sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — Eftersom kostnaden per hektar och år enligt Agriwise är relativt låg (/ha i GSS och /ha i SS) har vi antagit att den är oförändrad i skatteförslaget. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel För odling av höstraps beräknas skatteförslaget leda till ökade kost- nader i såväl södra slättbygder som slättbygder. Merparten av kostnadsökningen härrör från ogräsmedel. Kostnads- ökningen motsvarar av TB 3 i södra slättbygder. Liksom för höstvete är TB 3 redan i utgångsläget negativt för höst- rapsodling i slättbygder och detta underskott beräknas i skatteförslaget öka . 22Se kommentar i föregående fotnot. 23Höstraps, normal produktionsnivå. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Skatteförslaget beräknas leda till en ökning av kostnaderna för växt- skyddsmedel med 2–i potatisodling. Eftersom såväl pro- duktionsvärdet som täckningsbidraget per hektar är väsentligt högre för potatis än för spannmål och oljeväxter så ger dock denna kostnads- ökning marginella effekter på lönsamheten. I såväl södra slättbygder som slättbygder bedöms skatteförslaget minska TB 3 . 24 Matpotatis, höst, normal produktionsnivå. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Vid odling av morötter är produktionsvärdet och täckningsbidraget per hektar ännu större än vid potatisodling. Skatteförslaget beräknas leda till att kostnaderna för växtskyddsmedel ökar , men denna ökning får en marginell påverkan på lönsamheten och TB3 minskar med . beslutade att anta livsmedelsstrategin för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, sam- 25Agriwise har inga produktionsområdesspecifika kalkyler för odling av morötter, utan endast en nationell kalkyl. 26I Agriwise kalkyl ingår 3 doser a 0,4 l/ha av insektsmedlet Decis som inte längre har ett giltigt produktgodkännande. I våra beräkningar har vi i stället antagit 2 doser Karate a 0,3 l/ha samt 1dos Mavrik a 0,2 l/ha. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel tidigt som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. I propositionen27 lyfts fram att svenska livsmedelsproducenter verkar på en marknad som är utsatt för hård konkurrens, både natio- nellt och globalt. Skillnader i regler och villkor mellan medlemslän- der i EU skapar olika förutsättningar för företagen att konkurrera på den gemensamma marknaden. Arbetskraftskostnaden och beskatt- ning av produktionsmedel är några exempel som i hög grad påverkar konkurrenssituationen. Regeringens sammantagna bedömning är att regler och andra styrmedel avseende såväl nationell som EU-gemen- sam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utfor- mas så att de stödjer ökad produktivitet och konkurrenskraft i livs- medelskedjan. Nationella ekonomiska styrmedel som går utöver den gemensamma EU-nivån bör vara väl motiverade och noga prövas, bland annat vad avser effekter på konkurrenskraften. är utgångspunkten för livsmedelsstrategin en hållbar produktion av livs- medel, där stärkt konkurrenskraft och ökad produktion ska gå hand i hand med arbetet att nå miljömålen. Utredningens förslag om en differentierad skatt på kemiska växt- skyddsmedel syftar till att minska miljö- och hälsofarliga utsläpp av växtskyddsmedel. Förslaget har påverkan på livsmedelsstrategin i flera avseenden. Förslaget innebär beskattning av viktiga produktionsmedel för jordbruksnäringen och kommer att innebära kostnadsökningar för jordbruket. Det kommer också att ha påverkan på jordbrukets kon- kurrenskraft i viss utsträckning (se avsnitt 9.6.5). Skatt på växtskyddsmedel finns inom EES-området i , och . Förslaget går således utöver den EU-gemen- samma nivån. Det kan dock konstateras att skattenivån på den före- slagna skatten ligger betydligt under skattenivån i . Lant- brukarnas riksförbund har framfört att förslag som ökar produktions- kostnaderna i jordbruket inte är förenliga med livsmedelsstrategin, utan att kostnadsnivån i den svenska livsmedelsproduktionen snarare behöver sänkas i förhållande till andra länder. Den förändrade beskattningen av kemiska växtskyddsmedel inne- bär en mer verkningsfull beskattning än nuvarande skatt och för- 2016/17:104. Till livsmedelsstrategin hör också en handlingsplan med konkreta insatser för att uppnå strategins målsättningar i form av åtgärder och uppdrag. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel väntas bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö på ett bättre sätt. En aspekt i livsmedelsstrategin som lyfts fram som viktig för jordbrukets konkurrenskraft är tillgången till växtskydds- medel. Utredningens förslag om förändrad beskattning av växt- skyddsmedel leder till prissänkningar för växtskyddsmedel med låg risk – framför allt sådana som används i höga doser – där skatten tidigare utgjort en betydande del av priset. Detta kan i sin tur leda till att det blir mer attraktivt att sätta sådana växtskyddsmedel på den svenska marknaden. Den förändrade skatten på kemiska växtskyddsmedel förväntas leda till kostnadsökningar för preparat som innehåller kandidatämnen för substitution, vilket kan leda till att det blir mindre ekonomiskt intressant att sätta sådana preparat på marknaden. En minskad användning av kandidatämnen för substitution är i linje med hållbarhetsmålet i livsmedelsstrategin. Växtskyddsmedel som inne- håller kandidatämnen för substitution är dock mycket viktiga för be- kämpningen i flera olika grödor. Kostnadsökningen kan innebära att lönsamheten vid odling av vissa grödor blir lägre vilket påverkar kon- kurrenskraften. har framfört att i den utsträckning som förslaget innebär sådana kostnadsökningar för nyckelpreparat att viss odling slås ut skulle det ha negativa konsekvenser för syssel- sättningen i svenskt jordbruk och för möjligheter till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Den analys som utredningen har gjort tyder inte på att detta skulle vara fallet. Förslaget om en förändrad växtskyddsmedelsbeskattning kommer således sammanfattningsvis att påverka livsmedelsstrategin i både positiv och negativ riktning, där positiva konsekvenser för hållbar- hetsmålet i strategin måste vägas mot negativa konsekvenser för jordbrukets konkurrenskraft. Växtskyddsmedel används även inom skogsbruket. Företag i denna sektor berörs därmed också av den förändrade skatten på kemiska växtskyddsmedel. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel såldes bekämpningsmedel för användning in- om skogsbruket.28 Användningen avser främst bekämpning av vege- tation, avskräckning av vilt samt insektsbekämpning på barrträds- plantor. En viss del av den försålda mängden verksamt ämne avser därmed biocider. Givet antagandet att den övervägande delen avser växtskyddsmedel har skogsbruket kostnader med anledning av dagens skatt på bekämpningsmedel med . stod två verksamma ämnen för den övervägande delen av använd kvantitet växtskyddsmedel i skogsbruket. Båda dessa ämnen används i relativt höga doser per hektar (den högsta tillåtna dosen för de produkter som ämnena ingår i ligger över per hektar), och produkterna de ingår i kommer därmed få sänkt skatt med anledning av utredningens förslag. Det finns också kandidatämnen för sub- stitution som är godkända för användning inom skogsbruket. skedde enligt Kemikalieinspektionens statistik dock inte någon försäljning av dessa verksamma ämnen för användning inom skogs- bruket. Utredningens bedömning är därmed att företagen inom skogs- bruket sammantaget kommer att få sänkta kostnader för skatt på växtskyddsmedel med anledning av utredningens förslag. Då endast begränsade mängder växtskyddsmedel används inom skogsbruket förväntas detta dock ha liten betydelse för företagens möjligheter att konkurrera på marknaden. 9.8Konsekvenser för icke yrkesmässig användning av växtskyddsmedel Den icke yrkesmässiga användningen av växtskyddsmedel domineras av moss- och ogräsmedel, främst järn(ii)sulfat, ättika och glyfosat.29 Ättika är undantaget från det skattepliktiga området. –2016 har den årliga försäljningen av skattepliktiga växtskydds- medel till hushåll varit 100–verksamt ämne.30 Den nuvarande 28Kemikalieinspektionen (2016) Försålda mängder bekämpningsmedel 2015. 29Kemikalieinspektionen (2017) Begränsning av icke yrkesmässig användning av kemiska växt- skyddsmedel i Rapport från ett regeringsuppdrag, Kemikalieinspektionens rapport 4/17. 30Kemikalieinspektionen, Försålda kvantiteter av bekämpningsmedel 2014, 2015 och 2016. Vi har i dessa beräkningar antagit att av den årliga mängden ättiksyra används inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna medan resterande del används av hushållen. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel skatten på per kilo verksamt ämne innebär en årlig skatte- kostnad på 3–för denna användning. De ämnen som används av hushållen har relativt höga tillåtna doser. Det totala antalet hektardoser är enligt utredningens bedöm- ning 5 000–10 000 . En skatt på per hektardos indi- kerar att skattekostnaden för privata användare av växtskyddsmedel blir per år31. Hushållens kostnader för växtskyddsmedel kommer därmed att minska som en följd av utred- ningens förslag. Värt att notera i detta sammanhang är att Kemikalieinspektionen lämnat ett förslag till regeringen om begränsning av den icke-yrkes- mässiga användningen av kemiska växtskyddsmedel.32 Kemikaliein- spektionen föreslår att endast verksamma ämnen med låg risk ska få godkännas för privat användning. Om Kemikalieinspektionens för- slag genomförs kommer alla växtskyddsmedel som säljs för privat användning att bli skattebefriade i utredningens förslag. 9.9Konsekvenser för miljö- och hälsoriskindikatorerna Syftet med den förändrade skatten på växtskyddsmedel är att risk- erna för miljö och hälsa förenade med växtskyddsmedelsanvänd- ningen ska minska. Det är dock svårt att ge konkreta uppskattningar av vilken påverkan den föreslagna skatten kan ge på relevanta miljö- och hälsoriskindikatorer. Därför finns ett behov av utvärdering och uppföljning av skatten och hur den påverkar olika grupper av växt- skyddsmedel, vilket utvecklas i avsnitt 9.10. I följande avsnitt ges några observationer, baserade på utredningens analys av det dataunderlag som presenteras i bilaga 5. 31Liksom för övriga användningar antar vi att skattekostnaden övervältras från skattepliktigt företag till användare. 32Kemikalieinspektionen (2017) Begränsning av icke yrkesmässig användning av kemiska växt- skyddsmedel i Rapport från ett regeringsuppdrag, Kemikalieinspektionens rapport 4/17. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Miljö- och hälsoriskindex används i det nationella miljömålssystemet för uppföljning av riskerna med användningen av växtskyddsmedel (se avsnitt 6.3.2). En grov uppskattning är att den förändrade skatten på växtskydds- medel kan minska miljö- och hälsoriskindex med 1–1,5 indexpunkter vardera. Denna uppskattning baseras på analysen av jordbruks- och trädgårdsnäringens användning av växtskyddsmedel (se avsnitt 9.6). Uppskattningen har sin grund i följande antaganden och utgångs- punkter. –Ett antagande om att antalet hektardoser växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution i jordbruks- och frukt- och trädgårdsnäringen minskar till följd av skatten på kort sikt och på lång sikt (tabell 9.3), –ett antagande om att antalet hektardoser övriga kemiska växt- skyddsmedel i jordbruks- och frukt- och trädgårdsnäringen mins- kar med 0,1–0,på kort sikt och 0,1–0,på lång sikt, –kandidatämnen för substitution utgjorde av miljöriskindikatorn och av hälsoriskindikatorn, samt –ett antagande om att övrig indexpåverkan kommer från gruppen övriga kemiska växtskyddsmedel. Bedömningen är visserligen osäker, men ger en indikation om vil- ken storleksordning på förändring av indexen som man kan för- vänta sig av den förändrade skatten på kemiska växtskyddsmedel. Toxicitetsindex används i det nationella miljömålssystemet för upp- följning av förekomsten av växtskyddsmedel i ytvatten i förhållan- dena till de verksamma ämnenas riktvärden (se avsnitt 6.3.3). Före- komsten av växtskyddsmedel i ytvatten beror inte endast på vilka växtskyddsmedel som används. Den största risken för läckage till yt- och grundvatten är sannolikt felaktig hantering som att sprida för mycket, på fel plats eller vid fel tillfälle, till exempel vid regn, för nära Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel vatten, på genomsläpplig mark, nära dräneringsbrunn eller att sprid- ningsutrustningen fylls på eller rengörs på olämpligt ställe som till exempel på lätt genomsläpplig mark eller hårdgjord mark med hög risk för ytavrinning.33 De fem substanser som påträffats i flest prover i halter lika med eller över sitt riktvärde i en nationell screening av bekämpningsmedel i åar i jordbruksområden är imidakloprid, diflufenikan, pikoxy- strobin, pyraklostrobin och MCPA. Diflufenikan är ett kandidat- ämne för substitution. Baserat på underlaget i bilaga 5 och analysen i avsnitt 9.6 kan man förvänta sig att den förändrade skatten på växt- skyddsmedel leder till att skatten på produkter som innehåller diflu- fenikan höjs med 10–av nuvarande pris. Även produkter som innehåller imidakloprid får en höjd skatt, medan produkter som innehåller MCPA får en sänkt skatt med av nuvar- ande pris. Skatten på produkter som innehåller pikoxystrobin och pyraklostrobin påverkas inte nämnvärt av utredningens förslag. Utredningen kan dock inte ge någon uppskattning av vilken på- verkan – om någon – som dessa skatteförändringar kan ge på fynden av växtskyddsmedel i halter lika med eller överskridande riktvärden. Förekomst av växtskyddsmedel över gränsvärdet i dricksvatten Det förekommer halter av växtskyddsmedel över gränsvärden i rå- vatten till dricksvatten (se avsnitt 6.3.4). De ämnen som oftast före- kommer i halter över gränsvärdet för enskilda växtskyddsmedel är bentazon, glyfosat och AMPA, som är en nedbrytningsprodukt av glyfosat.34 Inget av dessa ämnen är kandidatämnen för substitution. Den förändrade skatten på växtskyddsmedel leder till skattesänk- ningar för växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som får användas i relativt höga doser, vilket såväl bentazon som glyfosat är. Förslaget innebär en skattesänkning för produkter som innehåller bentazon med av nuvarande pris medan skatten på glyfosatprodukter sänks med 7–av nuvarande pris. 33Naturvårdsverket (2016). Högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel. Redovis- ning av ett regeringsuppdrag. En sammantagen bild av förekomsten i miljön. 6709 s. 105. 34Naturvårdsverket (2016). Högfluorerade ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel. Redovis- ning av ett regeringsuppdrag. En sammantagen bild av förekomsten i miljön. 6709 s. 117. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Svenskt vatten har framfört att det kan finnas en risk att använd- ningen av dessa ämnen ökar och att det medför att gränsvärdena för resthalter i dricksvatten överskrids vid fler tillfällen än , vilket också skulle vara i strid med artikel 7.3 i EU:s vattendirektiv35. Den största risken för läckage till yt- och grundvatten är dock sannolikt felaktig hantering, se ovan. Utredningen kan inte göra någon säker bedömning av vilken påverkan dessa den förändrade skatten på växt- skyddsmedel kan få på förekomsten av resthalter av växtskydds- medel i råvatten. Det är i detta sammanhang också viktigt att fram- hålla att en förändrad skatt på växtskyddsmedel inte är ett ensamt styrmedel för att säkerställa kvaliteten på dricksvatten. 9.10Behov av utvärdering och uppföljning Som framgår ovan finns det svårigheter att konkretisera vilken på- verkan den förändrade skatten på växtskyddsmedel kan ha för risk- erna för miljö- och hälsa. Det är därför viktigt att den förändrade skatten kontinuerligt utvärderas och följs upp. Det kan till exempel vara naturligt att en sådan utvärdering genomförs i samband med att den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskydds- medel (se avsnitt 6.2.2 och 6.3.5) ses över. Av vikt för uppföljningen av skatten är trenderna i relevanta in- dikatorer, såsom miljö- och hälsoriskindex. I en utvärdering kan man också titta på utvecklingen av antalet växtskyddsmedel med endast lågriskämnen på den svenska marknaden och användningen av dessa och antalet sålda hektardoser (högsta tillåtna dos och/eller normal- dos) inom respektive skattekategori verksamma ämnen. Det har framförts farhågor om att den förändrade skatten kan leda till ökad användning av verksamma ämnen som ofta påträffas i vatten (se avsnitt 9.9). Därför är det också viktigt att följa halter av växtskyddsmedelsrester i vatten. Om en ökning av sådana halter kan ses i en utvärdering, och dessa bedöms bero på den förändrade skatten 35 och rådets direktiv /60/EG av om upprätt- ande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. I artikel 7.3 anges följande. Medlemsstaterna skall säkerställa erforderligt skydd för de identifierade vattenföre- komsterna i syfte att undvika försämring av deras kvalitet för att minska den nivå av vatten- rening som krävs för framställning av dricksvatten. Medlemsstaterna får upprätta säkerhets- zoner för dessa vattenförekomster. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel på växtskyddsmedel, kan man överväga att förändra kriterierna för högbeskattade växtskyddsmedel (se avsnitt 6.5.3). Även faktorer som konsekvenser för jordbrukets konkurrenskraft och effekter på utvecklingen av resistenta skadegörare är viktiga att följa. 9.11Konsekvenser för berörda företag 9.11.1Antal företag som berörs är 33 företag registrerade som skattskyldiga för skatt på be- kämpningsmedel. Genom utredningens förslag införs en möjlighet att ansöka om att bli skattskyldig såsom godkänd lagerhållare. De företag som kan bli godkända lagerhållare torde dock i stor utsträckning vara skattskyldiga för bekämpningsmedelsskatt. Utredningens bedömning är därmed att i princip samma antal företag som är skattskyldiga för bekämpningsmedelsskatt kan förväntas bli skattskyl- diga för den föreslagna skatten på kemiska växtskyddsmedel, dvs. cirka 35 företag. Utredningen utgår också från att merparten av dessa företag är registrerade som innehavare av ett produktgodkännande eller parallellhandelstillstånd i bekämpningsmedelsregistret. Utifrån detta bedömer utredningen att det framför allt rör sig om stora företag som berörs löpande , vilket gör att de förväntas ansöka om god- kännande som lagerhållare. 9.11.2Administrativa kostnader för berörda företag Beräkningarna av de skattskyldiga företagens administrativa kostna- der utgår från att 35 större företag förväntas bli skattskyldiga och att samtliga ansöker om godkännande som lagerhållare. Timkostnaden är satt till . Detta är samma kostnad som användes i Kemi- kalieskatteutredningen36. Samtliga skattskyldiga företag antas vara skattskyldiga för skatt på bekämpningsmedel. Frågan är därmed vilka ytterligare administrativa kostnader de får med anledning av den förändrade skatten på växtskyddsmedel. Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier. (SOU 2015:30). Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Växtskyddsmedel ska mätas på ett sätt som gör att namn och halt på de verksamma ämnen som ingår i medlet framgår.37 Det förväntas därför inte några ytterligare kostnader för till exempel mätning eller kontroll av innehållet i olika produkter med anledning av den diffe- rentierade beskattningen. Däremot krävs initiala kostnader för att gå över till ett nytt system för dokumentation av underlaget. Detta beräknas ta en arbetsdag i anspråk. I detta ligger också tidsåtgång för att ansöka om godkännande som lagerhållare. Tidsåtgången för doku- mentationen av underlaget och tiden för inlämnande av punktskatte- deklaration förväntas därefter vara på samma nivå som . Den förändrade skatten föranleder således ytterligare kostnader för företagen med per företag, eller totalt 25 600 kro- nor för samtliga företag. Därutöver kommer företagen ha samma kostnader som för den löpande administrationen av skatten. 9.11.3Regleringens påverkan på företag i andra avseenden Utredningen har antagit (se avsnitt 9.6) att förändringen av skatten överförs till fullo genom distributionskedjan från producent och importör till distributör och vidare till användaren av växtskydds- medel. Detta innebär att skatteförändringen i kronor per kilo eller liter produkt leder till en lika stor förändring av det pris som slut- användarna betalar för produkten. Som en följd av detta antas också att producenternas, importörernas och distributörernas vinstmargi- naler blir oförändrade. Dessa aktörers vinster påverkas endast av för- ändrad omsättning. Analysen i avsnitt 9.6 indikerar att antalet för- sålda hektardoser till jordbruks- och trädgårdsnäringen minskar med 0,5–0,på kort sikt och 0,9–1,på lång sikt (ta- bell 9.4). Utredningens bedömning är att producenternas, importör- ernas och distributörernas vinster minskar i ungefär samma om- fattning. 37 Kommissionens förordning (EU) nr 547/2011 av om tillämpning av Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller märkningskrav för växt- skyddsmedel. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel 9.11.4Särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning Utredningen har gjort bedömningen att det framför allt är stora före- tag som blir skattskyldiga i utredningens förslag om förändrad skatt på växtskyddsmedel. I den utsträckning något litet företag, med en- staka skattepliktiga händelser, skulle beröras, bedömer utredningen att de inte kommer att ansöka om godkännande som lagerhållare utan att de kommer att bli skattskyldiga per skattepliktig händelse. Det betyder att de blir skyldiga att ge in skattedeklaration till senast efter den händelse som medför skattskyldighet. Små företag med enstaka skattepliktiga händelser behöver därmed inte ha en månatlig administration av punktskattedeklarationer. Små företag är särskilt beroende av att få tydlig information från om den nya skatten så att tiden för att administrera den minimeras. 9.12Offentligfinansiella effekter av förändrad skatt på bekämpningsmedel Påverkan på statens skatteintäkter förväntas bli svagt positiv (ta- bell 9.13). Förändringen 2019 har beräknats utifrån att den nya lagen föreslås träda i kraft . gäller då att halva för- säljningen antas ske med nuvarande skatt och den andra halvan med skatt enligt utredningens förslag. antas all för- säljning av växtskyddsmedel omfattas av utredningens skatteförslag. I dessa beräkningar har ingen hänsyn tagits till den föreslagna indexeringen. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Skatteintäkterna från växtskyddsmedel i jordbruks- och trädgårds- näring förväntas öka med (se av- snitt 9.6.4). Den ökade skatten leder till ett bortfall av bolagsskatt med . Skatteintäkterna kopplade till den icke yrkesmässiga användningen minskar (se avsnitt 9.8) med uppskattningsvis , vilket leder till ett bortfall av mervärdesskatt med per år.39 Skatteintäkterna från skogssektorn antas vara oförändrade. föreslås bli beskattningsmyndighet för samtliga företag som blir skattskyldiga med anledning av den förändrade skatten på kemiska växtskyddsmedel. Eftersom är beskatt- ningsmyndighet för den nuvarande lagen om skatt på bekämpnings- medel har myndigheten kostnader för den löpande administrationen med anledning av denna skatt. Dessa kostnader är inte medräknade i beräkningen nedan. Utredningen utgår från att löp- ande kostnader med anledning av den förändrade skatten endast höjs i begränsad omfattning. Beräkningarna utgår från cirka 35 skatt-