sou · H5B338 · 2017-05-09 00:00:00 — analysera och redovisa möjligheterna att använda tillstånds- system eller andra alternativ till upphandling när privata aktörer ska anförtros att utföra välfärdstjänster, utreda vilka välfärdstjänster sådana alternativa system är lämp- liga för och föreslå hur dessa system bör utformas, klarlägga hur valfrihetssystemen enligt lagen (2008:962) om val- frihetssystem (LOV) bör klassificeras rättsligt, bedöma om det finns något behov av justeringar av LOV utifrån den rättsliga klassificeringen, föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utreda- ren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade, samt föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården, men med bibehållen möjlighet för patienterna att enligt 9 kap. 1 § patient- lagen (2014:821) välja utförare av offentligt finansierad öppen- vård (dir. 2015:22). Enligt direktiven skulle utredaren redovisa de ovan nämnda delarna av uppdraget . Utredningstiden för- längs. Uppdraget ska i dessa delar i stället redovisas tillsammans med uppdraget i övrigt, dvs. (Fi 2015:01) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offent- liga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Utredaren får nu i uppdrag att utreda utökad tillståndsplikt inom område samt hur de register som Inspektionen för vård och omsorg () för över verksamhet inom social- tjänsten samt hälso- och sjukvården kan förbättras. Utredaren ska även vidareutveckla förslag om krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet samt bedöma om någon motsvarande prövning bör göras av anställda i offentlig verksamhet som befinner sig i ledande ställning. Utreda- rens befintliga uppdrag i fråga om ekonomisk redovisning vidgas och förändras delvis. Utredaren får även ett vidgat uppdrag i de delar som rör kvalitet och uppföljning samt tillstånds- och auktori- sationssystem och andra alternativ till upphandling. Vidare tar regeringen bort uppdraget att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvals- system i primärvården enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Enligt de tidigare direktiven skulle utredningens uppdrag redo- visas . Uppdraget i de delar som rör ett nytt regelverk för utförande av välfärdstjänster för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är av- sedda för ska fortfarande redovisas . För uppdraget i övrigt förlängs utredningstiden och uppdraget i den delen ska redovisas . Regeringens utgångspunkt är att en god välfärd sätter brukaren i centrum och garanterar en hög kvalitet i verksamheten. Brukarens möjlighet att välja utförare av en mångfald av tjänster och aktörer är en viktig del i regeringens politik. Regeringen anser att det är rimligt att kräva att privata aktörer som tillhandahåller välfärds- tjänster ska kunna visa att de offentliga medlen kommer brukarna till godo. ska enligt sina ursprungliga direktiv utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras. Syftet med utred- ningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel återförs till den verksamhet där de uppstått. Utredaren ska analysera om kraven bör vara lika för alla utförare eller om det finns behov av att ställa olika krav beroende på drifts- och verksam- hetsform och verksamhetsområde. Utredaren ska även undersöka hur regelverket för upphandling av bl.a. sociala tjänster kan förenklas och göras mer flexibelt samt föreslå insatser för att förbättra förutsättningarna för den idéburna sektorn i välfärden, inom ramen för bl.a. upphandlingsrätten. Utre- daren ska vidare klarlägga hur valfrihetssystem enligt LOV bör klassificeras rättsligt och bedöma om det finns behov av justeringar av LOV utifrån denna klassificering samt föreslå de författnings- ändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Utredaren skulle också enligt de ursprungliga direktiven föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem enligt LOV i primärvården, men med bibehållen möjlighet för patienterna att enligt 9 kap. 1 § patientlagen (2014:821) välja utförare av offentligt finansierad öppen- vård. Utredaren har även i uppdrag att föreslå bestämmelser som reglerar hur ekonomisk information för vissa välfärdstjänster ska redovisas på enhetsnivå. Utredaren ska vidare analysera och föreslå vilken statistik och annan information som bör finnas tillgänglig för att kunna följa upp andelen aktörer med vinstsyfte respektive idéburna aktörer inom välfärdsområdet samt följa upp om offent- liga medel används för avsedd verksamhet. Utredaren ska också utvärdera de regler som gäller för tillfälliga asylboenden och föreslå åtgärder som innebär krav på att privata aktörer som vill ta del av offentliga medel ska kunna visa hur dessa ska användas i verksamheten och komma brukarna till godo. Vilka krav som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn har i viss mån redan utretts av Ägarprövnings- utredningen (Fi 2012:11) och av (U 2011:04). tillsattes av den förra regeringen med syfte att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verk- samhet. överlämnade sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. var en parlamentariskt sammansatt kommitté som tillsattes av den förra regeringen för att utreda regler och villkor för fristående skolor m.m. Kommittén överlämnade sitt betänkande Friskolorna i Samhället (SOU 2013:56). Även det betänkandet har remissbehandlats. Problembeskrivning och behovet av utredning Ett av förslag är att det ska krävas till- stånd från för att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ yrkesmässigt ska få bedriva verk- samhet i form av hemtjänst. Remissinstanserna har varit överväg- ande positiva till att införa tillståndsplikt för hemtjänst. har anfört att det har varit en låg tröskel för att kunna etablera sig vilket har lett till förekomsten av ett antal oseriösa utförare. Kammarrätten i , , , , och kommuner samt Kommuner och Landsting (SKL) har dock ansett att det behöver förtydligas vad som avses med hemtjänst. , , och kommuner, Svenska Vård samt Tjänstemännens Centralorganisa- tion har vidare ansett att det kan ifrågasättas om hemtjänst som inte innefattar personlig omvårdnad bör vara tillståndspliktig. Många remissinstanser har uttryckt farhågor för att en utökad tillstånds- plikt kommer att leda till att IVO:s handläggningstider, som upplevs vara för långa, blir ännu längre. Några remissinstanser har ansett att tillståndsplikt bör övervägas även för sådana insatser som angränsar till hemtjänst och personlig assistans. kommun har påpekat att ledsagarservice, kontakt- person och avlösarservice är uppdrag som ställer stora krav på per- sonlig lämplighet och kontinuitet hos dem som utför uppdragen. har anfört att boendestöd är en specialiserad form av hemtjänst och därför också bör omfattas av tillståndsplikt. har framhållit att målgruppen för denna typ av insatser är individer med psykiska eller fysiska funktionsnedsätt- ningar, precis som när det gäller hemtjänst eller boende med sär- skild service. Vad som gör att boende med boendestöd, avlösar- service och ledsagarservice skulle undantas från tillståndsplikt fram- står därför som svårbegripligt enligt kommunen. föreslår att det ska uppställas krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämplighet för till- stånd att bedriva verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, samt godkännande av enskilda att bedriva utbildning inom skolväsendet enligt skollagen (2010:800). har bedömt att ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt intresse för att bedriva utbildning. Eftersom frågan om ägarpröv- ning inom välfärdssektorn utretts av har dock framfört sina överväganden till Ägar- prövningsutredningen i stället för att lämna några författningsförslag i denna del. Den övervägande delen av de remissinstanser som yttrat sig över förslag i denna del har ansett att det kan vara positivt med någon form av prövning, dels av att det finns ekonomiska förutsättningar för att bedriva verksamheter långsik- tigt, dels av att ägare och ledning har tillräcklig kompetens och är allmänt lämpliga. Många remissinstanser har dock ansett att försla- get behöver förtydligas. Exempelvis har SKL anfört att bestämmel- serna bör vara mer preciserade och tydligare ange de ramar inom vilka regeringen ska få röra sig vid meddelandet av föreskrifter om villkor för tillstånd. har ansett att frågan om hur den ekonomiska uthålligheten ska bedömas bör utredas vidare. Här finns olika tänkbara medel som soliditetskrav, garantier, krav på eget kapital i förhållande till omsättningen etc. Det är enligt inte acceptabelt att respektive tillståndsmyndighet med- delar föreskrifter innan en sådan utredning skett. Statens skol- inspektion har anfört att utredningens överväganden inte ger till- räcklig ledning vid bedömningen av ekonomisk långsiktighet. har därför ansett att begreppet behöver analy- seras och förtydligas ytterligare under den fortsatta beredningen. Flera remissinstanser har framfört att någon form av prövning liknande den som föreslår även bör över- vägas för verksamheter i offentlig regi. har framfört att det är orimligt att kompetenskrav och lämplighetskrav ska vara lägre för offentligt drivna verksamheter. Friskolornas riks- förbund har ansett att principen om lika villkor är av allra största vikt och att förslagen om ägar- och ledningsprövning därför ska gälla likvärdigt för alla huvudmän, även kommunala. har anfört att det är orimligt att personer som inte godkänts hos en privat aktör ska kunna användas av en kommun. Dessutom innebär en sådan skillnad i regelsystemen att konkurrens- situationens fördelar sätts ur spel. har framfört att även om det av naturliga skäl inte går att direkt överföra utred- ningens förslag till att även gälla t.ex. en kommun, bör andra metoder övervägas som har samma syfte, dvs. att säkerställa att verksam- heten har förutsättningar att drivas på ett seriöst sätt med tillräck- liga resurser till förfogande. har erfarit att de register som för över verksamhet inom och hälso- och sjukvården inte är fullständiga. understryker vikten av att den anmälningsplikt som finns enligt SoL, LSS och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) efterlevs av såväl offentliga som privata utförare och att säkerställer att registren är uppdate- rade. Registren är avgörande för att kunna bedriva en modern och riskbaserad tillsyn. Myndigheter som t.ex. upphandlar hälso- och sjukvård bör säkerställa att utförarna anmält sig till vårdgivar- registret. Om anmälningsplikten inte efterlevs finns det, enligt , anledning för regeringen att överväga att införa lagkrav om att en utförare måste vara upptagen i ett register för att få leverera till offentlig sektor. har uppgett i sitt remissvar att förbundet och i kontakt med olika myndigheter har observerat avsaknaden av fungerande register vad gäller leverantörer av väl- färdstjänster. Det är enligt förbundet angeläget att sådana register upprättas och förbättras. har framfört att ofullstän- diga register innebär ett allvarligt hinder för nationell uppföljning, statistik och tillsyn. ser ett behov av bättre register för att få en nationell överblick över kvalitetsutvecklingen i verk- samheterna och underlag för analyser. Myndigheten för vårdanalys, Statskontoret, , kommun och har framfört i sina remissvar att ett lagkrav på att vara upptagen i ett register för att få delta i upphandlingar enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och valfrihetssystem enligt LOV bör övervägas. har i sitt remissyttrande angett att myndigheten delar Ägarprövnings- utredningens bedömning angående behovet av uppdaterade register. har anfört att myndigheten med dagens reglering inte har möjlighet att säkerställa att registren är uppdaterade, utan endast kan verka för att så sker. har i sitt remissyttrande anfört att möjlig- heterna att inom ramen för LOV utesluta utförare som inte utför tjänsterna i enlighet med ingångna avtal behöver stärkas. slutning på grund av tidigare bristande avtalsuppfyllelse krävs i nu- läget att den upphandlande myndigheten kan påvisa allvarliga fel i yrkesutövningen, vilket har lett till att det enligt kommunen varit svårt att utesluta utförare som inte uppfyllt kvalitetskraven. Mot denna bakgrund bör enligt en ändring eller komplettering av befintligt regelverk eller ett nytt regelverk över- vägas i syfte att ge ökade möjligheter till att pröva kvaliteten av en erbjuden tjänst, vilket skulle möjliggöra för kommunen att också väga in tidigare erfarenheter. Mot denna bakgrund ser regeringen ett behov av ytterligare ut- redning och ändrar uppdraget enligt följande. Det finns vissa insatser enligt SoL och LSS som inte är tillstånds- pliktiga, t.ex. boendestöd och avlösarservice. Utredaren får i upp- drag att vidareutveckla de överväganden som gjorts av Ägarpröv- ningsutredningen genom att utreda behovet av tillståndsplikt för enskilda utförare att driva verksamhet enligt SoL och LSS som enligt nuvarande lagstiftning inte är tillståndspliktig. Om ett behov kon- stateras, ska utredaren lämna förslag på att införa sådan tillstånds- plikt. Utredaren ska väga för- och nackdelar med en utökad till- ståndsplikt med beaktande av effektivitet, administrativa kostnader och konsekvenser av att utvidga IVO:s nuvarande uppdrag. Det gäller särskilt konsekvenser för IVO:s övriga verksamhet. Utredaren ska även lämna förslag på och definiera vilka insatser som ska anses ingå i begreppet hemtjänst och som ska omfattas av tillståndsplikt. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Utredaren ska vidareutveckla förslag om krav på ekonomisk långsiktighet, insikt, erfarenhet och lämp- lighet för tillstånd att bedriva verksamhet enligt SoL och LSS samt för godkännande att bedriva utbildning inom skolväsendet enligt skollagen genom att förtydliga dessa begrepp och föreslå de änd- ringar av författningsförslag som utred- aren anser är nödvändiga. Utredaren ska beakta villkoren för aktö- rer av olika storlek och olika drifts- och verksamhetsformer. Ut- redaren ska även bedöma om en motsvarande prövning i någon form bör göras av anställda som befinner sig i ledande ställning i offentlig verksamhet och, om det bedöms lämpligt, föreslå de för- fattningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Vilka konsekvenser en sådan pröv- ning skulle få för den kommunala självstyrelsen ska beaktas sär- skilt. Utredaren ska även beakta att verksamheten i kommuner och landsting ytterst styrs av folkvalda församlingar som bär ett poli- tiskt ansvar, vilket innebär att ansvarsutkrävande sker genom fria och öppna val. Öppenhet och insyn i användandet av offentliga medel Enligt de ursprungliga direktiven ska utredaren föreslå bestäm- melser som reglerar hur ekonomisk information för välfärdstjänster ska redovisas på enhetsnivå samt överväga om det är möjligt och lämpligt att en sådan redovisning även omfattar de särskilda utbild- ningsformerna och annan pedagogisk verksamhet enligt 24 och 25 kap. skollagen. Utredaren ska även föreslå hur en sådan ekono- misk information ska utformas så att den blir öppen, enhetlig och lättillgänglig. Detta uppdrag ändras nu på så sätt att utredaren ska analysera och utvärdera för- och nackdelar med att redovisa eko- nomisk information för välfärdstjänster på enhetsnivå, och endast föreslå bestämmelser om sådan redovisning om fördelarna bedöms väga tyngre. Om utredaren bedömer att redovisning på enhetsnivå är att rekommendera, ska utredaren även överväga om det är möj- ligt och lämpligt att en sådan redovisning även omfattar verksam- het i offentlig regi, och i så fall presentera förslag på hur motsva- rande krav för verksamhet i offentlig regi ska utformas. Utredaren ska beakta de särskilda förutsättningar som gäller för verksamhet i offentlig regi. Uppdraget om ekonomisk information omfattar inte de skolformer som utreds av (U 2014:14). Mätning och uppföljning av kvalitet Att skattemedel används till just det de är avsedda för är ansvars- fullt och möjliggör kvalitet i de offentligt finansierade verksam- heterna, vilket är avgörande för medborgares och brukares tillit till välfärdstjänsterna. Kvaliteten behöver även kunna följas upp i efter- hand. Det är både en fråga om effektiv användning av gemensamma medel och en fråga om trygghet och rättssäkerhet för brukarna av välfärdstjänsterna. Utredaren ska därför analysera hur olika kvalitets- mått kan användas på ett strategiskt sätt vid exempelvis upphandling av välfärdstjänster och uppföljning av utförda välfärdstjänster. I syfte att skapa bättre förutsättningar för tillsyn ska utredaren analy- sera vilka möjligheter som finns att förbättra de register som för över verksamhet inom och hälso- och sjukvården samt efterlevnaden av anmälningsplikten för sådan verksamhet. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utredaren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade samt särskilt analysera vilka konsekvenser dessa förslag får för . Som ett tillägg till uppdraget om tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till upphandling får utredaren också i uppdrag att, inom ramen för utredningens bedömning av hur valfrihets- system enligt LOV bör klassificeras rättsligt, utreda behovet av ut- ökade möjligheter att utesluta utförare i valfrihetssystemen. Utre- daren ska även föreslå de ändringar i LOV som i övrigt bedöms vara motiverade och möjliga med hänsyn till den rättsliga klassifi- ceringen. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som utre- daren utifrån sitt uppdrag anser vara befogade. Vidare tar regeringen bort utredningens uppdrag att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt LOV. Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren redovisa de delar av uppdraget som gäller tillstånds- och auktorisationssystem och andra alternativ till upphandling samt skyldigheten att erbjuda vård- valssystem i primärvården . I övrigt skulle utredaren redovisa sitt uppdrag . Regeringen beslutade att förlänga utrednings- tiden för deluppdraget till , så att upp- draget i sin helhet skulle ha redovisats senast detta datum. Uppdraget i de delar som rör ett nytt regelverk för utförande av välfärds- tjänster för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för ska fortfarande redovisas . För uppdraget i övrigt förlängs utrednings- tiden och uppdraget i den delen ska redovisas . –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. På användarnas villkor. 27.Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. 28.Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. 30.En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. –stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. 33.Stärkt ställning för hyresgäster. 34.Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystem- tjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. 35.Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 36.Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. –förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. 38.Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? På användarnas villkor. Vissa frågor inom fastighets- och stämpel- skatteområdet. En omreglerad spelmarknad. Del 1 och 2. Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. [31] Stärkt ställning för hyresgäster. Informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster. – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – stärkt konkurrenskraft med kemikaliesmarta lösningar. Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. i –2014.