sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — En utländsk arbetsgivare som inte har fast driftsställe i och en arbetstagare kan träffa avtal om att arbetstagaren själv ska betala arbetsgivaravgifter, i stället för arbetsgivaren.87 Inkomsten ligger till grund för beräkning av PGI på samma sätt som för andra arbets- tagare. 842 kap. 4 § . 85Kommentar till socialavgiftslagen, del 1, , m.fl. 862 kap. 29 § IL. 875 kap. 5 § och 7 kap. 2 § skatteförfarandelagen (SFL), 2 kap. 25 a § samt artikel 109 i rådets förordning (EEF) nr 574/72 av om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (tillämpningsförordning 574/72) och artikel 21 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) 987/2009 av om tillämp- ningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghets- systemen (tillämpningsförordning 987/2009). Den svenska folkbokföringen har kommit att spela en viktig roll vid gränsöverskridande situationer och individers tillgång till de sociala trygghetssystemen. Detta kapitel innehåller en översiktlig beskriv- ning av gällande regelverk. innebär folkbokföringen ett fastställande av en persons (verk- liga) bosättning i samt registrering av uppgifter om identitet och familjeförhållande och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter får förekomma i folk- bokföringsdatabasen.1 Av ändamålen med behandling av person- uppgifter i folkbokföringsverksamhet framgår därutöver att folkbokföringen syftar till att tillgodose samhällets behov av uppgifter om enskilda och knyter an till det primära målet med folkbokföringen, nämligen att bistå samhället med fysiska personer i . Syftet är att olika samhällsfunktioner ska få ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Att en person är bosatt här i landet enligt folkbokföringslagen och därmed folkbokförd är i många för- fattningar ett av flera kriterier för att författningen ska kunna tilläm- pas i förhållande till personen. Sådana bestämmelser finns exempelvis i lagen (2015:899) om identitetskort för folkbokförda i med kompletterande bestämmelser i förordningen (2015:904) om identi- tetskort för folkbokförda i . Därutöver har det av olika utredningar framhållits att folkbok- föringsuppgifter ligger till grund för ett stort antal rättigheter och skyldigheter som kan vara beroende såväl av att en person är folk- 1 Detta framgår i 1 § folkbokföringslagen (1991:481), FOL. bokförd som var personen är folkbokförd. Utöver detta är det inte mer utvecklat vad syftet med folkbokföring är.2 En person ska folkbokföras på den fastighet och i den kommun där han eller hon är att anse som bosatt.3 För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som identitetsbeteckning. En person som inte är eller har varit folkbokförd får efter begäran från en myndighet eller ett annat organ tilldelas ett särskilt nummer (sam- ordningsnummer).4 Att ha ett svenskt personnummer i kan ha betydelse för en persons rättigheter och skyldigheter i samhället. Utan ett svenskt personnummer är det exempelvis svårt att sätta barnen i skolan, registrera sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen eller öppna bankonto. 8.2Folkbokföring vid inflyttning från utlandet Vid inflyttning från utlandet ska en person som anses vara bosatt i folkbokföras enligt 3 § första stycket folkbokföringslagen (1991:481), FOL. En person anses vara bosatt i om han eller hon kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvila) i under minst ett år.5 Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet ska folkbokföras om han eller hon med hän- syn till samtliga omständigheter får anses ha sin egentliga hemvist här.6 Att en person anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila i innebär i princip att han eller hon under sin normala livs- föring tillbringar dygnsvilan här minst en gång eller i sam- ma omfattning men med en annan förläggning av tiden.7 När det gäller ett-årsgränsen, framgår i förarbetena att folkbokföring ska ske när det står klart att den inflyttades avsikt är att vistas här och att personen ska folkbokföras senast när vistelsen varat i ett år.8 Det är med andra ord en prognos om en vistelse i . En utlänning som måste ha uppehållsrätt eller uppehållstillstånd för att få vistas i 2012/13:120 s. 34 f. 36 § FOL. 418 och 18 a §§ FOL. 53 § första stycket FOL. 63 § FOL. 73 § andra stycket FOL. 1990/91:153, s. 134. får folkbokföras endast om detta villkor är uppfyllt. En ut- länning som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd ska i vissa fall inte folkbokföras. 8.2.1Folkbokföring vid dubbel bosättning Personer som antas regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både i och utomlands, ska folkbokföras i om det med hänsyn till samtliga omständigheter får anses att personen har sin egentliga hemvist här. I förarbetena för att ändra FOL öppnades för en större flexibilitet i bedömningarna vid dubbel bosättning. För en person med familj är inte längre familjens bosättning utslagsgivande utan familjen är en av flera omständigheter som ska beaktas. Det är en bedömning av samtliga omständigheter, även om familjens bosätt- ning fortfarande har stor betydelse. För en ensamstående9 har anknyt- ning på grund av arbete tidigare varit en avgörande faktor och även om arbetsförhållandena är av stor vikt kan hänsyn tas till andra omständigheter än var arbetet bedrivs.10 Gällande pensionärer, som halva året bor utomlands, får deras egentliga hemvist bestämmas ut- ifrån vistelsens omfattning och bostädernas art. Men det finns alltid möjlighet att ta hänsyn till speciella omständigheter i det enskilda fallet.11 Det bör betonas att även efter ändringarna i FOL ska samtliga omständigheter ändå beaktas.12 har i flera avgörande förtydligat begreppet egentligt hemvist. I ett avgörande har en moder och hennes tre barn, som vistas i för barnens skol- gång och i där fadern bor och arbetar och där även familjens gemensamma bostad finns, har med ledning av folk- bokföringens principer ansetts ha sin hemvist i Sverige.13 I ett annat mål som gällde dubbel bosättning för en ensamstående person pekade domstolen ut olika faktorer för att bedöma begreppet egentlig hemvist. Omständigheterna i målet gällde en man som veckopendlat till sitt arbete i medan han har haft kvar sitt 9Utan maka, sambo hemmavarande barn. 2012/13:120 s. 74. 1990/91:153 s. 134. 2012/13:120 s. 147. 13RÅ 2004 ref. 21. boende i (dubbel bosättning). Då mannens boende i inte har varit avsett som stadigvarande och han inte har haft för avsikt att permanent bosätta sig i , ansåg domstolen att inte skulle ses som hans egentliga hemvist. Domstolen hänvisar till att för ensamstående bosatta i flera fastigheter är arbetsförhållanden utslags- givande, men att man kan ta hänsyn till särskilda omständigheter i det enskilda fallet när egentlig hemvist ska bedömas. Domstolen pekar vidare ut faktorer som påverkar begreppet egentlig hemvist, och det som ska beaktas vid bedömningen är avsikten att bosätta sig utom- lands, boendeformerna i utlandet och anknytning av social, ekono- misk samt praktiskt natur till Sverige.14 Ett barn som föds i folkbokförs i , om modern är folkbokförd här eller om fadern är folkbokförd och är vårdnads- havare.15 Det är förhållandena vid barnets födelse som är avgörande.16 I det fall faderskapet och vårdnaden kommer att fastställas efter bar- nets födelse ska inte ett nyfött barn kunna folkbokföras om inte modern är folkbokförd.17 Det är som huvudregel sjukhuset som an- mäler födseln till som sedan registrerar barnet i folk- bokföringen. I vissa fall är det dock vårdnadshavaren som anmäler födseln.18 Om en person med svensk medborgarskap föder barn utomlands kan det anmälas till den närmaste svenska ambassaden eller konsulat.19 Som huvudregel ska inte barn som föds utomlands folkbokföras i från födseln, utan folkbokförs när de kommer till och uppfyller förutsättningarna i folkbokföringslagen för att bli folkbok- förda.20 Om modern eller fadern är utsända i svenska statens tjänst 14RÅ 2008 ref. 13. 152 § första stycket FOL. 16Även de barn som föds i något grannland på grund av överbeläggning inom förlossnings- vården kommer, om modern är folkbokförd i också att folkbokföras i , då det räknas som synnerliga skäl i 2 § FOL. 2012/13:120. 1997/98:9 s. 113. 1824 § FOL. 19I sådana fall ska barnets födelsebevis bifogas och båda föräldrarnas pass. Se webbplats ”Nybliven förälder”. 203 och 4 §§ FOL. ska barnet folkbokföras i Sverige.21 Om det endast är fadern som är utsänd krävs det även att faderns är vårdnadshavare.22 Barn som föds i utlandet och är barn till personer som är utsända från svenska staten ska folkbokföras direkt från födseln.23 De folk- bokförs om modern är folkbokförd med stöd av 14 § FOL. I de fall enbart fadern är folkbokförd i , krävs för att hans barn ska bli folkbokfört från födseln att han är vårdnadshavare24 vid barnets födelse. Utgångspunkten är att samma regler gäller för adopterade barn som barn som föds i familjen. I de fall ett barn adopteras av en person utsänd av svenska staten blir det adopterade barnet folk- bokfört när adoptionen blir giltig i Sverige.25 Den som tillhör främmande makts beskickning eller lönande kon- sulat eller dess betjäning, folkbokförs endast om han eller hon är svensk medborgare, eller utan att vara svensk medborgare, var bo- satt här när han eller hon kom att tillhöra beskickningen, konsula- tet eller dess betjäning. Detta gäller även den som omfattas av 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och har rätt till motsvarande immunitet och privilegier som en diplomatisk före- trädare vid en främmande makts beskickning.26 Enligt ställningstagande ska en anmälan om flyttning till för en student som inte har styrkt uppehållsrätt med sådan varaktighet att det kan antas att vistelsen kommer att uppgå till inte folkbokföras. Om studierna förlängs eller studenten får ett arbete kan en ny anmälan om flyttning till godtas om den 21Folkbokförda enligt 14 § FOL. 222 § FOL. Fadern måste vara folkbokförd enligt 14 § FOL. 232 § andra stycket FOL. 24Det kan vara att han är gift med barnets moder vid barnets födsel. Det framgår av 2 § FOL. 252 a § FOL. Det vill säga när domstolens beslut vunnit laga kraft. Om adoptionen skett i utlandet gäller den utländska myndighetens beslutsdag. 2012/13:120 s. 53. 264 och 5 §§ FOL. sammanlagda tiden av personens uppehållsrätt utan avbrott uppgår till minst ett år.27 Av ställningstagande framgår att den inflyttade ska visa att han eller hon har uppehållsrätt med sådan varaktighet att per- sonen kan antas komma att vistas i utifrån 3 och 4 §§ FOL. När det gäller arbetstagare som har fått en tills- vidareanställning föregås den ofta av en provanställning . Om avsikten är att provanställningen ska övergå till en tillsvidareanställning kan uppehållsrätten i regel antas ha sådan var- aktighet att personen kan folkbokföras. Det är viktigt att man vid en bedömning av en framtida anställning beaktar anställningsformen och gör en noggrann kontroll av den framtida arbetsgivaren. Om det framkommer att det finns skäl att ifrågasätta anställningen ska anmä- lan avslås och personen får återkomma med ny anmälan när han eller hon har påbörjat sin anställning. När det gäller timanställning eller behovsanställning kan inte anställningskontraktet ensamt visa att per- sonen har uppehållsrätt med sådan varaktighet att folkbokföring kan ske. Om personen inte kan lämna ytterligare uppgifter som kan styrka antingen utfört arbete eller garantera framtida arbete kan avslå anmälan om folkbokföring eftersom personen inte kunnat visa att han eller hon har uppehållsrätt med sådan varaktighet att det kan antas att personen har rätt att vistas i landet under minst ett år.28 I linje med folkbokföringslagen har i ett ställnings- tagande ansett att arbetssökande från annat land i Europeiska unio- nen (EU)/ Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) inte ska folkbokföras eftersom anser att de inte uppfyller varaktighetskravet . Anledningen till att inte folkbokför dessa personer är att de arbetssökande inte kan visa att de 27Skatteverkets ställningstagande (2015). Uppehållsrätt, version 9. 28Skatteverkets ställningstagande (2015). Uppehållsrätt, version 9. kan antas ha uppehållsrätt i minst ett år.29 Även om den arbetssökande har uppehållsrätt för att söka arbete kan de inte visa att de har uppe- hållsrätt i ett helt år.30 Vid utflyttning från ska en person avregistreras från folk- bokföringen i det fall som han eller hon kan antas komma att regel- mässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under minst ett år.31 Det finns undantag för EU-parlamentariker eller utsända i statlig tjänst. Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygns- vila både inom och utom landet ska avregistreras om han eller hon med hänsyn till samtliga omständigheter får anses ha sin egentliga hemvist utom landet. En person anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utanför om han eller hon under sin normala livs- föring tillbringar dygnsvilan i ett annat land minst en gång eller i samma omfattning men med en annan förläggning i tiden.32 Vid dubbel bosättning är det precis som vid inflyttning en bedömning av samtliga omständigheter som bör göras.33 FOL reglerar när avregistrering från folkbokföringen ska ske. Den som avlider eller dödförklaras ska avregistreras från folkbok- föringen.34 Den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under ska avregistreras från folk- bokföringen som utflyttad. En person ska anses regelmässigt till- bringa sin dygnsvila utom landet om han eller hon under sin normala livsföring tillbringar dygnsvilan där minst en gång eller i samma omfattning, men med en annan förläggning i tiden. 293 och 4 §§ FOL och dom Antonissen, C-292/89, ECLI:EU:C:1991:80. 30Skatteverkets ställningstagande Uppehållsrätt, , version 9. Jfr även Kammar- rätten i dom 3214-14 där frågan var om uppehållrätt och rekvisitet heltäckande sjukförsäkring. Paret ansågs ha uppehållsrätt och skulle enligt kammarrätten folkbokföras. 3120 § FOL. Avregistrering sker även vid dödsfall enligt 19 § FOL. 3220 § FOL. 33RÅ 1996 not. 3419 § FOL. När det gäller utsända i svenska statens tjänst, ska de inte avregistreras, utan kvarstå som fortsatt folkbokförda på den fastig- het där de senast var folkbokförda. var kravet att den utsände hade anknytning till en fastighet i , genom ägande eller innehav av bostadsrätt, för att personen efter ansökan fick medges att folkbokföras på annan fastighet än den där den utsände senat var folkbokförd. trädde 14 § FOL i kraft. Bestämmelsen innebär en möjlighet att efter ansökan bli folkbok- förd på en viss fastighet om de disponerar en bostad, oavsett vilken typ av bostad, i Sverige.35 Det kan vara den utsände själv eller en familjemedlem som disponerar bostaden.36 har tagit ställning till bland annat frågan om folkbokföring i för en svensk statstjänsteman. Mannen hade på grund av tidigare tjänstledighet för arbete i utlandet avregistrerats från folkbokföringen. Statstjänstemannen och hans familj blev heller inte folkbokförda när han mellan utsändningarna vistades i . Statstjänsteman och hans familj invände att de hade ett boende i och kunde tillbringa en sjundedel av årets dagar under sin semester här, men domstolen ansåg att det inte vara tillräckligt för att de skulle anses regelmässigt till- bringa sin dygnsvila i under . I domen konstaterar HFD bland annat att 14 § FOL endast är tillämplig vid utsändande av en person som redan är folkbokförd i . HFD slår också fast att bestämmelsen i 14 § FOL innefattar ett undantag från kravet att en person ska folkbokföras på den fastighet där han eller hon är att anse som bosatt, men inte utgör något undantag från de krav som gäller för att folkbokföras efter inflyttning enligt 3 § FOL.37 En vistelse utom landet som är föranledd av uppdrag som leda- mot av efter val i ska inte heller leda till avregistrering. Den som oavbrutet saknat känd hemvist ska av- registreras från folkbokföringen som försvunnen.38 3514 § FOL. 2012/13:120 s. 87 f. 37HFD 2014 ref. 6. 3821 § FOL. 8.4Att flytta mellan de nordiska länderna När det gäller folkbokföring för personer som flyttar mellan de nord- iska länderna regeleras det i en överenskommelse mellan , , , och om folkbokföring.39 Syftet med en sådan överenskommelse är att en person inte ska vara folkbokförd i två olika system och att påskynda registreringen i folk- bokföringen och tilldelningen av personnummer i inflyttningsstaten.40 En person som flyttar från till ett annat nordiskt land blir avregistrerad från folkbokföringen när han eller hon blir folkbokförd i inflyttningsstaten.41 Det är inflyttningsstatens regler som avgör när man anses som bosatt.42 Det finns ett undantag för vistelse , dessa ses normalt inte som flyttning.43 Sammanfattningsvis är en grundläggande förutsättning för att en person ska folkbokföras att denne anses bosatt i enligt folk- bokföringslagens regler, det vill säga kan antas komma att vistas i . Det är som gör denna bedömning. Frågan om folkbokföringen är alltså en prognos om personens fort- satta vistelse i . En person vars vistelse är tidsbegränsad och redan från början är avsedd att understiga ska alltså inte folk- bokföras. Om vistelsen förlängs ska folkbokföring ske så snart det är klart att personen har för avsikt att vistas i . Folkbok- föring ska ske senast när vistelsen har varat i ett år.44 Dygnsvilo- principen och tidsfristen är avgörande kriterier för bosätt- ningen. När en person flyttar till , ska flytten anmälas till som gör folkbokföringsbedömningen och beslutar från vilken dag en person ska bli folkbokförd.45 Det bör här betonas att personer som kommer hit måste ha uppehållsrätt eller uppehållstill- stånd för att få vistas i och kan endast folkbokföras om de uppfyller nödvändiga tillståndskrav. 39Lag(2005:268) om överenskommelse mellan , , , och om folkbokföring. 2004/05:67 s. 9. 41Artikel 2 punkten 3 i lagen om överenskommelse mellan , , , och om folkbokföring. 42Artikel 3 punkten 1 i lagen om överenskommelse mellan , , , och om folkbokföring. 43Artikel 1 i lagen om överenskommelse mellan , , , och om folkbokföring. 1990/91:153 s. 134. 4526 och 35 §§ FOL. En person som inte är eller har varit folkbokförd i , och inte har ett svenskt personnummer kan tilldelas ett samordningsnummer. Ett samordningsnummer är en identifikationsbeteckning för att und- vika personförväxling eller för att underlätta att mellan myndigheter eller organisationer utbyta information om en person. För att kunna tilldelas ett samordningsnummer ställer vissa identitets- krav, exempelvis att kopia av ett pass uppvisas, eller att uppgift om födelseort preciseras. Dessa krav gäller även om uppgifter godkänts av utländsk myndighet eller om personen fått uppgifterna intygade av svensk ambassad i utlandet. Av administrativa skäl finns det även ett behov av att för efterlevande barn som bor i , registrera upp- gift om föräldrar som avlidit men som aldrig varit bosatta i . tilldelar dock inte dessa avlidna personer något samord- ningsnummer. Detta innebär att får använda fiktiva försäkringsnummer för dessa personer. Uppgifterna hos Pen- sionsmyndigheten stämmer därmed inte alltid överens med de upp- gifter har tillgång till. Samordningsnummer kan endast begäras av myndigheter och inte av den enskilde själv.46 För en person som har ett samordningsnum- mer, men som senare blir folkbokförd kommer samordningsnumret att ersättas med ett svenskt personnummer. Samtliga tilldelade sam- ordningsnummer är registrerade i folkbokföringsdatabasen. Uppgif- terna tas inte bort eller gallras, vilket ger möjligheter att kontrollera om personen tilldelats ett samordningsnummer. Det minskar risken för dubbla identiteter. Innan samordningsnummer tilldelas en person kontrollerar att personen inte genom tidigare bosättning i landet eller av annan anledning tilldelats personnummer eller sam- ordningsnummer.47 4618 a § FOL och 5 § folkbokföringsförordningen (1991:749). 47Skatteverkets PM om samordningsnummer och utländska fastighetsägare – en översyn. 9 Social trygghet och folkrätt har ratificerat flera internationella överenskommelser som berör rätten till social trygghet. Kapitlet är avsett att vara en intro- duktion och kartläggning av vilka internationella rättsakter som främst olika internationella organisationer antagit. De olika organi- sationernas verksamhet är beskrivna i kapitel 5 Internationella och nationella samarbeten. Kapitlet avser att beskriva syftet med rätts- akterna, relationen till andra rättsakter, hur rättsakterna ratificeras, kontrollen av att rättsakterna följs och om de inte följs vilka rättsliga åtgärder finns. Kapitlet beskriver även Europeiska Unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. 9.1Metod för att införliva internationella rättsakter En stat kan tillträda en överenskommelse genom att underteckna den och att överenskommelsen godkänns. I andra fall krävs för att en internationell överenskommelse ska bli bindande för en stat att den har ratificerat rättsakten efter undertecknandet. Ett beslut om rati- fikation eller anslutning innebär att staten samtycker till att överens- kommelsen blir rättsligt bindande för staten. Beroende på statens konstitutionella rätt kan vissa överenskommelser vara direkt tillämp- liga för enskilda som kan åberopa bestämmelsen direkt inför en nationell domstol.1 Enligt 10 kap. 1 § regeringsformen ska överens- kommelser med andra stater eller organisationer ingås av regeringen. Regeringen kan ge i uppdrag åt en förvaltningsmyndighet att ingå en internationell överenskommelse. I de fall en internationell överens- kommelse förutsätter att en lag ändras eller upphävs krävs 1 Konstatinos, K. (1991) Principles of International and European (except E.C.) ”, in: , Miscellanea of the of studies relating to in the E.C. Social trygghet och folkrätt godkännande innan regeringen ingår en internationell bindande överenskommelse. Internationella överenskommelser som ingåtts av måste på något sätt införlivas med svensk rätt för att bli gällande för svenska myndigheter och domstolar. Det finns två metoder för att införliva internationella överens- kommelser, inkorporering och transformering. Inkorporering innebär att det i författningen anges att den inter- nationella överenskommelsen gäller direkt i . Det är den metod som valts för den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.2 Skatteavtal och avtal om social trygghet införlivas i svensk rätt genom inkorporering. Transformering innebär att den internationella överenskom- melsen översätts till svenska och tas in i svensk författning eller omarbetas till svensk författningstext. Lagstiftaren måste vara upp- märksam på att senare ändringar i gällande rätt inte kommer i kon- flikt med innehållet i överenskommelsen.3 De internationella rättsakterna handlar inte primärt om social trygghet, men kan vara av betydelse för social trygghet till exempel de internationella rättsakterna inom området för mänskliga rättigheter. Dessa innehåller grundläggande principer eller normer för att deklarera att hela eller delar av det social trygghetsystemet ska ses som mänskliga rättigheter, exempelvis sociala stadga (European Social Charter) och av indirekt betydelse är den europeiska konventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Därutöver finns det rättsakter som uteslutande kan handla om social trygghet. Enligt internationell rätt kan även staterna sluta både bi- och multilaterala avtal inom social trygghet.4 De multilaterala avtal som finns inom social trygghet är ofta framtagna av de internationella organisationerna. Exempel på detta är och som har tagit fram olika rättsakter för att på olika sätt och med olika verktyg integrera internationell standard för social trygghet och för att samordna reglerna för den nationella sociala