sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — Om kommun har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen på riksgymnasiet för elever med dövhet(RgD), riksgymnasiet för elever med hörselnedsätt- ning(RgH) eller riksgymnasiet för elever med grav språkstörning (RgS), har kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Övriga regler om gymnasieskolan förordning som gäller för gym- förordning som gäller för gym- tillämpas även i fråga om tillämpas även i fråga om utbildning för döva och hörsel- utbildning för elever med dövhet, skadade, om inte något annat hörselnedsättning och grav språk- störning, om inte något annat Denna förordning träder i kraft . ändring i förordning om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) Härigenom föreskrivs i fråga om förordning om vidare- utbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning (2014:854) att 9 kap. 1, 2, 4, och 6 §§ samt huvud- rubriken närmast före 9 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Utbildning för döva och Utbildning för elever med vissa Utbildningens innehåll och organisation utbildning i form av ett fjärde utbildning i form av ett fjärde tekniskt år för elever som tekniskt år för elever med 1. är döva och hörselskadade 1. dövhet eller hörselnedsätt- och är beroende av en tecken- ning som är beroende av en 2. är hörselskadade och trots 2. hörselnedsättning som trots användningen av tekniska hjälp- användningen av tekniska hjälp- inte kan följa reguljär under- inte kan följa reguljär under- visning i vidareutbildningen, visning i vidareutbildningen, 3. har en språkstörning och behöver insatser av samma slag grund av talstörning, som döva, eller 4. är dövblinda. 4. dövblindhet, eller 5. grav språkstörning. gymnasiet för döva (RGD) eller gymnasiet för elever med dövhet (RgD), riksgymnasiet för elever (RGH). ordning talas om döva elever eller riksgymnasiet för elever med avses även elever enligt första grav språkstörning (RgS). stycket 3 och 4. i denna förordning talas om elever med dövhet avses även elever enligt första stycket 3 och och hörselskadade ska så långt med dövhet, hörselnedsättning eller det är möjligt integreras med grav språkstörning ska så långt det annan vidareutbildning i gym- är möjligt integreras med annan Kurser i teckenspråk får anordnas för elever med hörsel- elever, om de har behov av det nedsättning, om de har behov av och vill delta i de kurserna. det och vill delta i de kurserna. Övriga bestämmelser om vidareutbildningen De bestämmelser i denna förordning som gäller för vidare- utbildningen i övrigt ska tillämpas även ifråga om utbild- ning för döva och hörselskadade, om inte något annat särskilt anges. De bestämmelser i denna förordning som gäller för vidare- utbildningen i övrigt ska tillämpas även ifråga om utbild- ning för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språk- störning, om inte något annat särskilt anges. Denna förordning träder i kraft . förordning om upphävande av förordning om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för regionskolor (SKOLFS 2011:127) Regeringen föreskriver att förordningen om Specialpedagogiska skolmyndighetens föreskrifter om upptagningsområde för region- skolor, SKOLFS 2011:127, ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2018. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). förordning om ändring i förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten dels att 1, 8, 9 och 10 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas nya paragrafer 13 a, 17 a och 17 b §§ samt närmast före 17 a § två nya rubriker med följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse digheten ska verka för att alla digheten ska aktivt verka för att barn, elever och vuxenstude- alla barn, elever och vuxenstude- får tillgång till en likvärdig ut- får tillgång till en likvärdig ut- bildning och annan verksamhet bildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande. Myndigheten ansvarar för specialpedagogiskt stöd samt för utbildning i specialskolan och i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. Myndigheten har även andra uppgifter som följer av denna förordning eller av andra särskilda bestäm- melser eller särskilda beslut. Specialskolan ska ha skol- Specialskolan ska ha skol- enheter för elever från hela landet enheter för elever från hela landet. (riksskolor) och skolenheter med (regionskolor). Riksskolor ska finnas för elever som 2.i annat fall än som avses i 1 är synskadade och har ytterligare funktion nedsättning, 3.i annat fall än som avses i 1 är döva eller hörselskadade och som på grund av utvecklings- störning inte kan få sin utbild- ning i en regionskola, och 4.har en grav språkstörning. Skolenheter ska finnas för elever med 1.behov av tvåspråkig under- visning i en teckenspråkig miljö, 3.synnedsättning och ytter- ligare funktionsnedsättning som leder till behov av omfattande anpassning. Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid riksskol- orna. Regionskolor ska finnas i , , , och Lunds kom- muner. Myndigheten får meddela före- skrifter om regionskolornas upp- tagningsområden. Myndigheten ska så långt det är möjligt tillhandahålla fjärrun- dervisning i teckenspråk i enlighet med vad som föreskrivs för fjärr- undervisning. Inom myndigheten ska det finnas regionala samordnare för elever med dövhet, hörselned- sättning eller grav språkstörning. Inom varje region ska det finnas ett kansli för den regionala samordnaren. Kansliet ansvarar för kansligöromål och därmed sammanhängande uppgifter i den omfattning som behövs. Vidare ska det vid varje kansli finnas personal med specifik kompetens kring respektive mål- grupp. Den regionala samordnaren ska inom sin region 1. kartlägga behovet av och tillgång till relevant kompetens och utbildning hos skolpersonal som arbetar med respektive mål- grupp, 2. samverka med stat, kommun, landsting och offentliga och en- skilda skolhuvudmän i syfte att stödja eleverna i deras utbildning och öka måluppfyllelsen, 3. verka för att elever inom respektive målgrupp får tillgång till en särskilt anpassad kommu- nikativ miljö, 4. informera och sprida kun- skap om dövhet, hörselnedsätt- ning och grav språkstörning samt olika utbildningsalternativ, och 5. yttra sig över ansökningar om statsbidrag för regional verk- samhet i enlighet med förordning om statsbidrag för kvalitets- höjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning innan Specialpedagogiska skol- myndigheten fattar beslut. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.För elever som före tagits emot till utbildning enligt 7 kap. 6 § punkt 3 skollagen ska det fortsättningsvis finnas rikskola enligt 9 § punkt 4 till dess att eleverna har avslutat den. ändring i förslag till förordning om statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med funktionsnedsättning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för 2.utvecklingsprojekt för elever med funktionsnedsättning. Syftet med bidraget är att genom kvalitetshöjande insatser öka måluppfyllelsen för elever med funktionsnedsättning. 2 § Statsbidrag får lämnas i mån av tillgång på medel och för ett kalenderår i sänder. 3 § I denna förordning avses med –regional verksamhet; särskilt anpassad utbildning för elever med funktionsnedsättning vilken även står öppen för elever från andra kommuner än den anordnande. –utvecklingsprojekt; projekt som syftar till att öka målupp- fyllelsen för elever med funktionsnedsättning, öka kunskapen om olika pedagogiska arbetssätt eller anpassa lärandemiljön. Statsbidrag för regional verk- Statsbidrag för regional verk- samhet enligt 1 § 1 får lämnas till samhet enligt 1 § 1 får lämnas till den som är huvudman för grund- den som är huvudman för grund- skola, grundsärskola, skola, grundsärskola, gymnasie- skola eller gymnasiesärskola. Statsbidraget ska avse mer- Statsbidraget ska avse mer- – att hålla en långsiktig regio- – att hålla en långsiktig regio- nal organisation vars personal har nal organisation vars personal har hög kompetens, – beredskap för ett varier- – beredskap för ett varier- - kunskapsspridning och kol- 5 § Statsbidrag för utvecklingsprojekt enligt 1 § 2 får lämnas till den som är huvudman inom skolväsendet, förutom för specialskolan. För elever i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbild- ning för vuxna ska utvecklingsprojektet avse funktionsnedsättning utöver elevens utvecklingsstörning. Statsbidraget ska avse kostnader för utvecklingsprojekt –som delfinansieras av huvudmannen, –som vilar på vetenskaplig grund eller beprövad erfarenhet, –som utvärderas i förhållande till uppsatta mål, och –vars erfarenheter redovisas för Specialpedagogiska skolmyndig- heten. Statsbidrag för utvecklingsprojekt kan avse projekt som löper . Beslut om fortsatt bidrag kan fattas i mån av tillgång på medel. 6 § Ansökan om statsbidrag ges in till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ansökan får överföras elektroniskt. 7 § Av huvudmannens ansökan om statsbidrag ska det framgå om huvudmannen söker bidrag för regional verksamhet eller utveck- lingsprojekt. Till ansökan om bidrag för regional verksamhet enligt 1 § 1 ska en beskrivning av verksamhetens organisation och en ekonomisk redogörelse bifogas samt en plan för hur verksamheten ska bedrivas långsiktigt. Om avtal har upprättats mellan huvudmän om samverkansområde för en särskilt anpassad kommu- nikativ miljö ska avtalet bifogas ansökan. Till ansökan om bidrag för utvecklingsprojekt enligt 1 § 2 ska en projektbeskrivning bifogas. 9 § Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om och betalar ut statsbidraget en gång per kalenderår. Av beslutet ska sista dag för redovisning enligt 13 § framgå. Beslutet får förenas med villkor. Villkoren ska framgå av beslutet. 10 § Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta om fördel- ningen av medlen i så god tid som möjligt inför det bidragsår som resurserna avser. 11 § Om det kommer in fler ansökningar än vad det finns medel för, beslutar Specialpedagogiska skolmyndigheten om ett urval. Vid urvalet ska det eftersträvas att statsbidraget fördelas 1.till huvudmän där behoven är störst och det förväntas med- föra störst effekt för elevernas måluppfyllelse, och 2.mellan huvudmän över hela landet. 12 § Specialpedagogiska skolmyndigheten ska följa upp hur stats- bidraget har använts. 13 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska lämna sådan ekonomisk och annan redovisning till Specialpedagogiska skolmyndigheten som myndigheten begär. 14 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i Specialpedagogiska skolmyndigheten ska besluta att kräva till- baka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten helt eller delvis efterge ett krav på återbetalning. 15 § Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 16 § Specialpedagogiska skolmyndighetens beslut enligt denna för- ordning får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas första gången avseende beslut om bidrag för . 2.Genom förordningen upp- hävs förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Den upphävda förordningen gäller dock fort- farande för bidrag som har beslutats före . 1.Denna förordning träder i kraft och ska tillämpas första gången avseende beslut om bidrag för . Ändringen av 8 § ska dock träda i kraft först . 2.Genom förordningen upp- hävs förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. Den upphävda förordningen gäller dock fort- farande för bidrag som har beslutats före . Utredningen har haft i uppdrag att se över och stärka kvaliteten i utbildningen för den del av specialskolans målgrupp som består av elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Det ursprungliga uppdraget Dir. 2013:29, se bilaga 1, omfattade en begränsad del av gruppen elever med grav språkstörning, nämligen bara dem med behov av teckenspråk. I utredningens första tilläggs- direktiv Dir. 2013:106, se bilaga 2, utvidgades målgruppen till att omfatta hela gruppen elever med grav språkstörning, och då även elever i gymnasieskolan. I uppdraget ingick även att fördela statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder som stärker måluppfyllelsen hos elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning på grundskolenivå och ökar deras möjlighet att välja skola. Utredningen skulle dessutom föreslå hur stödet från Specialpedagogiska skolmyndigheten, SPSM, till kommunala och enskilda huvudmän kan utvecklas för berörda elever. I uppdraget ingick också att utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet, vilket utredningen redovisade i delbetänkandet SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet1. som det första tilläggsdirektivet utökade målgruppen till att omfatta alla elever med grav språkstörning fick utredningen i uppdrag att definiera begreppet grav språkstörning i skollagen och bedöma storleken på gruppen elever med denna funktions- nedsättning. Det utökade uppdraget omfattade även att redogöra för elevgruppens behov av stödåtgärder och föreslå hur rätten till utbildning bör tillgodoses i och gymnasieskolan. 1 SOU 2015:45. I utredningens andra tilläggsdirektiv Dir. 2016:6, se bilaga 3, fick utredningen även i uppdrag att se över specialskolans målgrupps- bestämmelse i skollagen med beaktande av den tvåspråkiga miljön som specialskolan kan erbjuda. Utredningen har sin upprinnelse i ett förslag i delbetänkandet från Utredningen om en flexibel specialskola.2 Förslaget gick ut på en samordnad satsning under ledning av en nationell samordnare som skulle ge alla huvudmän bättre förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning med behov av teckenspråk. Satsningen skulle bestå av ett statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder, fortbildning i teckenspråk och stimulansbidrag för att få fler huvudmän att erbjuda anpassade undervisningsmiljöer. Motivet till förslaget var att kommunala och enskilda huvudmän i flera fall inte klarar av att ge eleverna det stöd de har rätt till. Målgruppen har en svår skolsituation och lägre måluppfyllelse än andra elever. Därtill visar Skolinspektionens granskning av specialskolan att även staten behöver utveckla sin utbildning för målgruppen. I sitt slutbetänkande3 la Utredningen om en flexibel specialskola ett förslag om att även utbildning på gymnasienivå skulle ingå i den nationella samordnarens uppdrag. Regeringen gjorde bedömningen att ytterligare kunskap behövdes om hur hela gruppen elever med grav språkstörning kunde få sin rätt till utbildning tillgodosedd på bästa sätt. Detta är bakgrunden till utredningens första tilläggsdirektiv om att definiera begreppet grav språkstörning, bedöma storleken på gruppen elever med grav språkstörning, redogöra för deras stöd- behov och föreslå hur rätten till utbildning bör tillgodoses på grundskole- och gymnasienivå. Skollagens otydliga beskrivning av specialskolans målgrupp är anledningen till att utredningen i det andra tilläggsdirektivet fick uppdraget att se över 7 kap. 6 § skollagen (2010:800) med beaktande av den tvåspråkiga miljön. I arbetet har utredningen både utgått från befintlig kunskap och tagit fram nytt underlag om utbildningen för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Utredningen har studerat relevant forskning samt statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. I många fall har utredningen även kunnat bjuda in tjänstemän, forskare och andra berörda till samtal, diskussioner, seminarier och workshoppar kring bestämda frågor, till exempel definitionen av grav språkstörning, former för regionala nav, inrättande av SAK-miljöer och specialskolans målgrupps- bestämmelse i 7 kap. 6 § skollagen. Utredningen har också haft möten med andra utredningar som arbetar med frågor som på ett eller annat sätt berör målgruppen: •U 2015:04 Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti •U 2015:06 Utredningen för unga som varken arbetar eller studerar •S 2015:08 Utredningen om hjälpmedel, teknik och metoder för delaktighet och självbestämmande •U 2015:11 Utredningen att vända frånvaro till närvaro Dessutom har utredningen deltagit i nätverksmöten och konferenser runt om i , och tillsammans med SPSM arrangerat en nationell konferens om grav språkstörning i den 15–. Samverkan, samråd och referensgruppsmöten Utredningens arbete har, i enlighet med direktiven, genomförts i nära samverkan med SPSM. Utredningen har haft en särskild kontaktperson från SPSM och regelbundna avstämningar med generaldirektören. Utredningen har också genomfört intervjuer med myndighetens samtliga chefer för resurscentra och råd och stöd. Samråd med SPSM och Kommuner och Landsting, SKL, har genomförts i särskild ordning. Till utredningen har sex olika referensgrupper varit knutna. Dessa har sammankallats till möten vid som mest sex tillfällen. I referensgruppen för kommuner har det ingått företrädare för Ale, , , , , , och kommuner. I referensgruppen för myndigheter och organisationer har det ingått representanter från , Idéburna skolors riksförbund, Myndigheten för delaktighet, SKL, Skolinspektionen, , och . Landstingen i , , , och har ingått i referensgruppen för landsting. I referensgruppen för fristående skolor har det ingått representanter från , Internationella Engelska skolan AB, Kunskaps- skolan AB och Ängkärrskolan i . Slutligen har referens- grupperna för intresseorganisationer respektive deras ungdoms- förbund bestått av deltagare från /Talknuten, Förbundet , , , med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat, , hörselskadade och språkstörda barn och , respektive deras ungdomsförbund i förekommande fall. Utredningen har också haft möten med representanter från och intresseorganisationen med språkstörning. Utredningen har genomfört flera skol- och huvudmannabesök för att träffa huvudmän, skolledning, lärare, elevhälsa och elever och ta del av deras erfarenheter. På huvudmannanivå har samtal förts med , , , , och kommuner, men även med representanter för kommuner i Utredningen har besökt samtliga statliga specialskolor. Utredningen har även besökt kommunala och fristående hörsel- och kommunikationsklasser på skolor runt om i : Alviks- skolan och i , Bodaskolans kommunikationsklasser i , Kannebäcksskolan i , Pilskolan i , Rosenhillskolan och Lindskolan i , Solanderskolan i , språkklasser i , Väster- ängsskolans kommunikationsklasser i , Ängkärrskolan i och Riksgymnasiet i . Därutöver har utredningen gjort skol- besök och träffat lärare, elevassistenter, specialpedagoger, skolledare och central elevhälsa som har elever med grav språkstörning i reguljär klass respektive elever med tidig dövblindhet, dövhet, hörselnedsättning eller synnedsättning i kommunala grundsärskolor, inriktning träningsskola. Forsknings- och kunskapssammanställningar och andra texter Som hjälp i arbetet har utredningen låtit professor emeritus göra en forsknings- och kunskapssammanställning om utbildning för elever med dövhet och hörselnedsättning och universitetslektor en om utbildning för elever med grav språkstörning, se bilagorna 5 och 6. Dessutom har utredningen läst uppsatser och haft seminarier med universitetslektor och tre av hennes studentgrupper från högskolas speciallärar- och specialpedagogutbildningar med specialisering mot grav språkstörning. Utredningen har även låtit specialläraren , , skolledaren , , och elevhälsan på Virginska gymnasiet inom Riksgymnasiet i skriva texter om sina erfarenheter av att arbeta med elever som har grav språkstörning. Utredningen har låtit genomföra tre undersökningar för att få underlag till förslag och bedömningar: en nationell skolenkät, en landstingsenkät och en socioekonomisk analys. Den första undersökningen genomfördes av utrednings- och undersökningsföretaget i form av en webbenkät under innehöll frågor om antalet elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning och deras skolgång. 6 767 skolenheter ingick i totalundersökningens ursprungliga urval. I de fall rektorerna hade fyllt i att de hade ett antal elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning på sin skola ställdes följdfrågor som handlade om skolans organisation kring eleverna, elevernas resultat och lärarnas kompetensutveckling. Frågorna och resultaten redovisas i sina sammanhang i ett flertal av slutbetänkandets kapitel. Utredningens andra enkätundersökning om storleken på gruppen elever med grav språkstörning utformades av , , efter en pilotstudie av logoped . Enkäten administrerades av chefslogopeder och besvarades av logopeder i , , , Region och . Urvalet av de fem landstingen grundades på geografisk spridning, spridning mellan landsbygd och storstäder och att landstingen hade få privata aktörer (av praktiska skäl). Undersökningen redovisas i avsnitt 11.6 Undersökning av andelen elever med grav språkstörning i fem landsting. SCB:s tekniska rapport och tabeller finns i bilagorna 8 och 9. Nationalekonom med flera gjorde för utredningens räkning en socioekonomisk investeringsanalys av unga med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Analysen återfinns i sin helhet i bilaga 7 och utredningens slutsats utifrån resultaten presenteras i konsekvensanalysen, avsnitt 28.2 Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder Utredningen har i tre omgångar fördelat och följt upp statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder för elever med dövhet, hörselnedsättning eller grav språkstörning. Statsbidraget har totalt omfattat . Utredningens sammanställning av statistiken och huvudmännens utvärderingar presenteras i kapitel 25 Statsbidrag till kvalitetshöjande åtgärder. Betänkandet består av 29 kapitel, referenser och tio bilagor. Det startar med utredningens författningsförslag, kapitel 1, och detta inledningskapitel, kapitel 2, som redogör för utredningens uppdrag, hur arbetet bedrivits och vilka principiella utgångspunkter som utredningen haft. Därefter presenterar kapitel 3 tidigare utredningar och rapporter inom området. Kapitel 4–6 beskriver målgruppen elever med dövhet eller hörselnedsättning, elevernas behov av stöd och deras skolgång. Beskrivningen av elever inom denna målgrupp som har intellektuell funktionsnedsättning respektive dövblindhet fördjupas i kapitel 7 och 8. Därpå redogörs för utredningens förslag och bedömningar kring hur staten ska stärka målgruppens rätt till teckenspråk, dels genom undervisning i teckenspråk, kapitel 9, och dels genom den teckenspråkiga specialskolan, kapitel 10. Kapitel 11–13 beskriver målgruppen elever med grav språkstörning, utredningens definition av grav språkstörning, målgruppens storlek, elevernas behov av stöd och deras skolgång. Elever med behov av teckenspråk på grund av talstörning eller andra funktionsnedsättningar beskrivs i ett separat kapitel, kapitel 14, liksom elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning, kapitel 15. Kapitlen går även in på dessa målgruppers behov av stöd och deras skolgång.