sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — I förarbetena beskrevs det som en könsneutral förändring som gav både kvinnor och män rätt när en förälder saknades. Vid samma tillfälle utvidgades även möjligheten för rätt till tillfällig för- äldrapenning till annan försäkrad till att gälla även de fall då föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta varken kan förvärvsarbeta eller vårda barnet. Dessutom återinfördes kontaktdagarna. Föräldrar fick rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år för barn som fyllt sex men inte när föräldrarna avstod från förvärvsarbete i samband med besök i barns skola eller fritidshem. (SFS 2001:141; prop. 2000/01:44, s. 28 f.) Kontaktdagarna togs bort av besparingsskäl (SFS 2003:423; prop. 2002/03:100, s. 186). En andra reserverad månad införs och förmånstiden förlängs infördes ytterligare en reserverad månad inom föräldrapenningen. utökades förmånstiden med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning, innebärande en total förmånstid för föräldrapenningen (16 månader) sammanlagt för föräldrarna. I regeringens proposition angavs att det huvudsakliga syftet med förändringen var att förenkla för småbarns- föräldrar att kombinera arbete och föräldraskap. Med hänvisning till och , förkortad FB, konstatera- des också att försäkringen utgick från barnets bästa och att barnet be- hövde och hade rätt att vårdas av båda sina föräldrar. Vidare konstate- rades att den första reserverade månaden hade medfört att betydligt fler pappor tog del i vården av sina barn. infördes också en femte förmånsnivå motsvarande en åttondels förmån inom föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. Syftet var att ytterligare öka flexibiliteten så att föräldrar bättre kunde kombinera arbete med familj. Motsvarande rätt till ledighet infördes i föräldraledig- hetslagen. (SFS 2001:141; SFS 2001:142; SFS 2001:143; prop. 2000/01:44, s. 1 och 22 f.) Vid utskottsbehandlingen av regeringens proposition i yrkade ledamöter från de borgerliga partierna om avslag på reger- ingens förslag om förlängning av föräldrapenningens förmånstid. De borgerliga partierna ansåg att reformen var för kostsam och var nega- tiva till att staten skulle bestämma hur föräldrarna fördelade ledig- heten. 2000/01:SfU10; 2011, s. 178) slopades begreppet garantinivå och ersattes med föräldrapenning på lägstanivå. Vidare infördes föräldrapenning på grundnivå som en ytterligare ersättningsnivå. Föräldrapenning för dagar som ersattes enligt grundnivån lämnades med per dag. De med föräldrapenning på lägstanivå förblev oförändrade och ersattes med per dag. (SFS 2001:1105; prop. 2001/02:1, utg.omr. 12, s. 28 f.) Den som var bosatt i var försäkrad för föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå och den som hade arbete i var försäkrad för föräldrapenning över lägstanivå och sedermera föräldrapenning på grundnivå eller över grundnivå (SFS 2001:1108; SFS 2006:362). Föräldrapenningen på grundnivå höjdes till för hel dag (SFS 2002:1136; prop. 2002/03:1, utg.omr. 12, s. 21) och till 180 kro- nor (SFS 2003:1218; prop 2003/04:1, utg.omr. 12, s. 21). Den tillfälliga föräldrapenningen utvidgas gjordes ett flertal ändringar inom den tillfälliga föräldrapenningen så att ersättningsrätten kom att omfatta fler för- säkrade och fler situationer. ändrades reglerna vad gäller de med tillfällig föräldrapenning som utges i samband med barns födelse eller vid adoption av barn som inte fyllt . Fram till dess hade så- dan ersättning i samtliga fall lämnats till pappan. ändrades reglerna så att rätten till ersättningen vid adoption eller då barnet har särskilt förordnade vårdnadshavare tillkom båda föräldrarna eller vårdnads- havarna och att dagarna som utgångspunkt fördelades med hälften till var och en av dem. Det konstaterades i förarbetena att situationen i dessa fall är annorlunda än den som ligger till grund för att en pappa har rätt till ersättning i samband med barns födelse. Dessutom inför- des en möjlighet för adoptivföräldrar och för särskilt förordnade vårdnadshavare att på motsvarande sätt som gällde för andra föräldrar låta en annan försäkrad få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ända- mål som avses. (SFS 2002:1138; prop. 2002/03:2, s. 38 f.) utvidgades rätten till tillfällig föräldrapenning på så sätt att föräldrar till ett svårt sjukt barn gavs rätt till ett obe- gränsat antal dagar med ersättning (SFS 2004:1250; prop. 2004/05:1, utg.omr. 12, s. 26). Den nya regeln trädde i kraft och ändrades genom att uttrycket ”svårt sjukt barn” ersattes med ”allvarligt sjukt barn” (SFS 2006:365; prop. 2005/06:159, s. 17 f.). Anledningen var att tillämpningen hade blivit mer restriktiv än vad som varit avsett. En ytterligare ändring vad gäller reglerna för tillfällig föräldrapen- ning gjordes till följd av nya regler i om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i äktenskap, registrerade partnerskap eller samboförhållanden mellan två kvinnor (SFS 2005:439; prop. 2004/05:137, s. 68). (Se avsnitt 3.1.3 om regleringen i .) Genom ändringen omfattas en kvin- na som enligt 1 kap. 9 § FB anses som ett barns förälder av rätten till tillfällig föräldrapenning i samband med barnets födelse på samma sätt som ett barns pappa. presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2004:19). Syftet med utredningen var att ta fram ett underlag för den ekonomiska politiken och skapa debatt om politikens ut- formning. I en bilaga till betänkandet presenterades en studie från som konstaterade att ett ojämnt uttag av för- äldraförsäkringen får negativa konsekvenser för kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Den åtgärd som ansågs som mest betydelsefull för att föräldraledigheten skulle bli mer jämställd var att knyta mer tid av föräldraförsäkringen till respektive förälder. Några sådana författnings- förslag lämnades emellertid inte. (Se 2011, s. 190 och där angiven hänvisning.) Kort tid därefter tillsatte den socialdemokratiska regeringen äldraförsäkringsutredningen som skulle göra en översyn av reglerna i föräldraförsäkringen med utgångspunkt i att försäkringen skulle verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. I sitt slutbetänkande (SOU 2005:73) föreslog utredningen bland annat att förmånstiden med föräldrapenning skulle förlängas , varav skulle vara vikta åt respektive förälder och den resterande tiden skulle få fördelas fritt mellan föräldrarna. Vidare före- slog utredningen att den tid under vilken föräldrarna kunde ta ut er- sättning skulle begränsas till dess att barnet hade fyllt . För tiden därefter föreslogs kontaktdagar inom den tillfälliga föräldrapen- ningen. Utredningens förslag genomfördes inte. höjdes i stäl- let inkomsttaket inom försäkringen i syfte att förmå de män som hade inkomster över taket att öka sitt uttag av föräldrapenning. Regeländ- ringen innebar att inkomsttaket vid beräkning av SGI höjdes från 7,5 till tio prisbasbelopp. Inkomsttaket tillämpades vid beräkning av bland annat havandeskapspenning, föräldrapenning och tillfällig för- äldrapenning. Inkomsttaket hade varit oförändrat sedan det infördes . Även föräldrapenning på lägstanivån höjdes, till . Höjningen av lägstanivån var enligt förarbetena avsedd att vara en för- stärkning av i första hand kvinnors ekonomi vid föräldraledighet men ansågs även vara ett incitament för män att i större utsträckning ta ut fler föräldrapenningdagar. (SFS 2006:359; prop. 2005/06:142, s. 14 f.) Inkomsttaket sänktes tillbaka till 7,5 prisbas- belopp. Sänkningen omfattade bland annat havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. Av jämställdhetsskäl behölls dock det högre taket för föräldrapenningen. (SFS 2006:1537; prop. 2006/07:1, utg.omr. 10, s. 52 f.) Jämställdhetsbonus och vårdnadsbidrag införs tillträdde en borgerlig regering. infördes i en särskild lag bestämmelser om en s.k. jämställdhetsbonus. Bonusen var en stimulansåtgärd i syfte att öka jämställdheten när det gällde föräldraledighet och deltagande i arbetslivet. Jämställdhetsbonusen innebar att den förälder som hade varit hemma längst med föräldra- penning fick en skattekreditering om han eller hon arbetade när den andra föräldern tog ut föräldrapenning. Bonusen lämnades till föräld- rar som hade gemensam vårdnad om ett barn. Hur stor bonusen blev styrdes dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräld- rarna delade på föräldrapenningen. Bonusens nivå bestämdes av den arbetande förälderns arbetsinkomst. Högsta bonusnivå var per dag. (SFS 2008:313; prop. 2007/08:93, s. 12 f.) I förarbetena till den nya lagen angavs att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan föräldrarna hade minskat till följd av införan- det av reserverade dagar men att kvinnornas uttag fortfarande var be- tydligt större jämfört med männens uttag. Med bonusen ville reger- ingen förbättra förutsättningarna för både män och kvinnor att ta ett aktivt och jämlikt ansvar för föräldraskapet, utan att frånta familjerna sitt självbestämmande. 2007/08:93, s. 12 f.) Vid utskottsbehandlingen av regeringens förslag till jämställdhets- bonus reserverade sig delar av oppositionen mot förslaget. Social- demokraterna ansåg att en jämställdhetsbonus i och för sig var positiv, men att förslaget var alltför komplicerat för att kunna överblickas och förstås av de flesta familjer. Risken var att bonusen därför skulle vara verkningslös med avseende på jämställdhet. Även ansåg att förslaget var alltför tekniskt komplicerat. 2007/08:SfU10) Vid samma tillfälle infördes också ett kommunalt vårdnadsbidrag i en särskild lag. Lagen innebar att kommuner kunde ge vårdnadshavare ett skattefritt kommunalt bidrag på maximalt och barn. Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag var att barnet inte använde offentligt finansierad förskoleverksamhet. (SFS 2008:307) Syftet med vårdnadsbidraget var att ge föräldrarna ökade möjligheter att vara hemma och vårda sitt barn då barnet var mellan ett och . I förarbetena betonades vikten av valfrihet och flexibilitet. 2007/08:91, s. 15 f.) infördes en utvidgad rätt till tillfällig föräldra- penning vid förälders sjukdom eller smitta. Syftet var att stödja en ensamstående förälder som inte kunde vårda sitt barn på grund av sjukdom. I förarbetena framhölls att situationen för en ensamstående förälder inte är densamma som för föräldrar i familjer med två för- äldrar eftersom de sistnämnda kan dela på ansvaret för vården av bar- net i olika situationer, t.ex. när en av föräldrarna blir sjuk. Det ansågs angeläget att en ensamstående förälder som blir sjuk och som inte kan vårda sitt barn inte skulle hamna i en sämre situation än föräldrarna i en familj där det finns två föräldrar. I det gällande regel- verket saknades en möjlighet att bevilja en annan person ersättning för att vårda barn i vissa fall. Den utvidgade rätten innebar att när en ensamstående förälder på grund av sjukdom inte kan vårda sitt barn, så kunde en annan försäkrad ges rätt till tillfällig föräldrapenning för vård Det krävdes inte att föräldern skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning om han eller hon inte hade blivit sjuk. Den utvidgade rätten till tillfällig föräldrapenning omfattade barn . För- månstiden var per barn och år. Det infördes en rätt till ledighet i föräldraledighetslagen för den som fick rätt till utvidgad tillfällig föräldrapenning. (SFS 2009:1050; SFS 2009:1051; prop. 2008/09:194, s. 25 f.) Den tillfälliga föräldrapenningen utvidgades ytterligare den 1 janu- ari 2011 genom att det infördes en rätt att få tillfällig föräldrapenning under per förälder och barn i samband med att ett barn avlidit (SFS 2010:2005). Regleringen infördes eftersom det inte hade varit möjligt för en förälder att uppbära någon ersättning när han eller hon inte vårdade barn (med undantag för vissa situationer). Detta kunde medföra att en förälder som till exempel hade vårdat ett sjukt barn som sedan avlidit, helt blev utan ersättning från den ena dagen till den andra. 2010/11:1, utg.omr. 10 och utg.omr. 12, s. 25 f.) En ny socialförsäkringsbalk och s.k. dubbeldagar införs upphävdes lagen om allmän försäkring och bestämmel- serna om havandeskapspenning, föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning fördes över till den nya socialförsäkringsbalken (SFS 2010:110; prop. 2008/09:200; prop. 2009/10:69). Regleringen strukturerades om i syfte att göra lagstiftningen tydligare. För att modernisera språket byttes beteckningen ”havandeskapspenning” ut mot ”gravi- ditetspenning”. Benämningen föräldrapenning på sjukpenningnivå in- fördes för den ersättningsnivå som tidigare hade benämnts föräldra- penning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning. infördes en möjlighet för föräldrarna att ta ut föräldrapenning under barnets första levnadsår (SFS 2011:1082). I förarbetena angavs att familjepolitiken ska stärka för- äldrars makt över sin livssituation och öka valfrihet (prop. 2010/11:146, s. 15 f.). Föräldrapenning på grundnivå höjdes per dag (SFS 2012:931; prop. 2012/13:1, utg.omr. 12, s. 33). Möjligheten för gravida egenföretagare att få graviditetspenning ut- ökades . Dessa fick , i likhet med vad som gällde för gravida arbetstagare, rätt till graviditetspenning vid risker i arbets- miljön. Den nya bestämmelsen innebar att en gravid försäkrad som hade inkomst av annat förvärvsarbete än anställning och som bedrev näringsverksamhet fick rätt till graviditetspenning, om förvärvsarbetet medförde risk för skadlig inverkan på hennes hälsa, graviditeten eller fostret. (SFS 2013:746) I förarbetena betonades att det var viktigt att främja företagande och eftersträva en ökad balans i försäkringsvillko- ren mellan anställda och företagare genom tydligare och mer rättvisa regler. Det ansågs inte tillfredsställande att möjligheten att beviljas gra- viditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön berodde på om man var anställd eller egenföretagare. 2012/13:159, s. 6 f.) Begränsning av föräldrapenning efter barnets fyraårsdag och höjd åldersgräns till tolv år infördes en begränsning innebärande att föräldra- penning efter barnets fyraårsdag lämnas under . Sam- tidigt höjdes åldersgränsen för att ta ut föräldrapenning till barnets tolvårsdag eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i . (SFS 2013:999) I förarbetena angavs att fyra- årsbegränsningen betonade att huvuddelen av föräldrapenningen borde användas när barnet var litet och behovet av omvårdnad var som störst. Det framhölls särskilt att begränsningen kunde medföra en snabbare etablering för utrikes födda föräldrar. Den höjda ålders- gränsen till motiverades med att den tillgodosåg föräldrars be- hov av ledighet från arbetet även för äldre barn, exempelvis under lov och studiedagar, eller vid deltagande i förskolans och skolans verk- samhet. 2013/14:4, s. 14 f.) I syfte att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet samt minska konflikter mellan föräldrar infördes även en be- stämmelse om att föräldrapenningen delas lika mellan föräldrarna vid gemensam vårdnad även på ersättningsnivå, dvs. dels i fråga om den tid för vilken förmånen lämnas på sjukpenning- eller grundnivå, dels i fråga om den tid för vilken förmånen lämnas på lägstanivå. En förälder fick därmed rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå. Sedan samma tidpunkt gäller kravet att den som avstår dagar till den andra föräldern ska ange vilka ersättningsnivåer avståendet avser. (Ibid. s. 15 f.) Det infördes också en bestämmelse om att föräldrapenning inte kan lämnas tillbaka än före den dag då ansökan har kommit in till . Jämställdhetsbonus och vårdnadsbidrag avskaffas och en tredje reserverad månad införs tillträdde en koalitionsregering bestående av Social- demokraterna och . infördes en ytterligare reserverad månad inom föräldrapenningen. Lagändringen innebar att det antal dagar för vilka en förälder inte kan avstå rätten till föräldrapenning till den andra föräldern utökades från 60 till 90. (SFS 2015:674) I förarbetena framhölls att åtgärden förstärkte incita- menten till ett jämställt uttag av föräldrapenningen som det gav utrymme för föräldrarnas behov av flexibilitet, exempelvis på grund av deras arbetssituation. Regeringen gjorde bedömningen att det var lämpligt att stegvis reservera mer tid åt vardera vårdnadshava- ren. En helt individualiserad föräldrapenning ansågs kunna medföra att föräldraledigheten förkortades betydligt för barn i de familjer där det av något skäl inte fanns möjlighet för den ena föräldern att ta ut föräldrapenning. En sådan modell ansågs även innebära att flexibilite- ten i försäkringen minskade betydligt. Vidare angavs att införandet av den första respektive den andra reserverade månaden haft olika effekt på uttaget av föräldrapenning, varför det ansågs rimligt att avvakta och analysera effekterna av en tredje reserverad månad innan ytterligare förändringar övervägdes. 2014/15:124, s. 6 f.) Mottagandet i var blandat. , och Kristdemokra- terna var negativa till förslaget och ansåg att föräldrarnas valfrihet och flexibilitet försämrades. Även var negativa me- dan och var positiva. 2015/16:SfU5) höjdes föräldrapenningen på grundnivå till per dag (SFS 2015:964; prop. 2015/16:1, utg.omr. 12, s. 27). Det kommunala vårdnadsbidraget upphävdes vid utgången av 2016 (SFS 2015:757). I förarbetena angavs att avskaffandet bidrog till att de jämställdhetspolitiska delmålen uppnåddes och att barnets rättigheter stärktes. Vidare beskrevs hur vårdnadsbidraget enbart hade nyttjats marginellt och att andra stödsystem täckte de behov föräldrar hade av ledighet och ersättning för omsorgen om barnen. Åt- gärden ansågs motverka att föräldrar drabbades av inlåsningseffekter och i stället ökade etableringen på arbetsmarknaden. 2014/15:147, s. 14 f.) Vid samma tillfälle avskaffades jämställdhetsbonusen (SFS 2016:1295). I förarbetena beskrevs att bonusen inte hade haft någon mätbar effekt på fördelningen av föräldrapenningen mellan föräldrarna. Regelverket hade visserligen förenklats 2012, men det ansågs fortfarande som ett krångligt sätt att ge föräldrarna drivkrafter till ökad jämställdhet. Vida- re angavs att de som utbetalades i bonus i huvudsak gick till föräldrar som ändå skulle ha delat föräldra- penningen mer lika. Den ansågs därför som en ineffektiv åtgärd för att förmå föräldrar till ett mer jämställt uttag av föräldrapenning och för- äldraledighet. 2016/17:1, utg.omr. 12, s. 35 f.) Särskilda regler om föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn från utlandet införs infördes nya regler om begränsning av föräldrapen- ningen för föräldrar som kommer till med äldre barn. Reglerna innebär att, om ett barn blir bosatt i landet lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräld- rarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. Om bosättning i stället sker efter det andra lev- nadsåret lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna, och vid flerbarnsfödsel under ytterligare för varje barn utöver det första. (SFS 2017:559; prop. 2016/17:154) Den senaste breda översynen av föräldraförsäkringen gjordes av För- äldraförsäkringsutredningen och redovisades i betän- kandet Reformerad föräldraförsäkring – Kärlek, omvårdnad, trygghet (SOU 2005:73). Det uppdrag som hade liknar i omfattning och inriktning på flera sätt det direktiv som föreliggande utredning styrs av. En central del av översyn var att föräldraförsäkringen skulle verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredningen skulle särskilt se över och belysa vilka incitament som kan minska skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar, effekterna av att reservera ytterligare månader, om föräldrar på lika villkor kan kombinera för- äldraskap med förvärvsarbete eller studier, nya familjebegrepp, havan- deskapspenningens (nu graviditetspenning) regelverk m.m. Barnkon- ventionen var en viktig utgångspunkt för översynen och även barnets tillgång till båda sina föräldrar. Utredningen lämnade ett antal olika förslag till förändringar av lagstiftningen, varav vissa har införts om än inte samlat. Utredningen föreslog bland annat att föräldrapenningen ska kunna tas ut fram till och med barnets fyraårsdag. Det föreslogs även att föräldrapenningen skulle byggas ut till att omfatta totalt 15 månader på sjukpenningnivå reserverade för var- dera vårdnadshavaren. Dessutom föreslog utredningen att det skulle införas en generell graviditetspenning under graviditetens sista månad. I syfte att göra det möjligt för föräldrar att vara lediga från arbetet med äldre barn föreslogs en ledighetsrätt i per barn och år för barn i åldern 4–. För två av dagarna skulle ersättning för förlorad arbetsinkomst ges med tillfällig föräldrapenning. Det föreslogs även en del ändringar avseende skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten, t.ex. att tidigare sjukpenninggrundande inkomst skulle kunna behållas fram till dess att barnet är , mot dagens 12 månader, som den s.k. snabbhetspremien skulle tas bort. Utredningen förordade att förslagen skulle hanteras samlat, men så blev inte fallet. De förslag som lämnade som bli- vit mer eller mindre införlivade i regelverket är till exempel en kon- centration av föräldrapenningen till barnets yngre åldrar, en möjlig- het för föräldrar att använda föräldrapenning för samma barn och tid, s.k. dubbeldagar, en höjning av grundnivån och en s.k. särskild föräldrapenning som syftar till att hjälpa ensamstående föräldrar som på grund av egen sjukdom är förhindrade att vårda barnet. Dessutom har en ytterligare månad reserverats för vardera föräl- dern, men de som är reserverade är relativt långt ifrån de som föreslog skulle reser- veras för vardera föräldern. 3.3.2Utredningar i närtid som berör föräldraförsäkringen I ett antal andra utredningar har frågan om föräldra- försäkringens olika regelverk varit föremål för diskussion och ibland även för förslag, även om utredningarnas direktiv inte har innehållit uppdrag att genomföra en översyn av dessa. Här redogörs för några av de mest centrala utredningarna och förslagen i stigande kronologisk ordning. , vars uppdrag i stort var att föreslå me- toder för att mäta och bedöma funktionstillstånd och arbetsförmåga samt beskriva och analysera begreppet arbetsförmåga, lämnade i sitt betänkande Gränslandet mellan sjukdom och arbete (SOU 2009:89) författningsförslag om förändringar av graviditetspenningen, inne- fattande en generell sådan förmån. Utredningen slog fast att eftersom gränsen för vad som ska anses vara en normal graviditet och vad som är sjukdom är flytande finns gränsdragningsproblem och risk för olik- formig tillämpning av regelverken. Motivet till förslaget var att en generell graviditetspenning i slutet av graviditeten skulle innebära en ökad likformighet och tydlighet för kvinnorna, för arbetsgivarna och för administrationen. Utredningen föreslog att den generella gravidi- tetspenningen skulle omfatta gravida kvinnor som vill vila från arbetet i slutet av graviditeten. Ersättningen föreslogs kunna betalas ut i . Ersättningsperioden föreslogs starta tidigast före beräknad förlossning och avslutas som senast vid förlossningen. För de kvinnor vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av graviditeten och där möjligheten till omplacering har prövats av arbetsgivaren, föreslogs en möjlighet att ansöka om s.k. särskild graviditetspenning före beräknad förlossning före beräknad förlossning. För en kvinna som förbjuds att fortsätta sitt arbete på grund av risker i arbetsmiljön skulle särskild föräldrapenning kunna betalas ut . För- slagen har inte genomförts. I betänkande Fortsatt föräldrar – om an- svar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) läm- nades förslag om att föräldrapenningens olika ersättningsnivåer skulle delas upp mellan vårdnadshavarna så att dessa hade rätt till hälften var av dagarna på sjukpenningnivå respektive lägstanivå. Motivet var att regelverket annars kunde medverka till och förstärka konflikter mellan föräldrarna eftersom det fanns möjlighet för en förälder att utan den