 910&go=FORSKNING-Forskning. (hämtad ). Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehand- ling. (hämtad ). /ebh/ebh.html. (hämtad ). History of the ADAPTE Collaboration. / working-groups/adaptation/history (hämtad ). Introduction to the . /working-groups/adaptation/introduction-g-i-n- adaptation-wg (hämtad ). What is GRADE? – The GRADE working group. / (hämtad ). About G-I-N/Introduction. /about-g-i-n/ introduction. (hämtad ). Gäre , S. PrimärvårdsKvalitet 2012-16. 161223. 6972035/Rapport+Prim%C3%A4rv%C3%A5rdskvalitet+2012 -16.pdf (hämtad ). Methodology for Guideline Development. / portail/jcms/c_2040454/fr/sbpp2-methodologie-d-elaboration- des-recommandations (hämtad ). Metoder og verktøy. Nasjonalt servicemiljø for medisinske kvalitetsregistre. Hva er medisinske kvalitetsregistre?. /om-medisinske-kvalitetsregistre (häm- tad ). / om-oss (hämtad ). , , Ordförande . Välkommen till SFOG. /start/om-sfog/ (hämtad ). /TJANSTER--PROJEKT//. (hämtad ). Frågor och svar om ClinicalKey. /TJANSTER- -PROJEKT//Fragor-och-svar-om-ClinicalKey/Vad- innehaller-ClinicalKey/. (hämtad ). ICC – Integration Competence Center. /TJANSTER--PROJEKT/ Infektionsverktyget/. ICC, Integration Competence Center. / TJANSTER--PROJEKT/ICC-Integration-Competence- Center/. (hämtad ). (hämtad ). Så fungerar ordnat införande. /Nationellt-inforande-av-nya-lakemedel/Sa- fungerar-ordnat-inforande/. (hämtad ). /Om-oss1/Om- Janusinfo/ (hämtad ). (hämtad ). academy/om-oss.html (hämtad ). /drivaregister/valideringshandbok/ variabler/nationellariktlinjer.1977.html (hämtad ). MMC – Centrum. (hämtad ). (quality specialists), , NHG for general practitioners no english version. Or the general institute: publications+in+english. Kompetenscentret för företagshälsa. – en sammanställning från Företagshälsans riktlinjegrupp. 2016 /foretagshalsans-riktlinjegrupp/ landryggsbesvar. (hämtad ). /Halso-- och-sjukvard/Patientinformation/ / Cancerradet-i-Dalarna/. (hämtad ). Rådet för kunskapsstyrning. /Sa-styrs-landstinget/ Tjanstemannaledning/Landstingsdirektorens-staber/Enheten- for-overgripande-halso--och-sjukvardsfragor/Radet-for- kunskapsstyrning/. (hämtad ). AKO (). /For- vardgivare-och-samarbeten1/AKO-overenskommelser/AKO- overenskommelser//. (hämtad 2017- 05-04). Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård (kunskapsstyrning). /For-vardgivare-och-samarbeten1/ Kunskapsbaserad-halso--och-sjukvard/Kunskapsbaserad-halso-- och-sjukvard/. (hämtad ). Vårdprogram och vårdrutiner. /For-vardgivare-och-samarbeten1/Vardprogram-och- vardrutiner/Vardprogram-och-vardrutiner/ (hämtad ). Behandlingslinjer inom vården. /behandlingslinjer (hämtad ). En patientförsäkring för alla. (hämtad ). (hämtad ). /pages/overview. aspx?product=0 (hämtad ). (hämtad ). National Library of Medicine (NCBI) (2016) . (hämtad ). Developing guidelines: how to get involved. /process/pmg22/chapter/introduction (hämtad ). Making decisions using guidelines. /about/what-we-do/our-programmes/nice- guidance/nice-guidelines/making-decisions-using-nice- guidelines (hämtad ). /About/What-we-do/ Our-programmes/NICE-guidance (hämtad ). Who we are. /about/who-we-are. (hämtad ). Uldbjerg N. Chaiman of . Guide- lines presented by NFOG – Clinical laboration. /guidelines.shtml (hämtad ). förlänger avtalet för IT-stöd för hjärtsjukvård. /sve/vastra-gotalandsregionen- forlanger-avtalet-for-it-stod-for-hjartsjukvard/ (hämtad 2017- 05-04). Welcome to PEDro. / (hämtad 2017-04- 28). coachingakademin/utbildning-coacher/ (hämtad ). Den nationella plattformen för förbättringskunskap. (hämtad ). RCC i samverkan. Framtagande av nya nationella vårdprogram. /samverkan/vara-uppdrag/ kunskapsstyrning/vardprogram/framtagande-av-nya- vardprogram/#Steg1. (hämtad ). RCC i samverkan. Regionala cancercentrum i samverkan. /samverkan/. (hämtad ). /34177 (hämtad ). E-biblioteket /A-O/ Lednings-och-verksamhetsstod/ Utveckling/sjukhusbiblioteken/ e-biblioteket/ (hämtad ). Samhällsmedicin – Om oss. /A-O/Samhallsmedicin/om-oss/ (hämtad ). /vard-halsa/for-ardgivare/ lakemedel/test/uppdragsbeskrivning/ (hämtad ). =40041 (hämtad ). Fakta – allmänt kliniskt kunskapsstöd. =39570&refNodeType=13 (hämtad ). Futurum är Region läns forsk- nings- och utbildningsenhet. (hämtad ). index.jsf?nodeId=43078&nodeType=13 (hämtad ). Riktlinjer för Region . (hämtad ). Indikatorer kvalitetsuppföljning av hjärtsviktsvård. /sv/Extranat/For_vardgivare/MOT-PATIENTEN/ Nationella-riktlinjer/Programrad-hjartsvikt-/Indikatorer-for-att- folja-kvalitet-i-hjartsviktsvard/ (hämtad ). Programråd och kliniska riktlinjer. /sv/Extranat/For_vardgivare/MOT-PATIENTEN/ Nationella-riktlinjer/ (hämtad ). Öppna jämförelser och Vården i siffror. /oppnajamforelser (hämtad ). regionkontoret/centrum-for-halso--och-sjukvardsutveckling/ (hämtad ). / Demokrati-och-insyn/Politisk-styrning/Halso--och- sjukvardsnamnden/Behovsanalyser/ (hämtad ). /sv/content/om-kvartalen (hämtad ). Informationen kommer från flera olika sidor på barnhälsovård – en tjänst från landsting och regioner. (hämtad ). (hämtad ). kunskap/kunskap.html (hämtad ). Utvecklings- grupp för Nationella riktlinjer. regionala/utvgrupp/utvgrupp.html (hämtad ). (hämtad ). (hämtad ). Informationen kommer från flera olika sidor på SFOG:s webbsida . Webbsidan be- söktes . Astma och KOL, nationellt programråd. kunskapsstyrningnationellaprogramrad/ astmavardkolvard.4217.html. (hämtad ). Att leda för bästa möjliga vård. kunskapsstyrningnationellaprogramrad/ strukturerkunskapsstyrningutveckling/ attledaforbattrekliniskaresultat.4331.html. (hämtad ). Kunskapsstyrning, nationella programråd. (hämtad ). Nationella programrådens uppdrag. kunskapsstodvardochbehandling/ kunskapsstyrningnationellaprogramrad/ nationellaprogramradensuppdrag.9461.html. (hämtad ). Nationellt programråd för diabetes. (hämtad ). Nationellt ramverk för patientsäkerhet. (hämtad ). Olika forum för lärande kring kunskapsstyrning. kunskapsstyrningnationellaprogramrad/ strukturerkunskapsstyrningutveckling/larandeforum.4333.html. (hämtad ). Regionala cancercentrum i samverkan. (hämtad ). Samverkansmodell för läkemedel. (hämtad ). Stroke, nationellt programråd. (hämtad ). Om Vården i siffror. (hämtad ). Öppna jämförelser: hälso- och sjukvård. (hämtad ). (hämtad ). SNLG & ISS. How a comparative database is created. (hämtad ). SNLG & ISS. National (SNLG). (hämtad ). – Bortfall och kvalitet. cancerregistret/bortfallochkvalitet. (hämtad ). Insatser i hälso- och sjukvård – Bortfall och kvalitet. /register/halsodataregister/ insatserkommunalhalso-ochsjukvard/bortfallochkvalitet. (hämtad ). – Bortfall och kvalitet. lakemedelsregistret/bortfallochkvalitet. (hämtad ). Medicinska födelseregistret – Bortfall och kvalitet. /register/halsodataregister/ medicinskafodelseregistret/bortfallochkvalitet. (hämtad ). /riktlinjer/ malnivaer. (hämtad ). Om nationella riktlinjer. / riktlinjer/nationellariktlinjer/omnationellariktlinjer. (hämtad ). Så tar vi fram riktlinjerna. / riktlinjer/nationellariktlinjer/omnationellariktlinjer. (hämtad ). /register/ halsodataregister/patientregistret. (hämtad ). Så kan riktlinjerna användas. / riktlinjer/nationellariktlinjer/omnationellariktlinjer/ sakanriktlinjernaanvandas. (hämtad ). Sök i riktlinjerna. / nationellariktlinjerfordiabetesvard/sokiriktlinjerna. (hämtad ). (hämtad ). – Bortfall och kvalitet. /register/halsodataregister/patientregistret/ bortfallochkvalitet. (hämtad ). Revidering av Nationella riktlinjer för strokesjukvård 2016. . (hämtad ). / riktlinjer/nationellariktlinjer/omnationellariktlinjer/ riktlinjerinternationellt. (hämtad ). – Bortfall och kvalitet. /register/halsodataregister/ tandhalsoregistret/bortfallochkvalitet. (hämtad ). Utveckling av patientregistret. /register/halsodataregister/patientregistret/ utvecklingavpatientregistret. (hämtad ). (hämtad ). (hämtad 2016- 11-15). (hämtad ). Forløbs-programmer for kronisk sygdom. sygdom/forloebsprogrammer. (hämtad ). Om Nationale kliniske retningslinjer (NKR). (hämtad ). Pakkeforløb på kræftområdet. (hämtad ). opfølgning på hjerteområdet. (hämtad ). Re-Aktion: kunskapsunderlag för en säkrare vård. Publikationer/Re-Aktion-kunskapsunderlag-for-en-sakrare- vard/. (hämtad ). Teamarbete och förbättringskunskap. (hämtad ). Internationella riktlinjer (ESC). (hämtad ). Nationell samverkan för värdebaserad ersättning och uppfölj- ning i hälso- och sjukvården. (hämtad ). Nationella riktlinjer (NR), sydöstra sjukvårdsregionen (hämtad ). Vad är Regionala vårdriktlinjer? (hämtad ). (hämtad ). (hämtad ). Information om Viss. /Om-Vissnu/ Om-Viss/ (hämtad ). Assessment – HTA. /utbildningutveckling/vardutveckling/hta/ (hämtad ). Program 4D – fyra diagnoser. /utbildningutveckling/Projekt/ Program-4D/ (hämtad ). /om-vardgivarguiden/ (hämtad ). (hämtad ). nya webbplats lanseras . /centrala-nyheter/nyhetsarkiv/ landstingets-nya-webbplats-wwwvllse-lanseras-idag. (hämtad ). (hämtad ). (GRC). /publications/guidelines/guidelines_review_comm ittee/en/. (hämtad ). Ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården En särskild utredare ska överväga och lämna förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården kan uppnås. Syftet med uppdraget är att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män. –kartlägga de olika initiativ och samarbeten kring ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd som pågår på olika nivåer inom hälso- och sjukvården, –utreda förutsättningarna för samt behovet och lämpligheten av att göra nationella riktlinjer inom hälso- och sjukvård i någon form obligatoriska eller mer bindande, samt –lämna de förslag som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd. Uppdraget ska redovisas . Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta i . En förut- sättning för att dessa krav och målsättningar ska kunna uppfyllas är att kvinnor och män kan erbjudas en vård som baseras på bästa till- gängliga kunskap – oavsett var i landet personerna bor. Flera statliga myndigheter bidrar till att utveckla kunskapsstöd till hälso- och sjukvården. tar fram olika icke bindande kunskapsstöd riktade till hälso- och sjukvården, bland dem nationella riktlinjer. Det finns riktlinjer på ca 15 områden och ar- bete med att identifiera områden för nya riktlinjer pågår. Riktlinjerna syftar till att utgöra ett stöd för prioriteringar och olika typer av beslut på alla nivåer i hälso- och sjukvården. Riktlinjerna kan också ligga till grund för nationella, lokala eller regionala vårdprogram och för för- bättringsarbeten i verksamheterna. social utvärdering (SBU) ut- värderar etablerade och nya metoder som bl.a. används i hälso- och sjukvården. De oberoende utvärderingarna ska användas som stöd av alla som på olika nivåer i samhället bestämmer hur hälso- och sjuk- vården ska utformas. Utöver dessa två aktörer tar bl.a. myndigheterna och fram olika behandlingsrekommendationer till hälso- och sjukvården och andra kunskapsunderlag. har som medlemsstat inom EU förbundit sig att följa ge- mensamma unionsrättsliga regler och författningar. Områden som är reglerade inom EU och som därigenom har betydelse för hälso- och sjukvården är bl.a. regelverken kring medicintekniska produkter och läkemedel. Nationella kunskapsstöd ska därför inte innehålla rekom- mendationer som strider mot . Nationella kunskapsstöd har ett begränsat värde i hälso- och sjuk- vården om de inte på ett strategiskt sätt kan omhändertas och ex- empelvis ligga till grund för mer strukturerat och verksamhetsnära stöd, t.ex. vårdprogram. Detta innebär utmaningar för såväl huvud- männen och professionerna som staten – i rollen som avsändare av nationella kunskapsstöd. Bristande följsamhet till kunskapsstöd kan också innebära att me- toder som är ineffektiva inte avvecklas så snabbt som de borde. finns indikationer på att förekomsten av vårdskador och vårdrelate- rade infektioner kan minskas om följsamheten till nationella kun- skapsstöd ökar i hälso- och sjukvården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) har haft regeringens uppdrag att granska nationella riktlinjer ur ett patient- perspektiv. Vårdanalys lämnade rapporten väg till patientnytta – en uppföljning av nationella riktlinjers inverkan på vården i ett decentraliserat system, i vilken myndigheten bl.a. före- slår att en strategi för ett ändamålsenligt kunskapsstöd till hälso- och sjukvården utvecklas. Utgångspunkterna för en sådan strategi skulle enligt Vårdanalys bl.a. vara att arbetet på nationell, regional och lokal nivå måste hänga ihop och vikten av att kunskapsstöd även är ända- målsenliga för vårdens professioner i vårdmötet. Kommuner och antog 2012 ett posi- tionspapper om evidensbaserad praktik i socialtjänst och hälso- och sjukvård. I dokumentet framför förbundet bl.a. att tillvaratagande av kunskapsutveckling förutsätter att huvudmännen utvecklar, vidmakt- håller och ständigt förbättrar sina system för att fånga upp, värdera, anpassa och införa ny kunskap. I positionspappret tydliggörs också samspelet mellan nationell och lokal nivå i processen för att åstad- komma en evidensbaserad praktik – där nationell styrning och stöd innefattar att systematiserad kunskap presenteras och omsätts, ibland i form av riktlinjer. Kunskapen ska sedan tas till vara genom lokal styr- ning och lokalt stöd i avsikt att omsätta kunskap till praktik. Med hälso- och sjukvård avses i direktiven verksamhet som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), smittskyddslagen (2004:168) och annan liknande verksamhet som syftar till att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Uppdraget att kartlägga pågående initiativ och samarbeten En aspekt som har betydelse för ökad följsamhet till nationella kun- skapsstöd är att de möter adekvata behov i verksamheterna. trädde förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- skap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst i kraft. regleringen är att säkerställa att styrningen med kunskap som statliga myndigheter ansvarar för utgör ett stöd för huvudmännen och de olika professionerna. Styrningen med kunskap ska enligt förordningen vara samordnad, effektiv och anpassad till de behov olika professioner och huvudmän har. Författningen reglerar inte frågan om hur kun- skapen ska omsättas i praktisk tillämpning. Det är ytterst ett ansvar för huvudmännen och verksamheterna. har ett antal initiativ tagits för att på olika sätt främja en ökad följsamhet till och användning av nationella kunskaps- stöd. Exempel som kan nämnas är arbetet med programråd och fram- tagande av nationella vårdprogram inom ramen för den nationella cancerstrategin. Variationer i praxis och tillämpning är motivet till bildandet av na- programråd. Etableringen av nationella programråd är ett ini- tiativ som leds av regiongruppen (sjukvårdshuvudmännen) i Natio- nella samverkansgruppen för kunskapsstyrning (NSK). Staten har bidragit med stöd för utveckling av dessa råd. Programråden fungerar som ett komplement till de redan befintliga processerna i den gemen- samma styrningen med kunskap inom hälso- och sjukvård. De ska bl.a. bidra till ökad kunskap, bättre dialog och samverkan inom och mellan lokal, regional och nationell nivå och utarbeta nationella vård- program, standardiserade vårdplaner och riktlinjer samt besluts- underlag och indikatorer. Regeringen har stimulerat inrättandet av regionala cancercentrum (RCC) i sex regioner. RCC ska bl.a. delta i arbetet med nationella riktlinjer och vid behov utarbeta regionala och nationella vårdprogram samt stödja att nationella riktlinjer och vårdprogram och annan kun- skap inom cancervården genomförs i hela sjukvårdsregionen. Regio- nala cancercentrums samverkansgrupp (RCC i samverkan) är styrgrupp för arbetet med nationella vårdprogram på cancerom- rådet. Vårdprogram utformas med målsättningen att skapa en likvär- dig hälso- och sjukvård i landet och ska ge vägledning till vårdgivare så att en jämlik och god vård till alla patienter oavsett kön, etnicitet, ut- bildningsnivå, bostadsort etc. kan säkerställas. Vårdprogrammen ut- vecklas av arbetsgrupper, som utses av samverkansgruppen och som består av representanter från de sex sjukvårdsregionerna. har ca 19 nationella vårdprogram publicerats och ett antal ytterligare är under utarbetande. Gemensamt för ovanstående exempel är att staten på olika sätt, tillsammans med landstingen, har bidragit till igångsättandet av ini- tiativen samt med viss finansiering. Det är emellertid viktigt att få en tydlig bild av vilka övriga lokala och regionala projekt och verk- samheter med syfte att omsätta ny kunskap i praktisk tillämpning som finns, exempelvis de olika riktlinjer och vårdprogram som pro- fessionerna själva utvecklar. Det är en angelägenhet för samtliga hu- vudmän för hälso- och sjukvård att denna process är tydlig och ef- fektiv samt känd och accepterad av verksamheterna. –kartlägga de olika initiativ och samarbeten kring ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd som pågår på olika nivåer i vården, –kartlägga vilka kunskapsstöd som används i kontakten med pa- tienterna, –lyfta fram exempel på sådana praktiskt tillämpbara mekanismer och framgångsfaktorer som kan urskiljas, –identifiera eventuella hinder för ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvård, samt –föreslå vilka ytterligare åtgärder som på olika nivåer behöver vidtas för att dessa hinder ska bemötas. Uppdraget att utreda mer bindande nationella riktlinjer Bristande följsamhet till nationella riktlinjer Nationella riktlinjer ska tas fram utifrån aktuell forskning och be- prövad erfarenhet och visa på nyttan och riskerna med olika åtgärder. Syftet med riktlinjerna är enligt att bidra till att stärka människors möjlighet att få jämlik och god hälso- och sjukvård. Det har funnits viss kritik mot att riktlinjerna täcker för få områden och att de tar så att ta fram att de i vissa delar riskerar att vara för- åldrade när de publiceras. Vidare råder det oklarhet kring målgruppen för riktlinjerna, dvs. vilken nivå som de riktar sig till – beslutsfattare på hög nivå i organisationen eller professionsnivå. har tagit dessa synpunkter till sig och arbetar med att vidareutveckla de nationella riktlinjerna så att processen med att ta fram riktlinjer ska bli snabbare och bättre. publicerar nationella utvärderingar på olika områ- den. Den första utvärderingen som görs inom respektive riktlinje- område är en baslinjeundersökning och visar på ett utgångsläge inför kommande införande av riktlinjerna.