sou · H5B315 · 2017-03-10 00:00:00 — Möjligheten att välja en nyutexaminerad apotekare för rollen som LMA kommer att försvinna eftersom yrkeserfarenhet krävs även för apotekare. Det innebär att fler erfarna receptarier kan komma i fråga för LMA. Receptarier får med den föreslagna reg- leringen samma möjligheter att bli LMA som apotekare vilket innebär att yrkesgruppen får större möjligheter än att utvecklas och få en mer kvalificerad roll inom öppenvårdsapotek. Detta bör öka attraktionskraften i yrket. En annan konsekvens av den föreslagna regleringen är att farma- ceuter som saknar yrkeserfarenhet inte kan bli läkemedelsansvariga. Det innebär till exempel att en nyutexaminerad apotekare eller receptarie inte kan etablera sig med eget apotek på marknaden utan att behöva anställa en erfaren farmaceut. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag 5.6Kompetenskraven för egenvårdsrådgivning ska förtydligas Utredningens bedömning: För att ge råd om egenvård ska det krävas minst kompetens som apotekstekniker (minst 18 månaders eftergymnasial apoteksteknikerutbildning) eller motsvarande. Kravet bör föras in i föreskrifter. Med egenvårdsrådgivning menas råd och anvisning från apoteks- personal till konsument angående egen behandling av lättare sjuk- domstillstånd som samt svensk hälso- och sjuk- vård bedömt lämplig för konsumenten att själv genomföra. Egenvårdsrådgivningen på apotek har tillsammans med infor- mationstjänsten 1177 Vårdguiden en viktig roll i samhället när det gäller att lotsa kunden vidare i vägvalet mellan egenvård med receptfria läkemedel och andra varor, eller hänvisa kunder till rätt vårdnivå. Syftet med att ställa krav på minst kompetens som apoteks- tekniker för egenvårdsrådgivning är att säkerställa en lägstanivå och standard för denna viktiga uppgift på apotek. Kravet ökar apotekens förutsättningar att bidra till bättre läkemedelsanvändning och effektivt utnyttjande av vårdresurserna. Samhället får därmed större nytta av apoteken. Kvaliteten i egenvårdsrådgivningen varierar Utredningen bedömer med hänsyn till vad som beskrivits i avsnitt 4.5.8 att kvaliteten i egenvårdsrådgivningen varierar stort. Signaler om att allt fler uppgifter på apotek utförs av annan personal än farmaceuter och apotekstekniker indikerar att egen- vårdsrådgivning ges av annan personal än de som har formell kom- petens inom området. Detta bekräftades av inspektioner av egenvården där det bland annat fram- kom avvikelser gällande säkerställandet av att personalen som gav råd i egenvården har rätt kompetens för uppgiften. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag Kompetensen i egenvården varierar mycket Det finns krav på tillståndshavaren att information och rådgivning endast får lämnas av personal med tillräcklig kompetens för upp- giften.36 Därmed är det tillståndshavaren som avgör vem som har tillräcklig kompetens för att ge egenvårdsrådgivning. Regler- ingen öppnar för många olika bedömningar av vad som är tillräcklig kompetens. Det har blivit allt vanligare att personal utbildas internt och att apotekar- och receptariestudenter som ännu inte genomgått utbildning i egenvård ger råd i egenvården. Parallellt har apoteken breddat sitt utbud och sortiment inom egenvård och handelsvaror och i vissa fall anställt personal med kompetens inom ett visst för- säljningssegment, till exempel hudterapeuter. Detta innebär att kompetensen bland personal som kunden möter i egen- vårdsdel varierar mycket. Utredningen anser att den nuvarande regleringen lämnar ett alltför stort utrymme för apoteksaktören att själv utforma kom- petenskraven hos den som ger råd i egenvården. Särskilt med hän- syn till det viktiga uppdrag att vägleda konsumenten mellan egen- vård och hänvisning till övrig hälso- och sjukvård som uppgiften innebär. Utredningen bedömer därför att det finns skäl att pre- cisera vilka krav som gäller för personal som ger egenvårdsråd- givning på apotek. Detta bör tydliggöras i före- skrifter. Ensamrätten på försäljning av samtliga receptfria läkemedel Mot bakgrund av att apotek har ensamrätt på försäljning av samtliga receptfria läkemedel är det angeläget att ställa krav på vilken grundläggande kompetens som krävs för att ge råd om egenvård och receptfria läkemedel på apotek. Skälet till att inte samtliga receptfria läkemedel får säljas utanför apotek är att försälj- ningen av patientsäkerhetsskäl ska kunna kombineras med pro- fessionell rådgivning av utbildad personal. Det gäller till exempel paracetamol i tablettform, som av säkerhetsskäl drogs in från allmän handel . Ett annat exempel är antiinflam- matoriska läkemedel såsom ibuprofen och diklofenak, som bland 36 2 kap. 6 § 11 lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag annat kan förvärra hjärtsvikt och ofta är olämpliga till äldre personer. En konsument som kontaktar apotek för att köpa recept- fria läkemedel och få egenvårdsråd ska känna sig trygg i att där möta personal med kompetens för att ge egenvårdsrådgivning. 5.6.1Kompetens som apotekstekniker ska krävas för egenvårdsrådgivning Det krävs gedigen kompetens inom egenvårdsområdet för att göra självständiga kvalificerade bedömningar av om konsumenten ska rekommenderas egenvård med receptfria läkemedel, andra varor eller hänvisas till hälso- och sjukvården.37 Dessutom krävs god kän- nedom om sina egna kunskapsbegränsningar och när det är nöd- vändigt att tillkalla farmaceut för att kunden ska få svar på frågor och mer djuplodande rådgivning om läkemedel och läkemedels- användning. Utredningen anser därför att det minst ska krävas kompetens som apotekstekniker eller motsvarande för att ge egenvårdsråd- givning på apotek. Apoteksteknikerutbildningen, så som den ser ut i regi 2016 (se vidare avsnitt 4.3.5), ger en grund- läggande kunskap för egenvårdsrådgivning och kompetens att avgöra när en kund ska hänvisas till farmaceut eller vidare inom hälso- och sjukvården eller tandvården. Apotekstekniker är dock inte en skyddad yrkestitel, vilket gör att utbildningsbakgrunden hos yrkesgruppen varierar stort. utbildades apotekstekniker internt inom . bör bedöma vilken utbildning som kan anses motsvara apotekstek- nikerutbildning och därmed ge behörighet till att ge egenvårdsråd- givning. 37 Hänvisning kan även behöva ske till tandvården, eller (om patienten är ett djur) till veterinär. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag Utredningen har övervägt att ställa krav på farmaceutisk kompetens i egenvårdsrådgivning I direktivet anges att utredningen ska se över apotekens roll för en bättre läkemedelsanvändning. Uppgiften i egenvården är kvalifi- cerad på flera sätt. Dels kräver det gedigen kunskap om egenvård och när och till vem receptfria läkemedel kan rekommenderas utan att få negativa konsekvenser för eventuell samtidig annan behand- ling eller pågående sjukdomstillstånd. Det är heller inte ovanligt att läkemedelsrelaterade problem hänförliga till receptbelagda läkemedel kan identifieras och åtgärdas i samtal med kund i egenvården. Ett sätt att öka apotekens möjligheter att bidra till bättre läkemedels- användning skulle kunna vara att i likhet med rådgivning vid recept- expedition ställa krav på farmaceutisk kompetens vid egenvårds- rådgivning. Utredningen anser dock att ett sådant krav skulle få alltför omfattande konsekvenser för tillgängligheten till apotek och läke- medel eftersom det råder brist på farmaceuter på marknaden. Farmaceut ska fortsatt finnas tillgänglig i En apoteksverksamhet som nyttjar den farmaceutiska kompetensen både vid receptexpedition och egenvårdsrådgivning blir bättre för både farmaceuter och patienter. Med farmaceuter i egenvården ökar förutsättningarna att identifiera och åtgärda läkemedelsrelaterade problem som kan ha sin grund i användning av receptbelagda läke- medel. Arbetet som farmaceut på apotek blir också mer stimu- lerande och varierande, vilket skapar möjligheter att behålla per- sonal och skapa förutsättningar för lönsamhet. Dagens krav på att minst en farmaceut ska finnas tillgänglig i samt att personalens sammansättning och numerär ska vara sådan att kvalitet och säkerhet inte äventyras ska kvarstå. Farmaceutisk kompetens måste alltid finnas till hands i som stöd för den personal som ger råd i egenvården vid mer komplicerade frågor. Personal som har kortare utbildning än apotekstekniker eller motsvarande ska dock inte ha behörighet att ge råd om egenvård, men ha en skyldighet att informera kunderna om vem som kan ge egenvårdsrådgivning. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag Rådgivningskompetens bör tydliggöras för konsumenten Utredningen anser att den breda av titlar hos personalen i egenvården kan göra det otydligt för kunderna om vem som tillhör en legitimerad yrkeskår och vem som har adekvat kompetens att ge egenvårdrådgivning. Utredningen bedömer att det är viktigt att apoteksaktörerna ser till att det är tydligt för konsumenterna vilken kompetens de möter i ett apotek. 5.6.2Effekter av kompetenskrav för egenvårdsrådgivning Kravet på en lägsta kompetens för egenvårdrådgivning leder till högre och jämnare kvalitet i rådgivningen på apotek. Det innebär också bättre patientsäkerhet och bättre förutsättningar för apoteken att verka för god läkemedelsanvändning. Personalsammansättningen på apotek kan behöva förändras Personalsammansättningen på enskilda apotek varierar stort. Samt- liga apotek har dock minst en farmaceut närvarande eftersom det är ett lagkrav.38 Det innebär att samtliga apotek teoretiskt sett har förutsättningar att leva upp till det före- slagna kravet på kompetens minst som apotekstekniker för egen- vårdsrådgivning . På de flesta apotek ansvarar farma- ceuter för egenvårdsrådgivning tillsammans med apotekstekniker och annan personal. Till följd av kravet att kompetens minst som apotekstekniker eller motsvarande krävs för egenvårdsrådgivning är det troligt att apoteken kommer att behöva anpassa bemanningen. Det kan räcka med att göra mindre förändringar, till exempel avseende omfördelning av arbetsuppgifter hos den redan anställda personalen, men det kan även krävas nyanställning av apotekstekniker eller motsvarande. Det innebär i så fall vissa ökade kostnader för apoteken. 38 2 kap. 6 § 1 Lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag 5.7Kraven på grundkompetens och kompetensutveckling ska förtydligas Apotekspersonalens kompetens är central för apotekens möjlighet att bidra till bättre läkemedelsanvändning. Det gäller såväl fack- kunskap om läkemedel, utbyte av läkemedel, läkemedelsanvänd- ning och egenvård som kommunikativ kompetens. Läkemedels- och egenvårdsområdena utvecklas och förändras ständigt, likaså det omfattande regelverk som styr apoteksverksamheten. Detta inne- bär att kontinuerlig kompetensutveckling är mycket viktig för apo- tekspersonal. Personalens kompetens är en förutsättning för att apoteken ska kunna utveckla sin verksamhet inom grunduppdraget och särskilt inom den andra huvuduppgiften, som är rådgivning och att verka för god läkemedelsanvändning. Utredningen föreslår därför förtydliganden avseende dels examensordningen för farma- ceuter och dels kompetensutveckling för apotekspersonal. 5.7.1Examensordningen för receptarie- och apotekarexamen ska kompletteras Utredningens förslag: Krav avseende förmåga att ge indivi- duellt anpassad information och rådgivning om läkemedel bör läggas till i examensordningen för receptarieexamen i bilagan till högskoleförordningen. Motsvarande krav på fördjupad förmåga bör läggas till i examensordningen för apotekarexamen. Farmaceuter på apotek har en nyckelroll för patienters läke- medelsanvändning. De ska säkerställa att patienten är tillräckligt informerad och involverad i sin läkemedelsanvändning och fånga upp tecken på eventuella problem och förebygga eller åtgärda dem. Centralt för denna insats är kundmötet, som ofta är koncentrerat tidsmässigt. Patienten är inte mottaglig för hur mycket information som helst. En väl utvecklad kommunikativ kompetens och förmåga till saklighet, lyhördhet och beslutsamhet krävs därför av farma- ceuter som arbetar på apotek. Syftet med att lägga till krav avseende förmåga att ge individuellt anpassad information och rådgivning om läkemedel i examens- ordningen för receptarieexamen och motsvarande krav på fördjupad Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag förmåga i examensordningen för apotekarexamen, är att säkerställa nödvändig kompetens hos de farmaceuter som bemannar apoteken. Farmaceututbildningarna möter inte fullt ut de behov som finns Utredningen har konstaterat att en av bidragande orsak till att råd- givningen i samband med receptexpedition i vissa fall brister är att farmaceuter i sin grundutbildning inte får tillräcklig träning och självförtroende i den rådgivande rollen. Detta har framkommit genom de kontakter med branschföreträdare, forskare, fackför- bund, universitetsrepresentanter och enskilda farmaceuter som ut- redningen haft. anser att det finns en tydlig potential att förbättra utbildningarna så att nyutexaminerade farmaceuter är bättre rustade för arbete på apotek. De farmaceutiska grundutbildningarna behöver i högre grad än anpassas för att möta apotekens behov av kvalificerad personal. Det finns därför skäl för lärosätena att utveckla utbildningsprogrammen. För att säkerställa en sådan utveckling föreslår utredningen att examensordningen för receptarie- och apotekarexamen ska kompletteras med tydligare krav med inriktning på kommunikativ skicklighet och förmåga att tillämpa farmaceutisk kunskap i dialog med patient. Väl utvecklad kommunikativ kompetens krävs av farmaceuter Utredningens definition av apotekens grunduppdrag, huvudupp- gifter (avsnitt 5.2) och preciserade krav på kontroll- och rådgiv- ningsskyldigheter (avsnitt 5.4.4–5.4.7) leder till att behovet av farmaceuter med god kommunikativ förmåga ökar. Genom sin grundutbildning ska farmaceuter ha lärt sig använda farmaceutisk kunskap i dialog med apotekskund och under hand- ledning tränat sig i att kommunicera med patient och vårdpersonal. Väl utvecklad kommunikativ kompetens krävs även av de farma- ceuter som i ökande utsträckning anställs inom hälso- och sjuk- vården. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag Examensordningen för farmaceuter ska kompletteras Examensordningen för receptarie- och apotekarexamen anges i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Som en konsekvens av att det definieras i lag att en av apotekens huvuduppgifter är att ge rådgivning och bidra till en god läkemedelsanvändning, bör krav för examen som apotekare och receptarie kompletteras med krav avseende den kommunikativa förmågan. För sjuksköterskeexamen ställs bland annat kraven att studen- ten ska visa förmåga att kunna informera patienten om läkemedlens effekter och biverkningar samt tillämpa sitt kunnande för att hantera olika situationer, företeelser och frågeställningar utifrån individers och gruppers behov. Utredningen anser att examensordningen för receptarie- och apotekarexamen ska kompletteras med liknande krav som berör den kommunikativa kompetensen, förståelse för olika gruppers behov samt förmåga att tillämpa den farmaceutiska kunskapen i dialog med patient. Utredningen föreslår därför att examensordningen för receptarie- examen kompletteras så att det under rubriken färdigheter och förmågor anges att studenten ska visa förmåga att ge individuellt anpassad information och rådgivning om läkemedel. På motsvarande sätt bör examensordningen för apotekarexamen kompletteras med krav på fördjupad förmåga att ge individuellt anpassad information och rådgivning om läkemedel. Effekter av att utveckla examensordningen för apotekarexamen och receptarieexamen Lärosäten som ger de farmaceutiska utbildningsprogrammen be- höver anpassa kurs- och utbildningsplanerna till en ny examens- ordning. Utbildningarna behöver anpassas och viss justering i de kurser som ges inom respektive utbildningsprogram. Detta innebär ett visst arbete för lärosätena och därmed också en viss kostnad. Receptarier och apotekare kommer som en följd av förslaget att under sin studietid få mer träning i sin kommunikativa kompetens och förmåga att använda farmaceutisk kunskap i dialog med kon- sument. Detta kommer att öka förutsättningarna för farmaceuter på apotek och i andra delar av hälso- och sjukvården att genom Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag rådgivning bidra till patientsäker och kostnadseffektiv läkemedels- användning. 5.7.2Kraven på kompetensutveckling bör förtydligas Utredningens bedömning: Apotekspersonalen ska ges den kompetensutveckling som krävs i förhållande till apotekens grunduppdrag och tre huvuduppgifter. Kravet på dokumentation av kompetensutveckling bör endast omfatta aktiviteter som inriktas på grunduppdraget och de tre huvuduppgifterna. Detta bör framgå av föreskrifter. Syftet med att förtydliga kravet på kompetensutveckling är att det i högre grad än bör ansluta till apotekens grunduppdrag och tre huvuduppgifter (enligt avsnitt 5.2) och därmed öka fokus på den verksamheten. Nuvarande reglering har öppnat för tolkningar om vilken kompetensutveckling som behövs Enligt nuvarande vägledning till de krav på kompetensutveckling som åligger tillståndshavaren enligt föreskrifter ska all personal kontinuerligt få den fortbildning som arbetsupp- gifterna kräver. Vidare gäller att fortbildningen anpassas efter de arbetsuppgifter som varje person har och ställas i relation till den verk- samhet som bedrivs.39 Denna vägledning ger enligt utredningens bedömning utrymme för tillståndshavaren att anpassa kompetens- utvecklingen helt till den verksamhet som bedrivs. Det har framkommit i utredningen att det trots apoteks- aktörernas centrala arbete med kompetensutvecklingsplaner ofta är avgörande hur den lokala apotekschefen ser på kompetensut- veckling. Fyra av tio farmaceuter uppger att de har en chef som inte alls uppmuntrar till kompetensutveckling. 39 Vägledning till föreskrift (LVFS 2009:9) om detaljhandel vid öppen- vårdsapotek, dnr 3.2-2013-094443. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag glidning (se avsnitt 3.8.) och ökade fokus på handelsvaror har även påverkat inriktningen på den kompetensutveckling som sker. Som anges i avsnitt 4.3.8 anser apotekspersonalen att möjligheterna till kompetensutveckling inom bland annat farmaci har försämrats efter omregleringen. I Farmaceuters undersökning 2014 angav av farmaceuterna att de inte får någon farma- ceutisk kompetensutveckling alls. Det har även framkommit i tillsyn att en vanlig avvikelse är att dokumenta- tionen brister om den kompetensutveckling som genomförts. En betydande del av den kompetensutveckling som genomförs är inte producentoberoende, vilket skulle kunna innebära att rådgivningen som personalen ger till viss del inte heller är det. Kompetens och kompetensutveckling ska ansluta till apotekens grunduppdrag Ändamålsenlig kompetensutveckling är mycket viktig för att farmaceuter ska ha förutsättningar att göra säkra expeditioner och att stödja patienter i läkemedelsanvändningen med rådgivning. Även för övriga personalkategorier på apotek är kompetens- utveckling inom läkemedelsområdet central. För att öka kvalitet och säkerhet i apotekens verksamhet ska personalen få kompetensutveckling som ansluter till apotekens grunduppdrag och de tre huvuduppgifterna. Det innebär bland annat att farmaceuter och apotekstekniker ges kompetensutveckling som gör att de kontinuerligt upprätthåller sin rådgivningskompetens. Utredningen bedömer därför att kravet om kompetensutveckling bör förtydligas i föreskrifter. Det innebär att kompetens och kompetensutveckling i högre grad än bör fokusera på farmaceutisk kompetens och på att fullgöra uppgift- erna inom grunduppdraget. I praktiken innebär det att kompetens- utveckling för farmaceuter bör fokusera på användning av recept- belagda och receptfria läkemedel, medan kompetensutveckling för apotekstekniker eller motsvarande bör fokusera på användning av receptfria läkemedel och egenvårdsprodukter. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag Endast kompetensutveckling som ansluter till apotekens grunduppdrag behöver dokumenteras Det finns ett krav på att all fortbildning och kompetens- utveckling ska dokumenteras för varje enskild medarbetare.40 För att understryka vikten av att kompetensutvecklingen ansluter till grunduppdraget föreslår utredningen en lättnad i detta krav. Det innebär att endast kompetensutveckling som inriktas på grund- uppdraget och de tre huvuduppgifterna behöver dokumenteras. Inget hindrar att apotekspersonalen genomför kompetensut- veckling som ligger utanför grunduppdraget, men dessa aktiviteter behöver då inte längre dokumenteras. Effekter av att förtydliga kraven på kompetens och kompetensutveckling En effekt av förslaget är att det blir ett ökat fokus på personalens kompetensutveckling i de delar som avser farmaceutisk kompetens och som ansluter till apotekens grunduppdrag. Ökat fokus på farmaceutisk kompetensutveckling bör öka kvaliteten i apotekens verksamhet i dessa delar. 5.8Tydligare krav på apotekens lokaler Utredningens förslag: Det ska i lagen om handel med läke- medel anges att apotekens lokaler i de delar där information och rådgivning lämnas om läkemedel, utbyte av läkemedel, läke- medelsanvändning och egenvård ska vara utformade så att konsumenternas integritet skyddas. Syftet med att förtydliga kraven på avseende de delar där information och rådgivning ges är att i högre grad än skapa utrymmen för farmaceuterna att ge individuellt anpassad rådgivning och skydda patienters personliga integritet. Detta ökar möjligheterna för apoteken att förbättra rådgivningen 40 3 § föreskrifter (2009:9) om detaljhandel vid öppenvårdsapotek. Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag SOU 2017:15 och därmed i större utsträckning bidra till bättre läkemedels- användning. I föreskrifter och i vägledningen till föreskrifterna finns det krav på att apotekslokalerna ska vara utformade så att konsumenternas integritet skyddas (avsnitt 4.5.2). Men i praktiken är rådgivningsmiljön på apoteken ofta inte utformad så att den lever upp till syftet med bestämmelserna. Det visar bland annat patienternas och farmaceuternas upplevelser och resultatet av tillsyn där avvikelser avseende lokalernas utformning är vanligt före- kommande. Tillgången på avskilda utrymmen för rådgivning har också försämrats efter omregleringen. Apoteksanställda uppger att utrymmet kring receptdiskarna inte är utformat på ett sätt som stödjer samtal med en patient så att den personliga integriteten kan skyddas. Farmaceuter uppger att de i bland, för att undvika att kränka patientens integritet, inte ger all information de bedömer nödvändig för att säkerställa god läkemedelsanvändning. Konsumentens integritet ska skyddas i rådgivningen Rådgivningsmiljöns utformning är en förutsättning för att farma- ceuterna ska kunna uppfylla kraven på kontroll av förskrivningar och individanpassad rådgivning om läkemedel, utbyte av läkemedel, läke- medelsanvändning och egenvård. En del apotek har särskilda rådgiv- ningsrum och för det fall rådgivningen sker är det en ändamålsenlig lösning. Majoriteten av alla kundmöten sker dock utan tidsbokning och det kan då vara svårt för patienten eller farmaceuten att innan receptexpeditionen påbörjas veta att det finns behov av att diskutera läkemedelsanvändningen mer avskilt. När expeditionen väl påbörjats kan det också vara svårt att veta om interaktionen mellan patient och farmaceut bör föras över till en mer avskild del av lokalen. Därför bör varje plats vara utformad så att patientens integritet skyddas. Eftersom en avskild rådgivningsmiljö är en förutsättning för att farmaceuten ska kunna ge konsumenten information och rådgivning kring läkemedelsanvändningen som skyddet för konsu- Kvalitet och säkerhet på apotek – överväganden och förslag