sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Vidare ska utredaren se över och förtydliga vissa försäkringsregler. Utredaren ska se över –hur behov av kunskap om arbetsmiljöns bety- delse för uppkomst av sjukdom ska kunna tillgodoses, –om ett stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada kan öka tydligheten och transparensen i arbetsskadeförsäkringen, –och lämna förslag om hur ett stöd för bedömning och beslut ska förvaltas, om utredaren finner ett sådant lämpligt, –hur det kan förhindras att människor gör rättsförluster på grund av att det inte prövas om en skada är en arbetsskada, –bestämmelserna om arbetsskada vid psykisk ohälsa –reglerna om arbetsskada till följd av smitta, –indexeringen av arbetsskadelivränta, –om en person som har en arbetsskada ska ha möjlighet till rehabili- teringsersättning utöver vad som gäller vid annan sjukdom och –om drivkrafterna för återgång i arbete kan förbättras. Utredaren ska i sina förslag utgå från att arbetsskadeförsäkringen även fortsättningsvis ska vara allmän och bygga på ett generellt arbets- skadebegrepp. Utredaren ska synliggöra och värdera sina förslag uti- från deras betydelse för jämställdhet och rättssäkerhet. Uppdraget ska redovisas . Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att få sina skador erkända som arbetsskada Andelen ansökningar om arbetsskadelivränta som beviljas är lägre för kvinnor än för män. Om man ser till kvinnor och män som arbe- tar inom samma yrke är skillnaden däremot mycket liten. Enligt social utvärdering (SBU) tyder forskningen också på att kvinnor och män reagerar lika på belast- ning (se exempelvis SBU:s rapport om arbetsmiljöns betydelse för ryggproblem). Skillnaden i beviljandegrad tycks främst bero på att kvinnor och män i stor utsträckning arbetar inom olika delar av arbetsmarkna- den och att andelen erkända arbetsskador är större i mansdomi- nerade delar av arbetsmarknaden. En förklaring till detta förhållande skulle kunna vara att skade- riskerna i manligt dominerade yrken är större. För att så är fallet talar att antalet allvarliga arbetsolyckor, inklusive dödsfall, betydligt oftare drabbar män. En annan förklaring som framförts bl.a. av Parlamentariska social- försäkringsutredningen (Mer trygghet och bättre försäkring SOU 2015:21) är att forskningen om arbetsmiljön är mindre utvecklad i de arbetsmarknadssektorer där flest kvinnor arbetar. Över huvud taget betonar Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att det vid handläggning av arbetsskador finns behov av evidensbaserad kun- skap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. Behov av tillgång till forskning Den första lagstiftningen om försäkring vid skada i arbete infördes . var risken för plötsliga olycksfall betydande. har arbetslivet förändrats mycket. I allt mindre utsträck- ning handlar arbetsskador om plötsliga olycksfall där sambandet mellan skada och arbete enkelt kan beläggas. I stället är orsakssam- banden ofta mycket komplexa. Kunskapen om vad som ger ohälsa ökar genom ny forskning. I takt med detta stiger kraven på att försäkringen ska möta nya typer av skador där man tidigare inte reflekterat över att de skulle kunna vara arbetsrelaterade. är mängden vetenskapliga artiklar som publiceras och som är relevanta vid tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen så stor att det i praktiken blir svårt för att på ett ade- kvat sätt hinna ta del av den ständigt växande strömmen av nya forsk- ningsrön. finns inte någon formell eller institutionell ord- ning för att ta fram aktuella kunskapssammanställningar inom medi- cinska områden som är relevanta för arbetsskadeförsäkringen och som kan användas som stöd vid handläggningen av arbetsskadeären- den. har dock SBU i uppdrag att göra kunskapssamman- ställningar vad avser arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjuk- dom och i det sammanhanget särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. SBU har inom ramen för detta uppdrag publicerat fyra systematiska litteraturöversikter: Dessa gäller sömnstörningar, symtom på depres- sion och utmattningssyndrom, ryggproblem samt hjärt- och kärlsjuk- domar. SBU har även sammanställt kunskap om arbetets betydelse för besvär och sjukdom i nacke och arm. Det tar dock relativt att arbeta fram en kunskapsöver- sikt. Från det att en ny översikt publiceras och till dess en uppdaterad översikt tas fram för samma diagnostyp kan flera nya forsknings- resultat ha hunnit presenterats. Det riskerar att medföra att nya forskningsrön som kan ha betydelse för beslut inom arbetsskade- försäkringen inte tas i beaktande. Men det räcker inte med att fortlöpande får till- gång till kunskap om det aktuella forskningsläget. Det finns också behov av ny forskning på områden där kunskapsbrister finns. gäller särskilt de delar av arbetsmarknaden där det huvudsakligen arbe- tar kvinnor och sådana sjukdomar som kvinnor anmäler som arbets- skada. Utredaren ska lämna förslag om hur behov av kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdom ska kunna tillgodoses. Stöd för bedömning och beslut om arbetsskada Den svenska försäkringen vid arbetsskada bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp. Detta innebär att alla sjukdomar och skador som kan antas bero på olycka eller annan skadlig inverkan i arbetet kan erkännas som arbetsskada. Denna princip bör även fortsätt- ningsvis gälla. Detta gör att försäkringen blir flexibel och att nya skadetyper kan inkluderas i försäkringen. Frågan har dock väckts, bl.a. av Parlamentariska socialförsäkrings- utredningen, om det generella arbetsskadebegreppet bör komplet- teras med ett stöd för bedömning och beslut om arbetsskada av en typ som är vanlig inom andra länders försäkring vid arbetsskada. Ett sådant stöd kan utgöras av en förteckning över diagnoser som – om den skadade varit utsatt för exponering av viss typ av skadlig in- verkan – i normalfallet ska ses som arbetsskada. Fördelarna med en sådan förteckning anses vara att försäkringen blir mer transparent och förutsebar och att det skulle underlätta utredningen av de skador som finns angivna i förteckningen. Å andra sidan finns farhågor om att en sådan förteckning riskerar att leda till att det inte sker en individuell prövning av skadefallen. Det be- faras att skador som inte finns i förteckningen kan komma att prövas mer restriktivt än vad som är avsett. Utredaren ska överväga om ett stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada bör införas. Om utredaren finner att så bör ske ska utredaren även föreslå hur ett sådant stöd bör utformas och förvaltas. Utredaren ska även föreslå rättslig reglering av stödet. Prövning av rätt till arbetsskadelivränta Arbetsskadelivränta lämnas till en försäkrad som till följd av en arbetsskada fått sin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete ned- satt med minst en femtondel. För detta krävs även att nedsätt- ningen kan antas bestå under och att inkomstförlusten uppgår till minst en fjärdedel av gällande prisbasbelopp. Den som önskar få livränta måste själv ansöka om det. Många av dem som beviljas livränta har fått sjukpenning före det att livräntan beviljades. Före den1 aktualiserades frågan om livränta ofta i samband med att det sjukskriv- ning prövades om en försäkrad var berättigad till sjukersättning i stället för sjukpenning. Samma varaktighetskrav gällde då för sjuk- ersättning och livränta, dvs. nedsättning skulle antas bestå under . kan sjukersättning endast beviljas då arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Det finns numera ingen given tidpunkt vid vilken frågan om livränta aktualiseras. Detta har ökat kraven på den enskilda individen att ansöka om livränta när denne anser att förmågan att skaffa sig inkomst genom arbete kan antas vara nedsatt framåt till följd av en arbetsskada. Antalet ansökningar om livränta har minskat, vilket kan bero på att det numera inte finns en naturlig tidpunkt för när frågan om arbetsskada bör prövas. Det är även möjligt att få arbetsskadelivränta då inkomsten för bestående tid har minskat utan att den skadade har minskat sin arbets- tid. Detta är t.ex. fallet då en person behöver byta arbete på grund av en skada och inkomsten i det nya arbetet är lägre än vad inkoms- ten var i det tidigare arbetet. Även i dessa situationer kan bristande kunskap om regelverket medföra att människor inte ansöker om liv- ränta. Utredaren ska se över hur det kan förhindras att arbetsskadade gör rättsförluster på grund av att de av okunskap om regelverket inte ansöker om arbetsskadelivränta. Skadlig inverkan av psykisk natur Enligt 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken anses inte en skada av psykisk eller psykosomatisk natur vara en arbetsskada om den är en följd av en företagsnedläggelse, bristande uppskattning av den för- säkrades arbetsinsatser, vantrivsel med arbetsuppgifter eller arbets- kamrater eller därmed jämförliga förhållanden. Däremot kan en så- dan skada om den är en följd av mobbning anses som arbetsskada. I det enskilda fallet kan det vara svårt att avgöra om en skada av psykisk eller psykosomatisk natur har uppkommit till följd av någon av de omständigheter som gör att den inte ska anses som arbets- skada eller om det t.ex. är fråga om mobbning. Utredaren ska se över nuvarande bestämmelse. Avsikten är inte att utvidga arbetsskadebegreppet. Däremot ska utredaren pröva om gränsdragningen kan förtydligas. För arbetsskada i form av smitta finns särskilda regler i förord- ningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskade- skydd (arbetsskadeförordningen). Dessa regler innebär att en sjuk- dom som framkallats genom arbete med smittsamman ämnen på laboratorium kan anses som arbetsskada. Detta gäller även sjukdomar som är upptagna i förordningen, eller har förtecknats i en bilaga till förordningen, om de har ådragits genom arbete vid sjukvårdsinrätt- ning eller genom annat arbete vid behandling, vård eller omhänder- tagande av smittförande personer eller vid omhändertagande eller hantering av smittförande djur eller material. Bilagan var tidigare bilaga till smittskyddslagen (1988:1472). När denna lag upphävdes fördes bilagan utan ändringar över till arbetsskade- förordningen. Denna reglering har ifrågasatts till exempel då personal vid förskola smittats med tuberkulos. har påtalat att samtliga zoonoser, dvs. smitta mellan djur och människor, borde finnas upptagna på förteckning i arbetsskadeförord- ningen. Oavsett hur arbetsskadeskyddet vid smitta regleras är det viktigt att det finns möjlighet att skyndsamt kunna anpassa försäkrings- skyddet när det behövs. Utredaren ska se över gällande regler vad avser arbetsskada som har framkallats av smitta. Enligt 41 kap. 29 § socialförsäkringsbalken ska en livränta räknas om med ett tal som motsvarar den årliga procentuella för- ändringen av halva den reala inkomstförändring som beräknats för inkomstindex enligt 58 kap. 12 § socialförsäkringsbalken med tillägg för den procentuella förändringen i det allmänna prisläget. Syftet med försäkringen vid arbetsskada är att den skadade ska få full kompensation för en bestående nedsättning av förmågan att skaffa inkomst genom förvärvsarbete. De nuvarande reglerna har gällt och bör nu utvärderas. Till detta kommer att beslutat om förändrat inkomstindex inom ålderspensions- systemet. Utredaren ska se över indexeringen av arbetsskadelivränta. Ersättning för inkomstförlust på grund av nedsatt arbetsförmåga lämnas enligt försäkringen vid arbetsskada endast då nedsättningen bedöms nedsatt . Vid mer kortvarig nedsättning av arbetsförmågan lämnas sjuk- penning eller rehabiliteringspenning enligt samma grunder som vid sjukdomar som inte är arbetsrelaterade. Det finns goda grunder för detta. En rehabilitering skulle t.ex. kunna försenas betydligt om det måste prövas om det rör sig om en arbetsskada innan rehabiliterings- ersättningen kan beslutas. Likväl kvarstår problemet med att både arbetsförmågebegreppet och kravet på nedsättning av arbetsförmågan är olika inom sjukförsäk- ringen respektive försäkringen vid arbetsskada. I sjukförsäkringen utbetalas inte någon ersättning om nedsätt- ningen av arbetsförmågan är mindre än en fjärdedel och nedsätt- ningen bedöms under vilken den försäkrade kan arbeta. När det gäller livränta från försäkringen vid arbetsskada är det förmågan att skaffa sig inkomst som är avgörande och att denna förmåga är nedsatt med minst en femtondel. En person kan således utifrån den allmänna sjukförsäkringens perspektiv vara helt eller i det närmaste helt arbetsförmögen och inte berättigad vare sig till sjukpenning eller till rehabiliteringsersättning, men enligt försäkringen för arbets- skada ändå ha en nedsatt arbetsförmåga. har begärt ett förtydligande av om samma reg- ler ska gälla för rehabiliteringsersättning oavsett om det är fråga om skada i arbetet eller annan sjukdom. Utredaren ska se över bestämmelserna om rehabiliteringsersätt- ning vid arbetsskada. Drivkrafter för återgång i arbete Vid en nedsättning av arbetsförmåga som kan antas bli bestående lämnas livränta för hela inkomstförlusten som or- sakats av arbetsskadan upp till ett tak på pris- basbeloppet. En följd av att livräntan i princip ger en 100-procentig kompen- sation är att den skadades ekonomiska drivkrafter för att återgå i arbete är mycket små. En ökad förvärvsinkomst medför att livräntan minskas i motsvarande utsträckning. När det gäller personer som utöver livränta haft sjukersättning allt gäller särskilda regler. Dessa innebär att den för- säkrade kan ha inkomst av förvärvsarbete som steglöst avräknas mot livräntan. Utredaren ska se över möjligheterna att förbättra drivkrafterna för återgång i arbete för personer som har beviljats livränta. De frågor som anges ovan ska inte ses som uttömmande. Under utredningens gång kan utredaren komma att finna att det finns ytter- ligare behov av reglering för att tillgodose behovet av en mer jäm- ställd och rättssäker försäkring vid arbetsskada. Utredaren ska beakta bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). Vidare ska utredaren beakta om de förslag som lämnas får betydelse för människor som rör sig mellan och övriga länder inom EU/EES och om förslagen skulle kunna medföra hinder för sådan rörlighet. I sitt arbete bör utredaren särskilt ta del av följande betänkanden, rapporter och skrivelser: –Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) –Krav på varaktighet vid arbetsskadelivränta (ISF 2015:14) –Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv – Livränta till följd av sjukdom (ISF 2011:15) –Varför finns det skillnader i bifallsfrekvensen inom arbetsskadeför- säkringen? (, Socialförsäkringsrapport 2011:16). Samråd och redovisning av uppdraget Det är angeläget att och andra myndigheter med uppdrag inom området ges goda möjligheter att lämna synpunkter och få information om utredningens arbete. Utredaren ska vidare sam- råda med företrädare för arbetsmarknadens parter, forskare, myndig- heter och organisationer. Uppdraget ska redovisas . –en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. 2.Kraftsamling för framtidens energi. 3.Karens för statsråd och statssekreterare. 4.För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. 5.Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. 7.Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. 9.Det handlar om oss. –unga som varken arbetar eller studerar. 10.Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. Volym 1 och 2. 12.Att ta emot människor på flykt. 13.Finansiering av infrastruktur med privat kapital? 16.Sverige i –2014. 17.Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. 18.En nationell strategi för validering. 19.Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. 20.Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. 22.Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 24.Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? 25.Samlad kunskap – stärkt handläggning. Uppdrag: Samverkan. Steg på vägen mot fördjupad lokal samverkan för unga arbetslösa. Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? Karens för statsråd och statssekreterare. [3] Vägskatt. Volym 1 och 2. Finansiering av infrastruktur med privat kapital? Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora mål. Att ta emot människor på flykt. Om oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. Genomförande av EU:s oskuldspresumtionsdirektiv. Kraftsamling för framtidens energi. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet – en fråga i ständig förändring. Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. För en god och jämlik hälsa. En utveckling av det Svensk social trygghet i en globaliserad värld. Del 1 och 2. för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 och 2. Samlad kunskap – stärkt handläggning. Det handlar om oss. – unga som varken arbetar eller studerar. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning. [10] En nationell strategi för validering [18] Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög skoleutbildning. i –2014.