sou · H5B32 · 2017-01-09 00:00:00 — Against this background, it is im- portant to create conditions for an electricity supply that is secure in the long-term and sustainable, and to bring about economically effective investments in all parts of the energy system – supply, conversion, transmission, storage and consumption. On 10 2016, a framework agreement was reached between five Riksdag political parties: the Swedish Social , the Moderate , the Swedish , the Centre Party and the . The agreement consists of a common road map for a controlled transition to an entirely renewable electricity system, with a target of 100 per cent renewable electricity production This is a target, not a deadline for banning nuclear power, nor does it mean closing nuclear power plants through political decisions. The framework agreement has formed the basis of the proposals and assessments presented in this report. The proposal of on net zero emissions into the atmosphere by 2045 high- lights the fact that the transition of the energy system may need to take place more rapidly than previously anticipated. Challenges for the future The Commission on Energy has identified a number of challenges during the course of its work. efficient consumption of energy and electricity is a pre- requisite for the transition of the energy system. The consumption of electricity and other forms of energy continues to become more efficient. At the same time, several factors point to the possibility of electricity consumption increasing in the future, such as the in- creasing possession of electrical devices and population growth. A transition to electricity may also contribute to a more efficient use of resources and reduced energy supply overall. The announced closure of four nuclear power reactors and the expansion of variable electricity production have contributed to an increased focus on the significance of capacity, that is, the availability of electrical energy at any given time. According to the Commission, there is reason going forward for energy policy not to solely focus on the efficient con- sumption of energy, but also on the need for capacity. An ecologically sustainable electricity system with secure and stable electricity supplies is a prerequisite for many important functions in society. Swedish welfare has been largely built on pro- cessing , ore and hydropower. Other sectors of industry are also strongly reliant on electrical energy. It is important that energy policy also continues to support the development of industry and contributes to strengthened competitiveness. An increased share of variable electricity production and a re- duced share of plannable production leads to a new situation for the production system as the various forms of power have differing characteristics that affect the robustness of the electricity system. This will place new and changed demands on an expansion of trans- mission capacity throughout the country and to surrounding countries to ensure operational and supply security in the electricity system. The Swedish electricity system is becoming increasingly inter- nationally connected and consequently increasingly reliant on the surrounding world. Our electricity supply must therefore be viewed in a Nordic and European perspective. Internationalisation leads to increased complexity and reduced national control, but at the same time creates new opportunities. Swedish electricity generation today mainly consists of hydro- power and nuclear power, but the share of renewable electricity pro- duction has increased considerably in recent years mainly through an expansion of wind power. At the same time, the power companies have announced the closure of four nuclear power reactors by 2020. The need for solutions that can create flexibility in the electricity system increases along with these developments. Favourable invest- ment conditions are necessary to bring about investments in genera- tion facilities and in various types of flexibility solutions for the system. Great importance must also be placed on the characteristics of various types of facilities, such as adjustability, plannability and environmental impact. Electricity generation technology is under development. There are a number of opportunities – existing and potential – to increase flexibility in the electricity system through energy storage and consumer flexibility. Together with other smart services and products, new technology in the electricity transmission network, for example measurement and control equipment, can contribute to meeting the capacity needs of the system. Efficient cooperation between various energy , for example between the supply of electricity and heat, has major advantages. A change in the characteristics of electricity production also creates new challenges both in operating the power system and maintaining its reliability of service. Efficient permit processes and short lead times in investments in power production facilities and transmission networks are very important for ensuring adequate transmission capacity in the electricity network and good access to ancillary services. New demands will be placed on the future electricity transmission networks at local, regional and national level. Interconnectors will have special significance as a result of the ongoing integration of the Nordic and European markets. Interconnectors may provide opportunities both for the export of surplus and for imports to handle situations of output shortage. The transition of the energy system also entails changed roles and responsibilities for various actors. This applies to both new actors on the electricity market and existing and established actors. The need for a systemic, holistic approach and a functional division of responsibilities increases. A number of trends are also challenging the traditional role of distribution companies. Integration of the EU electricity market involves increased reli- ance on the surrounding world, but also creates the conditions for achieving common solutions to the challenges faced by the elec- tricity system. Security of supply and security policy aspects are intimately connected when seen from an international perspective. Development towards more small-scale electricity production in connection with a good electricity supply in is important when seen from a security policy perspective. Today, actors in the electricity market are operating in a chal- lenging investment climate as a result of long periods when elec- tricity prices have been lower than the costs of producing new electricity. To also ensure a favourable energy and capacity balance, high security of supply and competitive electricity prices also in the long term, an investment climate that promotes both competition and a reasonable return on capital is necessary. The new situation has led to the design of the electricity market being discussed at EU level, Nordic level and nationally. Various solutions are under discussion to ensure adequate production capacity and security of supply in the system. The ability of the electricity market to supply electrical capacity appears to be particularly im- portant in this respect. Development of the energy system is rapid, with a stream of new solutions. New technologies and new services must be inte- grated into the system to satisfy the demands for an efficient and secure electricity system, social sustainability and a good environ- ment. The Commission on Energy presents a number of proposals and assessments to make it possible to tackle this new situation. •The target by 2040 is 100 per cent renewable electricity pro- duction. This is a target, not a deadline for banning nuclear power, nor does it mean closing nuclear power plants through political decisions. •By 2030, ’s energy use is to be 50 per cent more efficient than in 2005. The target is expressed in terms of primary energy use in relation to gross domestic product (GDP). must have a robust electricity network with high security of supply and low environmental impact, and offer electricity at competitive prices. This creates a long-term perspective and clarity for actors in the market, and helps generate new jobs and invest- ment in . The energy policy is based on the fact that is closely linked to its neighbours in northern Europe, and aims to find joint solutions to challenges in the common electricity market. Furthermore, a starting point is that by 2045 at the latest will have no net emissions of greenhouse gases into the atmosphere, and thereafter achieve negative emissions. In the report, the Commission presents a number of supple- mentary proposals and assessments. They involve the following: •The electricity certificate system will be extended and expanded by of new electricity certificates until 2030. •The will be tasked to formulate sectorial strategies for energy efficiency together with various industries. The sectorial strategies will be drafted by the together with various industries and therefore do not constitute a target established by the Riksdag. •The fees for connection of offshore wind power plants to the national grid should be abolished. How this should be imple- mented requires further analysis. •The tax on thermal nuclear capacity will be phased out gradually over a two-year period beginning in 2017. •The principles on the conditions for the planning of new nuclear power reactors (Government bill 2008/09:163) remain in place. The investment rules for the will be changed such that investment opportunities are expanded from the start of the next three-year period in 2018. •Sweden must impose modern environmental requirements on hydropower, but with a review procedure that is designed so as not to place unnecessary administrative and financial burdens on the individual companies relative to the environmental benefits sought. •The property tax on hydropower plants will be reduced to the same level as for most other electrical production plants, i.e. 0.5 per cent. The tax will be reduced gradually over a four-year period beginning in 2017. •There will be an investigation into how existing regulatory frameworks and tax legislation can be simplified and adapted to facilitate the development of new products and services in the areas of energy efficiency, energy storage and small-scale sales of electricity for various purposes, and the electrification of the transport sector. •It is proposed that a special energy efficiency programme should be introduced for electricity-intensive Swedish industries, replacing the former “PFE” Programme, as long as responsible financing can be found. •An inquiry should be appointed to investigate broadly the potential obstacles to enabling services to develop with respect to and energy efficiency. The inquiry should investigate which economic and other policy instruments (e.g. ‘white certificates’) are most effective for increasing efficiency in terms of both energy and output. •The abolition of the tax on thermal nuclear capacity and reduction of property tax on hydropower plants should be financed through an increase in energy tax. Electricity-intensive industry will be exempted. •Broad discussions are under way in Europe and in on which electricity market model should be used in the future. There is no reason to alter the existing market model used in and the Nordic region in the short term. Nonetheless, it is reasonable to conduct a broad discussion over time on the design of the future market. The Energy Policy Commission presents a number of additional assessments on various aspects of the energy area. Among other things, an implementation group comprised of representatives of the political parties that concluded the framework agreement should be formed with the aim of continually following up the framework agreement. The Energy Policy Commission has assessed the conceivable con- sequences of its proposals. The Commission has presented assess- ments and proposals that aim to facilitate the renewal and transition of the energy system. The costs of achieving a more flexible electricity system and integrating a higher share of renewable electricity pro- duction should be assessed in relation to the advantages in the form of increased security of supply and the more efficient use of overall production resources. All in all, the proposed measures are expected to lead to lower total system costs and increased economic efficiency. beslutade regeringen att tillsätta en kommission, i form av en parlamentarisk kommitté, för översyn av energipolitiken (dir. 2015:25). uppdrag är enligt direktivet att ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen – 2030. I sitt arbete ska kommissionen ta del av och närmare analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi för- väntas mötas enligt olika prognoser och scenarier och ställa samman två eller flera scenarier för tillförsel, överföring, användning och lag- ring av energi på . I uppdraget ingår också att identifiera vilka förändringar i regel- verken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effek- tiv utveckling av energisystemet och lägga särskild vikt vid försörj- ningen med el. Betänkandet ska överlämnas till regeringen . Direktivet finns i bilaga 1. Enligt direktivet ska utredningen lägga särskild tonvikt på försörj- ningen med el. Behovet av el kan dock inte ses isolerat, utan hänger samman med utvecklingen av t.ex. värmeförsörjningen och transport- sektorns behov av energi. Kommissionen har därför gjort en bred genomlysning av energiförsörjningen internationellt och i . De förslag och bedömningar som redovisas behandlar dock till över- vägande del försörjningen med el. Enligt direktivet ligger det också i upp- drag att medverka till en bred diskussion om energifrågorna bland alla berörda intressenter. För att åstadkomma detta har Energikom- missionen genomfört en bred och öppen dialog med en stor mängd intressenter. Bland annat har kommissionen anordnat en rad större seminarier och expertseminarier för att belysa viktiga frågeställning- ar. Kommissionen har också genomfört ett antal studieresor och samarrangemang. Detta beskrivs närmare under kapitel 1.3 nedan. Kommissionens arbete har, i enlighet med direktivet, genomförts i tre faser. Under den första fasen skedde en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Bland annat har kommissionen tagit del av olika bedömningar av och scenarier för hur det framtida beho- vet av energi kan mötas. Analysen har utgått från förhållandena på de internationella energimarknaderna och med hänsyn till energiför- sörjningen och energipolitiken i andra länder, speciellt länder inom EU, liksom graden av integrering med omvärlden. Kommissionen har arbetat med fyra fokusområden: användning, tillförsel, överföring och marknad. De huvudsakliga slutsatserna inom varje fokusområde redovisas i kapitlen 5 och 6. Under arbetets andra fas har de utmaningar och möjligheter som energisystemet står inför analyserats närmare. Kommissionen har, utifrån redovisningen i den första fasen, identifierat vilka föränd- ringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällseko- nomiskt effektiv utveckling av energisystemet. slöts en ramöverenskommelse mellan fem av partier: , , de gröna, och . Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med mål om förnybar elproduktion . Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärn- kraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ramöverenskommelsen har legat till grund för de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande. 1.3Arbetsformer och genomförande av uppdraget Under arbetets gång har fjorton ordinarie sammanträden hållits med ledamöter och de tre särskilt inbjudna gene- raldirektörerna för (Svk), Energimark- nadsinspektionen (Ei) och . genomfördes tillsammans med en extern part – , (nuvarande Energiföretagen ), Kom- muner och Landsting respektive , i syfte att få en djupare förståelse för olika aktörers hållning. besökte med fokus på Energiewende. bjöd in till ett studiebesök om utvecklingen inom förnybar energi, landshövdingen i län bjöd in till studiebesök för att ge erfarenheter av länets energiarbete och Teknikföretagen och träffa- des för energisamtal. har också genomfört studiebesök hos och i . På inbjudan av landshövdingen i besökte kommissionen bl.a. energikombinatet i och träffade företrädare för E.ON, Lantmännen Agro- etanol och . Vidare har kommissionen besökt Svk och bl.a. fått se kontrollrummet. Vid ett studiebesök i träffade kansliet bl.a. PJM, och regleringsmyndigheten för energimarknaderna (FERC). har arrangerat sex större seminarier inom kommissionens fokusområden användning, tillförsel, överföring och marknad. Till seminarierna har inbjudits företrädare för bransch- föreningar, fackföreningar, forskare, miljöorganisationer, näringsliv, departement och myndigheter liksom en rad andra experter från och andra länder. Seminarierna har varit öppna för allmän- heten, och har webbsänts och dokumenterats på Energikommission- ens webbplats, , där också information om kommissionens arbete fortlöpande publicerats. Kansliet har också genomfört två expertseminarier, ett med fokus på el- och värmemark- naderna, och ett med fokus på energilager i samarbete med Forum för smarta elnät. har i samarbete med genomfört ett rundabordssamtal om framtidens elmarknads- design. anordnade Ungdomens riksdag 2016 med temat framtidsfrågor och medverkade. Under Almedalsveckan arrangerade ett semina- rium om ramöverenskommelsen som slöts . Under arbetets gång har tagit del av en rad rapporter som utgjort ett viktigt underlag för arbetet: •Energimarknadsinspektionen, och Affärs- verket tog fram underlagsrapporter om energi- användning, energitillförsel, överföring av energi och marknader- na för energi. •Energimarknadsinspektionen tog fram en underlagsrapport om marknadsförutsättningar för elektriska batterilager. •Energimyndigheten tog fram en underlagsrapport med kunskaps- underlag och analys av målkonstruktioner för energieffektivi- sering. •Konsulten sammanställde på uppdrag av Energi- kommissionen större energipolitiska beslut i . •Konsultföretaget har på uppdrag av tagit fram en underlagsrapport om de ekonomiska förutsättning- arna för olika kraftslag. •Tillväxtanalys har gjort en sammanfattande analys av 11 länders energipolitik i syfte att ge en övergripande beskrivning av länd- ernas energipolitik bortom . •Konsulten har för räkning gjort en underlagsrapport om elmarknadens design. •Konsultföretaget har på uppdrag av genomfört en studie med bedömningar och resonemang kring samhällsekonomiskt lönsam potential för energieffektivisering. Fullständiga referenser till rapporterna finns i referenslistan till detta betänkande. I detta betänkande redovisas resultatet av arbetet med Energikom- missionens samtliga uppgifter enligt direktivet. I kapitel 2 beskrivs det globala energisystemet. Kapitel 3 belyser det svenska energisystemet. Kapitel 4 redovisar gällande regelverk och styrmedel. I kapitel 5 beskrivs bedömningar och scenarier för till- försel, överföring, användning och lagring av energi på , med särskilt fokus på elförsörjningen. Kapitel 6 sammanfattar utma- ningar och möjligheter med den nuvarande utvecklingen. I kapitel 7 beskrivs ramöverenskommelsen tillsammans med Energikommission- ens förslag och bedömningar. Kapitel 8 innehåller konskevens- analyser av utredningens förslag. 2 Det globala energisystemet Förutsättningarna för energiförsörjningen påverkas av en rad fak- torer. Det kan röra sig om makroekonomiska förutsättningar, det allmänna säkerhetsläget, demografiska faktorer, teknisk utveckling, utbildnings- och kompetensnivå, ökade ekonomiska beroenden, föränderliga förutsättningar vad gäller klimat, vatten och livsmedel, urbanisering, befolkningstillväxt och befolkningsomflyttningar samt förändringar av olika slag inom energisektorn. Samtliga dessa fakto- rer påverkar, var för sig och i samspel med varandra, den framtida efterfrågan på energi av olika slag. Det är svårt att bedöma och för- utsäga styrkan i dessa trender, men klart är att samtliga i väsentliga avseenden har betydelse för energiförsörjningen, både globalt och i . I det följande berörs kortfattat några av dessa trender. Den globala makroekonomiska utvecklingen har det senaste decen- niet karakteriserats av en tyngdpunktsförskjutning från OECD1- länderna till länderna i . De andel av den globala bruttonationalprodukten ökade från år (reala termer), och mycket tyder på att denna andel kommer att öka ytterligare under de kommande decennierna (Kansliet för strategisk analys 2015). tillväxt spelar en särskild roll, både på grund av landets storlek och till följd av den exceptio- nellt höga ekonomiska tillväxt som skett i landet . Den snabba ekonomiska tillväxten i har inte bara påverkat hushållens allmänna levnadsstandard, utan har också medfört att den tekniska utvecklingen inom många viktiga områden leds av . Ett ofta citerat exempel gäller utvecklingen av solceller, där är världsledande. Till följd av globalisering och internationell specialisering har kapital- och investeringsflödena ökat. Den internationella handeln har vuxit, vilket har bidragit till ekonomisk tillväxt men i vissa fall även skapat ökade geopolitiska spänningar. Av betydelse för den ekonomiska tillväxten är inte bara dess volym utan också dess sammansättning. har andelen tjänster ökat, speciellt inom OECD-området. Detta har, tillsammans med andra faktorer såsom introduktion av ny energisnålare teknik, bidragit till att energibehovet inte ökar i samma takt som tidigare inom OECD-området. Enligt många bedömare förväntas energi- användningen i de mest utvecklade ekonomierna stagnera eller t.o.m. gå ned under de kommande decennierna. Däremot förväntas efter- frågan på energi fortsätta att öka i utvecklingsländerna, till följd av bl.a. en fortsatt industrialisering och en snabbt växande medelklass. Frågan om den framtida globala energiförsörjningen berörs nedan. Tätt sammanbunden med den ekonomiska tillväxten är frågan om utsläppen av koldioxid och andra s.k. växthusgaser. Ungefär två tredjedelar av jordens samlade utsläpp kan hänföras till förbränning av fossila bränslen inom energisektorn. Utsläppen av växthusgaser har ökat snabbt sedan slut, och har redan medfört omfattande konsekvenser för ekosystem och samhällen genom ökad nederbörd, extrema väderhändelser och höjda havsnivåer. Det finns dock tecken på att utsläppen från energisektorn under den allra bromsats upp (, IEA 2015). slöts, inom ramen för , ett rättsligt bindande avtal, det s.k. . Genom avtalet har världens länder enats om en gemensam plan för att minska klimat- utsläppen. I avtalet slås fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att be- gränsa den till jämfört med förindustriell nivå. Enligt av- talstexten ska de 175 länder som ingått avtalet successivt skärpa sina åtaganden. Den svenska Miljömålsberedningen har i sitt delbetän- kande lämnat förslag om utformningen av den långsiktiga svenska klimatpolitiken (SOU 2016:21). Den globala energiförsörjningen har en stark politisk och geo- politisk dimension. Energiråvarornas strategiska betydelse för den globala maktbalansen har illustrerats . Under 1970- talets s.k. oljekriser användes oljan som ett politiskt vapen. har konflikten mellan och tydligt demonstrerat naturgasens betydelse som strategisk resurs. I takt med att nya fyndigheter av energiråvaror sker, som nya producenter och producentländer av råvaror etablerar sig på världsmarknaden, kommer balansen av allt att döma att fortsätta ändras. Exempelvis har utvinningen av skiffergas och skifferolja i lett till att , från att ha varit en betydande netto- importör av olja och gas, nu är på väg att bli självförsörjande (och möjligen nettoexportör).