sou · H5B359 · 2017-06-20 00:00:00 — Det konsekventa sättet att reglera preparaten är att endast låta dem säljas i detaljhandeln om de faller utanför alkohollagens 88Ahokainen och Leppik, punkt 38, , punkt 43. 89ANETT, punkt 50. Hur ska handel och servering regleras? definition, alltså har en högsta alkoholhalt om 2,25 volymprocent. En sådan ordning skulle dock vara kraftigt handelshindrande, och framför allt påtagligt mer handelshindrande än en ordning där pre- parat med en högre volymprocent får säljas hos Systembolaget. Att förbjuda försäljning i dagligvaruhandeln av alkoholhaltiga preparat av aktuellt slag och vars alkoholhalt överstiger ett visst tröskelvärde, utan att erbjuda en alternativ försäljningskanal, framstår som uteslutet. En sådan reglering skulle vara handelshindrande och sannolikt anses oproportionerlig. Förslag: Alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas an- vändas som berusningsmedel bör regleras på samma sätt som alkoholdrycker. Enligt utredningens direktiv ska regleringen utformas på ett sätt som möjliggör en proaktiv alkoholpolitik till skydd för människors hälsa och som beaktar att nya typer av produkter och företeelser kan vara svåra att förutse.90 En definition införs i 1 kap. 10 § andra stycket alkohollagen I 1 kap. 10 § alkohollagen införs ett nytt andra stycke med en defi- nition av alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel, och ett andra led där det anges att för dessa gäller särskilda regler enligt lagen. De närmare övervägandena kring innebörden av definitionen har redogjorts för i kap. 4. 90 Dir. 2016:80 s. 6. Hur ska handel och servering regleras? 1 kap. 1 § alkohollagen ändras så att lagen gäller även handel m.m. med alkoholhaltiga preparat som avses i 10 § andra stycket Ett nytt andra stycke införs i 1 kap. 1 § alkohollagen. Genom att ange i denna bestämmelse att lagen gäller också handel med sådana alkoholhaltiga preparat som avses i 10 § andra stycket, läggs grun- den för att åstadkomma en reglering analog med alkoholdrycker. Vilka andra bestämmelser i alkohollagen som ska ändras med an- ledning av detta utvecklas nedan. Behovet av reglering av parti- handeln har redovisats i avsnitt 5.2. Det nya andra stycket anger att alkohollagen också gäller för marknadsföring, införsel och import av dessa alkoholhaltiga preparat. Det är även i dessa delar tänkt att regleringen så långt det är möjligt ska motsvara regleringen i fråga om alkoholdrycker. Se vidare nedan, samt beträffande marknads- föring, i kapitel 7. 1 kap. 2 § alkohollagen ändras så att servering av de alkoholhaltiga preparaten omfattas För att uppräkningen i 1 kap. 2 § alkohollagen ska täcka även ser- vering av de alkoholhaltiga preparaten ändras sjunde strecksatsen i 1 kap. 2 § alkohollagen så att de preparat som definierats i 1 kap. 10 § andra stycket omfattas. Det kan göras genom en uttrycklig hänvisning till definitionen av preparaten eller, på sätt som skett, genom att skriva ”servering av alkoholhaltiga drycker m.m.”. För att åstadkomma en reglering analog med alkoholdrycker undantas alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel från tillämpning av vissa bestämmelser I 1 kap. 10 § alkohollagen införs ett nytt tredje stycke där det före- skrivs att bestämmelserna i 6 kap. 6–9 §§ och 10 § 1–3 p. inte ska vara tillämpliga på de alkoholhaltiga preparat som avses i andra stycket. Avsikten är att åstadkomma en åtskillnad mellan regler- ingen av alkoholhaltiga preparat i allmänhet och alkoholhaltiga pre- parat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkohol- drycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel. Hur ska handel och servering regleras? 1 kap. 11 § andra stycket alkohollagen ändras så att förtäring på stället av de alkoholhaltiga preparat som definierats i 1 kap. 10 § omfattas av definitionen av servering Enligt 1 kap. 11 § andra stycket alkohollagen benämns försäljning till konsument som detaljhandel. I bestämmelsens andra led definie- ras servering som försäljning till konsument för förtäring på stället. Här ändras det andra ledet så att inte bara alkoholdrycker utan även de alkoholhaltiga preparat som avses i 10 § andra stycket innefattas i alkohollagens definition av servering. Den i princip oreglerade handeln med de alkoholhaltiga preparat som definierats i 1 kap. 10 § alkoholagen upphör och i stället åstadkoms en reglering analog med vad som gäller för alkoholdrycker 3 kap. 1 § alkohollagen ändras så att de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket inte får säljas om det inte föreligger rätt till det enligt lagen. Det innebär att dagens oreglerade handel upphör. I konsekvens med det ändras också 3 kap. 2 § så att alko- holhaltiga preparat som inte får säljas i en butikslokal inte heller får förvaras i sådan lokal eller tillhörande utrymmen. Ytterligare en konsekvensändring görs i 3 kap. 3 § alkohollagen så att servering kan ske till passagerare på järnvägståg i internatio- nell trafik, på samma sätt som med alkoholdrycker. I 3 kap. 4 § finns en hänvisning till annan lag i fråga om rätt att förfoga över alkoholdrycker som medförs som proviant på fartyg och luftfartyg i internationell trafik. Det som avses är främst be- stämmelser i lag (1999:446) om proviantering av fartyg och luft- fartyg, för förbrukning eller försäljning ombord på fartyg eller luft- fartyg vid resa till utländsk ort. Mot bakgrund av att lagen om proviantering av fartyg och luftfartyg avser skatteregler (vilka inte omfattas av utredningens uppdrag), föreslås inga ändringar i 3 kap. 4 § . 3 kap. 5 § första stycket alkohollagen ändras så att det krav som gäller att försäljning av alkoholdrycker ska skötas på ett sådant sätt att skador i möjligaste mån förhindras, gäller även de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. På motsvarande sätt ändras andra stycket så att den som tar befattning med försäljning Hur ska handel och servering regleras? av de alkoholhaltiga preparaten ska se till att ordning och nykterhet råder på försäljningsstället. 3 kap. 6 § alkohollagen ändras så att den som inte har fyllt eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § inte får be- driva näringsverksamhet som innefattar försäljning av de alkohol- haltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. En åldergräns införs vid detaljhandelsförsäljning. 3 kap. 7 § första stycket alkohollagen ändras alltså så att de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket inte får säljas eller annars lämnas ut till den som inte har fyllt . Åldergränsen kommer att gälla på Systembolaget. I dagligvaruhandeln blir det inte aktuellt med någon åldergräns eftersom försäljningen där be- gränsas till alkoholhaltiga preparat med högst 2,25 volymprocent alkohol. En åldergräns på 18 införs vid servering genom att 3 kap. 7 § andra stycket alkohollagen ändras så att servering av de alkoholhal- tiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket får ske till den som har fyllt . 3 kap. 8 § första stycket alkohollagen ändras så att de alkohol- haltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket inte får lämnas ut till den som är märkbart påverkad av alkohol eller andra berus- ningsmedel. Langning bekämpas genom ändring av 3 kap. 8 § andra stycket alkoholagen. De alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket får därmed inte lämnas ut om det finns särskild anled- ning att anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Ett krav på ålderskontroll införs genom ändring av 3 kap. 8 § tredje stycket alkohollagen. Den som lämnar ut de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket ska förvissa sig om att mottagaren har uppnått den ålder som anges i 7 §. Langning förbjuds på motsvarande sätt som för alkoholdrycker genom ändring av 3 kap. 9 § alkohollagen. Möjligheten i tredje stycket att under vissa förutsättningar bjuda den som inte nått före- skriven ålder på en mindre mängd alkoholdryck ska gälla även i fråga om alkoholhaltigt preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. Konsekvensändringar görs även i 3 kap. 10 § alkohollagen. Fler konsekvensändringar görs i 3 kap. 11 § alkohollagen. Det är fråga om rätt att sälja lagret till efterträdaren vid överlåtelse av rörelse där det ingår verksamhet som kräver serveringstillstånd, Hur ska handel och servering regleras? reglering av försäljning av utmätt egendom samt situationer när en verksamhet måste avvecklas till följd av att tillstånd eller godkän- nande som avses i första stycket har återkallats eller då det finns andra tvingande skäl. Regleringen blir analog med vad som gäller för alkoholdrycker. Partihandeln regleras på det sätt som gäller för alkoholdrycker För att skapa förutsättningar för beskattningskontroll och polisiär kontroll ändras bestämmelserna i 4 kap. 1 och 3 §§ alkohollagen så att partihandel med de alkoholhaltiga preparaten regleras på det sätt som gäller för alkoholdrycker. I konsekvens med ändringen av partihandelsreglerna föreslås ändring även av bestämmelserna om införsel och import i 4 § i kapitlet. (Jfr ovan 5.2.4 och se även för- fattningskommentaren till 4 kap. 1 och 4 §§ angående vad som gäller de preparat som är icke skattepliktiga.) Privatimporten regleras på samma sätt som för alkoholdrycker För att säkerställa likabehandling och uppnå de eftersträvade skydds- ändamålen bör även privatimport av de alkoholhaltiga preparaten regleras på samma sätt som för alkoholdrycker. Det görs genom ändring av 4 kap. 4 § alkohollagen. Systembolaget anförtros detaljhandelsförsäljningen av alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel Genom ändring i 5 kap. 1 § alkohollagen anförtros Systembolaget detaljhandeln med alkoholhaltiga preparat som ur konsumtions- synpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel. Systembolagets rätt att föra ut eller exportera eller tillverka preparaten, liksom dess rätt att införa eller importera dem, begränsas på motsvarande sätt som för alkohol- drycker. Hur ska handel och servering regleras? 5 kap. 2 § alkohollagen ändras så att endast detaljhandelsbolaget får bedriva detaljhandel med de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. Konsekvensändringar görs i 5 kap. 3–4 §§ alkohollagen. Det ska krävas serveringstillstånd för servering av alkoholhaltiga preparat som ur konsumtionssynpunkt är att jämställa med alkoholdrycker eller annars kan antas användas som berusningsmedel 8 kap. 1 § första stycket alkohollagen ändras. Servering av de alko- holhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket ska kräva tillstånd av den kommun där serveringsstället är beläget (server- ingstillstånd). Liksom krävs inte serveringstillstånd för att på serveringsstället laga till desserter eller andra maträtter med alkohol- innehåll. Att så är fallet framgår av att tillverkning av de alkoholhal- tiga preparaten inte regleras i 2 kap. alkohollagen. Reglerna om trafikservering i 8 kap. 1 § andra stycket alkohol- lagen kommer att gälla för de alkoholhaltiga preparaten på samma sätt som för alkoholdrycker. Genom ändring av 8 kap. 1 § tredje stycket alkohollagen får Systembolaget möjlighet att ordna provning av de alkoholhaltiga preparaten på sätt som gäller för alkoholdrycker. 8 kap. 2 § tredje stycket alkohollagen ändras så att serveringstill- stånd kan gälla även de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. En konsekvensändring görs för tillstånd att an- ordna provsmakning i bestämmelsens fjärde stycke. För att tillgodose behovet av rumsservering och servering från minibar på hotellrummet på hotell som har restaurangverksamhet med serveringstillstånd i sina lokaler, ändras 8 kap. 5 § alkohol- lagen. De alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket inbegrips därmed. Även 8 kap. 6–7 §§ alkohollagen ändras för att anordnande av provsmakning ska bli tillåtet under samma förutsättningar som för alkoholdrycker. 8 kap. 13 § ändras så att samma regler ska gälla för den som har serveringstillstånd i fråga om inköp av alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket som för spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker. Hur ska handel och servering regleras? Enligt 8 kap. 15 § alkohollagen får stadigvarande tillstånd för servering till allmänheten medges endast om serveringsstället har ett eget kök i anslutning till serveringslokalen samt tillhandahåller lagad eller på annat sätt tillredd mat. Gästerna ska kunna erbjudas ett varierat utbud av maträtter. får matutbudet begränsas till ett fåtal enklare rätter. Serveringsstället ska vara ut- rustat med ett i förhållande till lokalens storlek lämpligt antal sitt- platser för matservering. Om det finns en drinkbar får den ta i an- språk endast en mindre del av serveringsställets totala yta och vara belägen i nära anslutning till matsalen. Tillfälligt tillstånd för server- ing till allmänheten får meddelas om serveringsstället tillhanda- håller tillredd mat. Detsamma gäller tillstånd för servering i slutet sällskap. Till följd av ändringarna i de inledande bestämmelserna i 8 kap. kommer detta att gälla även för serveringstillstånd som avser de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. Innebörden är att det inte kommer att gå att få stadigvarande eller tillfälligt serveringstillstånd för en verksamhet som t.ex. enbart om- fattar glass- eller godisförsäljning, såsom godisbutiker, glassbarer eller ambulerande glassförsäljning. 8 kap. 15 § fjärde stycket alkohollagen som avser servering i foajéer till teater eller konsertlokal under paus i föreställning eller konsert ändras inte. En konsekvensändring görs i 8 kap. 18 § alkohollagen för att reglera tillståndshavarens eller av denne utsedd serveringsansvarig persons skyldighet att ha tillsyn över serveringen. Tillståndshava- ren ska till kommunen anmäla den eller de personer som har utsetts att ansvara för serveringen. På samma sätt som för alkoholdrycker får endast den som är anställd av tillståndshavaren eller som är in- hyrd av ett bemanningsföretag anlitas som köks- eller serverings- personal eller för uppgifter som är av betydelse för ordning och nykterhet. De undantag som gäller för ordningsvakter och för restaurangskolor med serveringstillstånd m.fl. ska gälla även för de alkoholhaltiga preparaten. Kommunens rätt att besluta under vilka tider servering får ske ska gälla även de alkoholhaltiga preparaten, vilket föranleder ändring i 8 kap. 19 § alkohollagen. Om inte kommunen beslutar annat, får serveringen inte påbörjas tidigare än och inte pågå längre än . Bestämmelsen om att serveringsstället ska vara utrymt senast efter serveringstidens utgång Hur ska handel och servering regleras? kommer att gälla på samma sätt som vid servering av alkohol- drycker, liksom undantagen för rumsservering på hotell och mini- barer i hotellrum. Kravet i 8 kap. 20 § alkohollagen att ansvarig personal ske se till att måttfullhet iakttas och att störningar på grund av oordning eller onykterhet undviks vid servering, utsträcks till att gälla även de alkoholhaltiga preparaten. Bestämmelsen i 8 kap. 21 § alkohollagen att priset vid servering inte får sättas lägre än inköpspriset jämte skäligt påslag, ändras för att gälla även de alkoholhaltiga preparaten. Prissättningen får inte ske på ett sådant sätt att försäljning av drycker eller alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket med högre alkohol- halt främjas. Gästerna får inte uppmanas eller förmås att köpa alkoholdrycker eller alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket. För att åstadkomma en reglering som motsvarar det som gäller för alkoholdrycker ändras 8 kap. 23 § alkohollagen enligt följande. Från ett serveringsställe med serveringstillstånd får inte någon medföra de alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket som har serverats i lokalen. Detta gäller inte hotellrum med minibar. Innebörden är att det inte kommer att vara tillåtet att låta gästerna på en servering köpa exempelvis glass med en alkoholhalt överstigande 2,25 volymprocent och ta med sig glassen från server- ingsstället. Glassen får i stället ätas på stället. Förbuden i 8 kap. 24 § första och andra styckena alkohollagen mot att låta någon dricka eller tillåtas dricka medhavda alkohol- drycker ändras så att de gäller även de alkoholhaltiga preparaten. Uttrycket ”dricka eller tillåtas dricka” ändras därför till ”förtära” så att båda ätande och drickande omfattas av bestämmelsen. En kon- sekvensändring görs i tredje stycket så att alkoholhaltiga preparat som avses i 1 kap. 10 § andra stycket som inte får serveras i en lokal som avses i paragrafen inte heller får förvaras i lokalen eller tillhör- ande utrymmen. 6Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsorisker Av direktiven framgår bl.a. att det är angeläget att utredningens analys och förslag omfattar det breda spektrum av produkter som det finns kännedom om samt att det beaktas att nya produk- ter kan komma att introduceras.1 Utredningen har, i enlighet med direktivens utformning, sett det som en del i sitt uppdrag att över- väga om det i fråga om vissa produkter, som t.ex. alkoholhaltigt pulver och alkoholhaltiga tabletter föreligger en uppenbar risk för skadligt bruk och särskilda risker för hälsan, speciellt i förhållande till barn och unga. Som nämnts i kapitel 4 menar utredningen att dessa produkter skiljer sig på ett sådant sätt från de alkoholhaltiga preparat som ingår i grupp 2, enligt den indelning som görs i 4.7, att det kan finnas skäl för att särbehandla dem och eventuellt helt hindra dem från att introduceras på den svenska marknaden. I detta kapitel kommer utredningen därför att behandla frågor om vilken typ av produkter som avses, i vilken omfattning alkohol- haltigt pulver har förekommit och förekommer på marknaden, vilka hälsorisker produkterna kan innebära samt överväga hur man lämpligen bör reglera denna typ av produkter i . 1 Dir. 2016:80 s. 4. Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsorisker 6.2Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsorisker 6.2.1Vilka slags produkter avses? De produkter som avses i detta kapitel skulle kortfattat kunna be- nämnas alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälso- risker. Produkterna är huvudsakligen nya eller ännu inte lanserade på den svenska marknaden. Den produkt som i första hand verkar kunna bli aktuell för reglering är alkoholhaltigt pulver, vilket också kan förekomma i tablettform. Det kan dock förväntas dyka upp fler varor som kan omfattas av kategorin i samband med den ständiga produktutveckling som pågår. 6.2.2Förekomsten av alkoholhaltigt pulver på marknaden Alkoholhaltigt pulver är egentligen inte någon ny företeelse. Experi- menterande med att ta fram alkohol i pulverform har pågått i vart fall . Ett japanskt företag vid namn (Sato) förefaller vara den aktör som var först med att på ett fram- gångsrikt sätt skapa pulvriserad alkohol, eller alkoholhaltigt pulver. Enligt Satos hemsida bevarar alkoholhaltigt pulver både sin lukt och alkoholens beståndsdelar. Det är endast själva ”fuktinnehållet” i alkoholen som tas bort genom särskilda metoder. Detta gör det, enligt Satos hemsida, enkelt att använda alkohol såväl i solida som pulvriserade typer av föda som har varit svåra att tillsätta alkohol till; som till exempel choklad, godis och pulversoppor. Enligt företaget har man patent för denna teknik i 17länder över hela världen.2 Företagets fokus förefaller primärt vara på användning inom livsmedelsproduktionen, inte på alkoholhaltigt pulver som ersätt- ningsvara för alkoholdryck eller som rent berusningsmedel även om det också förekommer. I likställer man alkoholhaltigt pulver med alkoholhaltiga drycker i sin lagstiftning. 2 Se /en/product/alcohol.html Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsorisker Även i har alkoholhaltigt pulver förekommit, men då primärt som berusningsmedel. När försäljningen av ”alkoläsk” minskade bland ungdomar lanserades 2005 pulvri- serad alkohol, vilken fick viss popularitet. Företaget som lanserade pulvret hade namnet ”Subyou” och pulvret såldes såväl på nätet som på bensinstationer, närbutiker och i barer.3 Subyous alkoläsk- pulver fanns i fyra smaker; ”Blackberry Wodka”, ”Trophical ”, ”Limette ” och ”Blutorange Wodka”. Varje påse kostade , och innehöll pulver som skulle lösas upp i vatten. Resultatet blev då en slags alkoläsk alkoholhalt.4 Pulvret lanserades som ett billigt alternativ till flytande alkohol.5 Subyous tidigare domän förefaller dock inte längre vara i bruk.6 Alkoholhaltigt pulver verkar inte förekomma i någon större omfattning på den tyska marknaden. I finns också rapporter om förekomsten av alko- holhaltigt pulver. ”uppfanns” en produkt som hette Booz2Go, en sorts alkoholhaltigt pulver, av några studenter. Booz2Go var specifikt inriktad mot ungdomar, till och med sådana som var under 16 år.7 De som uppfunnit pulvret uppgav att när det blandades med vatten producerades en bubblig lime-smakande dryck med en alkoholhalt om . De jämförde drycken med alkoläsk som t.ex. Planen var att produkten skulle säljas för per förpackning om . På grund av kom- plexitet i den nederländska lagstiftningen kunde pulvret inte inord- nas i alkohollagen eftersom det inte var en alkoholhaltig dryck. Detta innebar att vem som helst i vilken ålder som helst kunde köpa preparatet lagligt. När pulvret upplöstes i vatten fanns det däremot experter som menade att det skulle falla inom alkohol- lagens tillämpningsområde. Booz2go verkar inte finnas tillgängligt på marknaden.8 3www.dw.com/en/experts-warn-about-powdered-alcohol/a-1596657-1 4www.nyteknik.se/teknikrevyn/sprit-i-pase-och-varmande-ljus-6370997 5Jfr bl.a. en artikel i ; /nyheter/article10494812.ab 6http://ww12.subyou.de/ (avstämning gjord ). 7https://news.vice.com/article/you-wont-be-drinking-powdered-alcohol-anytime-soon 8Vid en internetsökning gjord på ” Booz2go” . Alkoholhaltiga produkter som kan innebära särskilda hälsorisker Som vi har redogjort för i kapitel 4 har öl i pulverform utvecklats i . Det förefaller dock som att pulvret inte har någon alkoholhalt.9 I övriga europeiska länder har alkoholhaltigt pulver såvitt utred- ningen erfar inte introducerats . I flera länder, som till exempel i och, som framkommit ovan, i , är det även osäkert vad en sådan produkt skulle ha för rättslig status. I testsåldes ett slags alkoholhaltigt pulver vid namn ”SureShot” baserat på det japanska företaget produkt.10 Det dröjde sedan fram –2015 innan någon på allvar försökte introducera alkoholhaltigt pulver på marknaden igen. Den produkt som har tagits fram går under namnet ”Palcohol” (powdered alcohol), det vill säga pulvriserad alkohol eller alkohol i pulverform. På Palcohols hemsida framkommer att produkten är tänkt att tillverkas i två olika sammansättningar; en för drycker (avsedd att förtäras) och en för industrin (ej avsedd att förtäras). Vad gäller dryckesvarianten planeras fem olika versioner för försäljning i en förpackning som motsvarar en shot. Varianterna är V (pulver som gjorts av vodka) och R (pulver som gjorts på rom), vilka kan använ- das antingen genom att använda en mixer och göra och Cola, Vodka med apelsinjuice etc., eller genom att tillföra vatten och sen tillföra ett smaksatt alkoholhaltigt pulver av valfri smak. Vidare planeras tre cocktailversioner; , Powderita (smakar som ) och . Användningsområde för dryckesvarianten av pulvret är enligt företaget flera. Bland annat kan man använda alkoholhaltigt pulver i samband med utomhusaktiviteter som camping och vandring då det är lättare att bära ett pulver i packningen än att bära flaskor med vätska.