sou · H5B35d2 · 2017-02-01 00:00:00 — 44EU-domstolens dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … till dessa förmåner. De omfattades enbart av arbetsskadeförsäkringen i . Enligt nederländsk lagstiftning omfattades alla som var bosatta i av familjeförmåner och ålderspension, med undantag för de som omfattades av en annan stats lagstiftning. Frågan i målet var om i ljuset av primärrätten kunde neka för- måner på den grunden att en annan stats lagstiftning var tillämplig. konstaterade i analogi med domen i Bosmann-målet att artiklarna 13.1 och 13. 2 i förordning 1408/71 (jfr artiklarna 11.1 och 11.3 i förordning 883/2004) om tillämplig lagstiftning inte är ett hinder för migrerande arbetstagare som omfattas av lagstiftningen i arbetsstaten att uppbära förmåner från ålderspensionssystemet eller familjeförmåner i bosättningsstaten om de uppfyller villkoren för att beviljas sådana förmåner enligt lagstiftningen i bosättningsstaten.45 23.4.2Den svenska regleringen i SFB och svensk rättspraxis Redan vid socialförsäkringslagens tillkomst infördes en reglering som hindrar att nationella socialförsäkringsförmåner utges till per- soner som omfattas av en annan stats sociala trygghetssystem. I 4 kap. 5 § SFB stadgas att om den enskilde omfattas av lagstift- ningen i en annan stat medför det att han eller hon inte ska vara försäkrad för sådana förmåner enligt SFB som motsvarar förmåner som avses i förordning 883/2004. Den behöriga staten för arbets- tagare är den stat där de arbetar. Det är således i arbetsstaten som de är försäkrade och eventuellt har rätt till förmåner. Paragrafen klargör att sådana svenska bosättningsbaserade förmåner som om- fattas av förordningen, som exempelvis barnbidrag, inte ska lämnas i till en person som visserligen bor här i landet, men som enligt förordningen 883/2004 ska erhålla alla sina förmåner i ett annat land, det vill säga där han eller hon arbetar. Regleringen i 4 kap. 5 § SFB kan dock innebära att en migrerande person hamnar i en sämre situation jämfört med en i bosatt och arbetande person som inte befinner sig i en gränsöverskridande situation. Den kan således verka både avskräckande och vara hindrade för den fria rörligheten av arbetstagare, som är en grundläggande princip i EUF-fördraget. Principen om den fria rörligheten för 45 dom, m.fl., C-382/13, ECLI:EU:C:2015:261. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … arbetstagare finns i artikel 45 respektive artikel 48 i EUF-fördraget. Domstolen har slagit fast att syftet med artiklarna i 45 och 48 EUF-fördraget inte kan uppnås om arbetstagarna förlorar de förmåner för social trygghet som lagstiftningen i en medlemsstat garanterar dem på grund av att de utövar sin rätt till fri rörlighet. Det framgår även av domstolens rättspraxis att EUF-fördraget och för- ordning 883/2004 bland annat har till syfte att säkerställa att migrer- ande arbetstagare inte utan sakliga skäl missgynnas i förhållande till arbetstagare som inte utnyttjat sin rätt till fri rörlighet. Vidare har slagit fast i Bosmann målet att parallella förmåner kan utges (se ovan). Det är heller inte i linje med den fria rörligheten att de som är skattskyldiga i en stat inte får ta del av de förmåner som de bidrar till att finansiera (jmr Hudzinski och Wawrzyniak målet). Enligt HFD 2014 ref. 64 (nedan Lettlandsdomen) kan en parallell tillämpning av nationell svensk lagstiftning vara möjlig. Målet gällde rätt till barnbidrag, som är en familjeförmån med särskilda bestäm- melser i förordning 883/2004. Kvinnan i målet hade arbetat i och fått föräldrapenning därifrån. Hon kvarstod i sin anställning i och uppbar barnbidrag enligt lettisk lagstiftning. Kvinnan och hennes son folkbokfördes i och hon ansökte om kom- pletterande barnbidrag för sonen. Barnbidrag är en bosättnings- baserad förmån i och det framgår som förmånsvillkor i SFB att barnet och bidragsmottagaren (vårdnadshavaren) ska vara bosatta i . avslog kvinnans begäran eftersom hon var försäkrad i (på grund av att hon uppbar föräldrapenning därifrån) med motiveringen att 4 kap. 5 § SFB hindrade utbetalning av barnbidrag från . För att barnbidrag ska utbetalas krävs att bidragsmottagaren (vårdnadshavaren) är försäkrad i . Av be- stämmelsen i 4 kap. 5 § SFB följde att kvinnan inte var försäkrad för barnbidrag enligt SFB. HFD ansåg att tillämpningen av 4 kap. 5 § SFB inte var förenlig med ; att sonens rätt till barnbidrag bortföll helt på grund av att modern omfattades av lagstiftningen i en annan stat, trots att de hade en stark anknytning hit genom bosättning. Domstolen beviljade därför barnbidrag motsvarande mellanskillnaden mellan det svenska och lettiska barnbidraget. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Bedömning: 4 kap. 5 § SFB är förenlig med unionsrätten, med undantag för vissa särskilda situationer när det gäller familje- förmåner. I dessa situationer bör bestämmelsen åsidosättas. Skälen för bedömningen: Den exklusiva effekten av principen i förordning 883/2004 innebär att endast en behörig stat pekas ut samt tillförsäkrar att endast en stat är tillämplig för den berörda personen. Principen eliminerar även särbehandling som kan vara en konsekvens av att tillämpa flera lagstiftningar, samt säkerställer lika- behandling av de som är verksamma i medlemsstaten.46 För en person i en gränsöverskridande situation kan det innebära att dennes be- höriga stat kan ändras och det kan medföra att personen hamnar i en mer eller mindre gynnsam situation. har konstaterat att även en ändring till en mindre gynnsam situation är förenligt med EUF-fördraget eftersom artikel 48 i EUF-fördraget bidrar till full rörlighet för arbetstagare, men förskriver inte harmonisering. Det kan därför inte garantera att konsekvenserna för de som bosätter sig eller arbetar i en annan medlemsstat blir oförändrade gällande social trygg- het. Det är därför förenligt med unionsrätten att tillämpa en nationell lagstiftning som är mindre fördelaktig.47 Dock ska det ändå noteras att många av dessa negativa konsekvenser inom det sociala trygg- hetsområdet för arbetstagare och deras familjemedlemmar för- hindras genom bestämmelserna i förordning 883/2004. Principen om likabehandling kan dock inte åberopas gentemot den stat som inte är behörig eftersom den endast förbjuder olikbehandling mellan personer som är försäkrade i samma stat. Principen om en behörig stat syftar till att säkerställa förutsäg- barhet och rättsäkerhet.48 Principen kan ändå leda till praktiska konsekvenser och påverka den enskilde personens rättigheter och skyldigheter. 46EU-domstolens dom, Kommissionen mot Franska republiken, C-34/98, ECLI:EU:C:2004:84 punkterna 45–48. 47EU-domstolens dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339, punkterna 42 och 43. Se även dom, Von Chamier-Glisczinzki, C-208/07, ECLI:EU:C:2009:455 punkterna 84–87. 48EU-domstolens dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339, punkten 67. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Det finns genom rättspraxis tecken på ett para- digmskifte genom Bosmann-målet, som skapar rättigheter inom det sociala trygghetsområdet för migrerande personer i en medlemsstat som inte är den behöriga staten. Ett frångående av principen om en behörig stat kan leda till ackumulering av förmåner när medlems- staterna kan bestämma om och hur de ville utge förmåner till per- soner som är försäkrade i en annan stat. Den icke behöriga medlemsstaten har, enligt reglerna om tillämplig lagstiftning, inte någon skyldighet, att bevilja personer som inte är försäkrade i medlemsstaten förmåner. Men enligt rättspraxis är bosättningsstaten inte förhindrad att berättiga rätt till motsvarande (partiella) förmåner som ges från den behöriga staten.49 Å andra sidan uttalade i och Wawrzyniak målet att den icke behöriga bosättningsstaten har viss skyldighet att bortse från nationella bestämmelser som begränsar rätten till för- måner. Den tyska bestämmelsen som innebar att förmånen helt föll bort var inte förenlig med bestämmelser om den fria rörligheten.50 Med beaktande av domarna från kan det kon- stateras, att en nationell bestämmelse, som 4 kap. 5 § SFB, som innebär att rätten till en förmån helt faller bort om den sökande omfattas av en annan stats lagstiftning medför en betydande negativ konsekvens för migrerande arbetstagare i jämförelse med arbets- tagare som inte har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet och som under hela sitt arbetsliv arbetat i den berörda medlemsstaten. Även om den icke behöriga staten har rätt att exkludera personer från rätt till förmåner kan det av domen i Hudzinski och Wawrzyniak målet utläsas en viss skyldighet för den berörda medlemsstaten utifrån EU- domstolens uttalande att en person kan få tillgång till förmåner om det finns en verklig anknytning till den icke behöriga staten. Det kan röra sig om bosättning, anknytning till arbetsmarknaden, skatt- skyldighet eller andra anknytningar till samhället. Om en tillräcklig anknytning föreligger kan den även ligga till grund för export av förmåner.51 49EU-domstolens dom Bosmann, C-352/06, ECLI:EU:C:2008:290. 50EU-domstolens dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339, punkten 76. 51EU-domstolens dom, Hendrix, C-287/05, ECLI:EU:C:2007:494, och , C-138/02, ECLI:EU:C:2004:172 och dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU:C :2012:339. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … Min bedömning är att det är förenligt med att den nationella lagstiftningen i 4 kap. 5 § SFB anger att nationella förmåner inte kan utgå parallellt när en annan medlemstat utpekas som behörig stat. Dock är det med anledning av rättspraxis inte lika självklart om principen och bestämmelsen kan upprätthållas i alla situationer.52 Eftersom frångåendet av principen om en behörig stat i rättspraxis enbart rört familjeförmåner och ålders- pensionsförmåner är det tveksamt hur 4 kap. 5 § SFB kan tillämpas i förhållande till andra förmåner. Detta understryks av det faktum att familjeförmånerna i förordning 883/2004 är särskilt reglerade och det är därför oklart vilka konsekvenser HFD-domen har för tillämp- ningen av 4 kap. 5 § SFB i förhållande till övriga förmånstyper än familjeförmåner. I svensk rättspraxis har bestämmelsen enbart prövats gällande familjeförmåner. När det gäller familjeförmåner kan det konstateras att det inom inte har någon betydelse vem som uppbär förmånerna (förmånen ges till en familj och inte till en individuellt försäkrad person). Omständigheterna i HFD-domen var speciella med an- ledning av att det berörda barnet var bosatt i . Utifrån ett barnperspektiv kan man se barnbidraget som en rätt för ett barn som faktiskt är bosatt i och därför bör erhålla svensk barnbidrag. Jag bedömer mot denna bakgrund att det är klarlagt utifrån EU- domstolens och svensk rättspraxis att 4 kap. 5 § SFB inte kan tillämpas när det gäller familjeförmåner i alla situationer eftersom dessa för- måner är av särskild karaktär. Jag bedömer vidare att skyldigheten för , som en icke behörig stat, att utge förmåner inte ska gälla generellt för alla bosättningsbaserade förmåner i förordning 883/2004, utan det måste bedömas i det enskilda fallet. Detta bör vara upp till de rättsvårdande myndigheterna. 52 dom Bosmann, C-352/06, ECLI:EU:C:2008:290. dom i de förenade målen Hudzinski och Wawrzyniak, C-611/10 och C-612/10, ECLI:EU: C:2012:339. HFD 2014 ref. 64. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … 23.5Klassificering av förmåner, särskilt om föräldrapenning En förutsättning för att sociala trygghetsförmånerna ska kunna sam- ordnas är att de kan hänföras till ett av sakområdena i artikel 3 i för- ordning 883/2004. Dessa sakområden är: förmåner vid sjukdom, förmåner vid moderskap och likvärdiga förmåner vid faderskap, förmåner vid invaliditet, förmåner vid ålderdom, förmåner till efter- levande, förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdom, döds- fallsersättningar, förmåner vid arbetslöshet, förmåner vid förtida pensionering samt familjeförmåner. Bedömningen huruvida en för- mån kan hänföras till ett av sakområdena ska grundas på varje förmåns grundläggande kännetecken, vilket innebär förmånens syfte och villkoren för att den ska beviljas. Följande förmåner i SFB har klassificerat som familje- förmåner: Bostadsbidrag såvitt gäller bostadsbidrag till barnfamiljer med den del det lämnas som särskilt bidrag Lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag Studiestödslagen (1999:1395)i fråga om följande förmåner Den svenska föräldrapenningen och tillfällig föräldrapenning har varit klassificerad som en familjeförmån, men är klassificerad som en förmån vid moderskap och likvärdiga förmåner vid faderskap. Tillfällig föräldrapenning är klassificerad som förmån vid sjukdom. Efterlevandestöd till barn är också klassificerat som en familjeförmån som betalas ut till barn som mist en eller två föräldrar.53 53 Artikel 69 i förordning 883/2004. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … I 12 kap. 2 § SFB anges att en förälder som är försäkrad i och som vårdar barn under tid han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår förvärvsarbete har rätt till föräldrapenning om ytterligare villkor är uppfyllda. För en förälder som är försäkrad genom arbete lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå och beräknas med led- ning av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Föräldrapenning och sjukpenning syftar båda till att täcka inkomstbortfall vid vård av barn eller vid egen sjukdom. Om barnets båda föräldrar är försäkrade i har vardera föräldern rätt . En förälder med ensam vårdnad har rätt till 480 dagar.54 Den tid för vilket föräldrapenning kan lämnas med anledning av barnets födelse uppgår vilket mot- svarar tiden fram tills barnet är . Den svenska föräldra- penningen är flexibel och föräldrar behöver inte ta ut i en följd. Det är endast som kan användas efter att barnet fyllt men innan barnet fyller tolv år.55 Om föräldrarna arbetar i olika länder, kan det vara vanligt med sammanfallande förmåner när det gäller familjeförmåner eftersom de kan vara berättigade till förmåner för samma barn och period. För att förhindra kumulering av sociala trygghetsförmåner för samma försäkringsperiod och för samma slags förmåner, regleras den gene- rella principen om överlappande av förmåner i artikel 10 i förord- ning 883/2004. Artikel 10 torde enbart vara tillämplig när det inte är särskilt reglerat inom sakområdet. När det gäller familjeförmåner finns särskilda prioritetsregler i förordning 883/2004 vilket torde inne- bära att artikel 10 i jämförelse med skäl 35 i förordning 883/2004 om sammanfallande förmåner inte är tillämplig. Det finns inte mot- svarande prioritetsregler för moder- och likvärdiga faderskapsför- måner. 5412 kap. 14 och 15 § SFB. 55Det finns ett betänkande med förslag att begränsa föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. Se SOU 2016:73. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … SFB innehåller även vissa bestämmelser om att föräldrapenning med anledning av ett barns födelse inte lämnas om det för samma barn och tid lämnas en motsvarande förmån enligt utländsk lagstift- ning.56 Om en förälder har fått en förmån enligt utländsk lagstiftning, som motsvarar föräldrapenning med anledning av ett barns födelse, ska den tid som den utländska förmånen har lämnats räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning kan lämnas för.57 Bestäm- melserna infördes för att undvika att oavkortade föräldrapenning- förmåner utges från två eller flera länder för vård av samma barn.58För en förälder som är försäkrad i finns enligt den svenska rätten inte möjlighet att avstå rätt till föräldrapenning till förmån för en förälder som är försäkrad i annan medlemstat.59 Syftet med föräldrapenning och andra familjeförmåner i SFB Föräldrapenning är en individuell socialförsäkringsförmån i förhål- lande till förälderns inkomst för att täcka inkomstbortfall när för- äldern avstår från arbete. Det gör det möjligt för en förälder att kom- binera förvärvsarbete med vården av ett barn utan att det ska få en negativ inverkan på förälderns fortsatta yrkesliv. Föräldraledigheten med föräldrapenning är som ovan nämndes flexibel för att kunna kombinera yrkesliv och önskan att vårda sitt barn. Föräldraför- säkringen är en del av den svenska familjepolitiken och syftar även till att skapa jämlika förhållanden för kvinnor och män i arbetslivet och i familjelivet. Den förälder som inte är försäkrad i har inte en självständig rätt till föräldrapenning i . När det gäller de andra familjeförmånerna i SFB är dessa upp- delade på förmåner som utges automatiskt som allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag, flerbarnstillägg. Därutöver finns det förmåner som särskilt bostadsbidrag för hemmavarande barn som man måste ansöka om. Barnbidraget är en kompensation för den försörjnings- börda föräldrar har för att tillgodose barns behov.60 Syftet med 5611 kap. 15 § SFB. 5712 kap. 33 och 34 §§ SFB. 1994/95:197, s. 17. Se HFD 2015 ref. 15. Se även Kammarrättens i dom i mål nr 3584-14. 5912 kap. 15b § SFB. 2013/14:6, s. 10. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … barnbidrag och liknande bidrag är alltså att kompensera för kostna- der för barnet. 23.5.2Bakgrund gällande klassificeringen av föräldrapenning Den svenska föräldrapenningen har vissa särskilda drag i och med att den består av en del som ersätter inkomstförlust (föräldrapenning på SGI-nivå) och två andra delar, som utges om föräldern inte uppfyller arbetskrav och kvalifikationsvillkor och som ett komplement till den inkomstbaserade ersättningen (ersättning på grundnivå och lägsta- nivå). I vissa situationer utges även dessa delar som ersättning vid inkomstförlust). I samband med EES-inträdet tillsattes utredningen om social- försäkringen och EG. Enligt den utredningen skulle föräldrapen- ning klassificeras som en moderskapsförmån främst med anledning av föräldraförsäkringens uppbyggnad. Föräldrapenning på SGI-nivå och sjukpenning skulle på så sätt falla inom samma kapitel i för- ordning 1408/71. I svensk nationell rätt är dessa förmåner upp- byggda på samma sätt. Det fanns tveksamheter om föräldrapenning på garantinivå och det fördes resonemang om det skulle vara en moderskapsförmån eller en familjeförmån.61 I Kuusijärvi-målet, som gällde den svenska föräldrapenningen, konstaterade att en kvinna, som hade varit arbetslös innan hon blev föräldraledig och lämnat hon uppbar föräldrapenning, inte längre skulle omfattas av det senast arbetslandet lagstiftning (det vill säga svensk lagstiftning). argumenterade i samband med målet att den svenska föräldrapen- ningen skulle ses som en familjeförmån, vilket fast- slog.62 Detta fastslog även i det senare målet.63 I Kuusijärvi-domen togs upp olika faktorer som var avgörande för att se den svenska föräldrapenningen som en familjeförmån.64 Dessa sammanfattas nedan. 61SOU 1993:115, s. 373 ff. och 419 ff. 62EU-domstolens som Kuusijärvi, C-275/96, ECLI:EU:C:1998:279. 63EU-domstolens dom , C-257/10, ECLI:EU:C:2011:839. 64Se , E. (2010). Fri rörlighet för familjer. En normativ analys av föräldrapenningen och , Juristförlaget i s. 239. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … 1.Ersättningen kan utges till båda föräldrarna, vilket talar för att det inte är en typisk moderskapsförmån enligt förordning 1408/71. Faderskapsförmåner fanns inte i 1408/71, utan infördes i för- ordning 883/2004. 2.Ersättningen utges , vilket talar emot att det skulle vara en moderskapsförmån. Det finns ingen definition av moder- skaps eller faderskapsförmån i varken förordning 1408/71 eller förordning 883/2004. Enligt skäl 19 i förordning 883/2004 utges moderskapsförmåner av ett nyfött barns liv.65 3.Ersättningen är avsedd att kompensera inkomstbortfall för den förälder som vårdar ett barn. har gjort en vidsträck tolkning av familjeförmåner som innebär att dessa också omfattar förmåner som kompenserar för inkomstbortfall.66 Efter att bedömde föräldrapenningen som en familje- förmån, stödde kvinnan sig på sin mans rätt att få svenska familje- förmåner. gick på denna linje och hon fick fortsatt rätt till föräldrapenning från Sverige.67 23.5.3Förordningens definition av familjeförmån samt EU-rättspraxis I den tidigare förordningen 1408/71 finns bland annat en uppdelning mellan familjeförmåner och familjebidrag. Familjeförmåner definie- rades i artikel 1 u i) i förordning 1408/71 som alla vård- eller kontant- förmåner, som är avsedda att täcka en familjs utgifter enligt den lag- stiftning som anges i artikel 4.1 h, utom de särskilda bidrag vid barns födelse som nämns i bilaga 1. Denna uppdelning finns dock inte kvar i förordning 883/2004. I förordning 883/2004 finns endast familje- förmåner. I artikel 1 (z) i förordning 883/2004 definieras familjeför- måner som alla förmåner och kontantförmåner avsedda att kompen- sera för en familjs utgifter. Det innebär att en nationell förmån ska 65Se skäl 19 i förordning 883/2004 samt mål Kommissionen mot , C-319/03, ECLI:EU:C:2004:574. 66Se även dom i förenade målet Hoever och Zachow, C-245/94 och C-312/94 ECLI:EU:C:1996:379. 67RÅ 2000 ref. 20. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i … omfattas av förordningens bestämmelser om familjeförmåner om det är en social förmån som utges utan att någon individuell behovs- prövning görs. Från förordningens tillämpningsområde kan göras undantag för förskott för underhållstöd till barnets vårdnadshavare samt särskilda bidrag vid födelse och adoption.68 Det bör dock noteras att alla förmåner som betalas ut till familje- medlemmar inte är familjeförmåner enligt förordning 883/2004. I förordning 883/2004, skäl 34, framgår att familjeförmåner har ett stort tillämpningsområde och erbjuder skydd i såväl så kallade klas- siska situationer som i andra situationer där förmånerna har varit före- mål för prövning, som i målen Hoever och Zachow samt Kuusijärvi. I dessa mål har definitionen av familjeförmåner närmare analyserats. har i målen påtalat att familjeförmåner syftar till att täcka de ökade kostnaderna som uppkommer genom att ha vårdnaden av barn samt den oförmånliga finansiella situationen som kan uppstå i och med att en person inte kan arbeta heltid till följd av vårdnad av barn. Det får därför anses vara en bred bedömning för att täcka in olika familjesituationer.69 De förenade målen Hoever och Zachow rörde ett tyskt föräldrabidrag. För att beviljas den aktuella förmånen krävdes att en person var bosatt i landet och ägnade stor del av sin tid att vårda barn och kunde därför inte arbeta heltid. Den tyska reger- ingen argumenterade för att förmånen inte skulle ses som en familje- förmån, utan skulle ses som en individuell rättighet för en förälder. konstaterade att den tyska förmånen var en familje- förmån som utbetalades till hushåll med barn och att förmånsnivån var beroende av antalet barn och barnens ålder.70 dom i målet Wiering handlade om beräkning av en tilläggsförmån. Frågan i målet gällde om det endast är familjeför- måner av samma slag eller samtliga familjeförmåner som arbets- tagarens familj uppbär i hemviststaten som ska beaktas vid beräk- ningen av tilläggsförmånen. I det aktuella målet arbetade mannen i och kvinnan i , där de också bodde tillsammans med sina barn. Det lämnades elterngeld från (för inkomst- 68Artikel 1 (z) förordning 883/2004. Se även bilaga 1 i förordningen. Det svenska underhålls- stödet enligt SFB har undantagits. 69Schoukens, P. Monserez, L. (2010). Introduction to Social Security Co-ordination in the EU, . 70EU-domstolens dom i förenade målet Hoever och Zachow, C-245/94 och C-312/94 ECLI:EU:C:1996:379. Tillgång till svenska socialförsäkringsförmåner i …