sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Enligt 19 kap. 15 § BrB ska dessutom den som med hänsyn till vad han eller hon känner till, på grund av meddelad varning eller annars bort inse att högförräderi, trolöshet vid förhandling med främmande makt, spioneri, grovt spioneri eller grov obehörig be- fattning med hemlig uppgift är å färde, medverkar till gärningen, dömas till ansvar för medhjälp därtill. Straffet enligt bestämmelsen får emellertid inte överstiga fängelse . För straffansvar enligt 19 kap. 15 § BrB fordras att den medverkande har haft uppsåt rör- ande den åtgärd genom vilken medverkan sker. Det fordras också att den medverkande handlat trots att han eller hon har haft sådan kännedom, som borde avhållit honom eller henne från att handla. Det oaktsamma momentet ligger således i att den medverkande på grund av denna kännedom borde ha insett att ett brott av visst slag var förestående. För att någon ska kunna dömas till ansvar för oaktsam medverkan krävs att huvudbrottet ska ha fortskridit så långt att straff kan följa på det. Brottet behöver emellertid inte vara fullbordat utan det är fullt tillräckligt att gärningen nått upp till straffbart försök eller förberedelse till brott. Av 20 kap. 1 § BrB framgår att den som uppsåtligen eller av oakt- samhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåten- het åsidosätter vad som gäller för uppgiften döms för tjänstefel om det inte är fråga om ett ringa fall. Straffskalan för tjänstefel är böter eller fängelse . Om brottet är grovt kan dömas till fängelse i lägst och högst . Med myndighetsutövning avses utövning av offentlig makt, dvs. utövning av befogenheter att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet eller annat jämförbart förhållande. Med myndig- hetsutövning avses i bestämmelsen i princip endast svensk myndig- Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … Ansvar för tjänstefel kan således inte utkrävas annat än med stöd av uttryckliga bestämmelser i svensk lag.27 I förarbetena till bestämmelsen (prop. 1988/89:113) uttalas bl.a. att inte varje grad av oaktsamhet leder till straffrättsligt ansvar. Vidare påtalas det att det inte finns något krav på att gärningen ska ha medfört förfång eller otillbörlig förmån för någon. gär- ningar omfattas dock inte av straffansvar. Bedömningen av om en gärning är ringa ska ske med beaktande av samtliga omständigheter, varvid både allmänna och enskilda intressen ska beaktas. Vid be- dömningen är det av stor betydelse om någon skada eller annan olägenhet kan påvisas i det enskilda fallet eller om det förelegat en påtaglig risk för skada. I förarbetena sägs också att man vid bedöm- ningen om en gärning är att anse som ringa ska lägga stor vikt vid verksamhetens art.28 Den som röjer en uppgift, som han eller hon är skyldig att hemlig- hålla enligt lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning ska dömas för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § BrB, om gärningen inte är belagd med straff i annan ordning. Samma sak gäller om någon olovligen utnyttjar en sådan hemlighet. För straffansvar för brott mot tystnadsplikt krävs att någon röjer eller olovligen utnyttjar en uppgift som han eller hon är pliktig att hemlighålla enligt svensk lag. Sådana bestämmelser finns framför allt i OSL. Sekretessregler som har sin grund i utländsk lag eller faller utanför utövandet av svensk myndighet omfattas inte av straff- bestämmelsen. Straffskalan för brott mot tystnadsplikt är böter eller fängelse i högst . Om någon begår en sådan gärning av oaktsamhet, döms han eller hon i stället till böter. I ringa fall döms inte till an- svar. Enligt uttalanden i förarbetena (prop. 1979/80:2) till den nu upphävda sekretesslagen (1980:100) får frågan om en gärning är att 27Se m.fl., ”, En kommentar” [, Zeteo], kommentaren till 1 § BrB och Utredningen om svenskt rättsväsende i internationella uppdrags betänkande, ”Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m.” (SOU 2009:76), s. 309 f. 1988/89:113, ”om ändring i (tjänstefel)”, s. 24 f. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … bedöma som ringa avgöras med hänsyn till samtliga omständigheter i det konkreta fallet. Omständigheter av betydelse kan vara vilken uppgift som har röjts och vilken skada detta har medfört. En annan faktor vid bedömningen kan vara vilka krav som rimligen kan ställas på den offentlige funktionären med hänsyn till hans möjligheter att bedöma den rättsliga situationen.29 6.4.11Vissa brott i 4 kap. I 4 kap. BrB straffbeläggs bl.a. att någon olovligen bereder sig till- gång till olika former av meddelanden. Dessa bestämmelser kan också bli tillämpliga om gärningen begås i syfte att komma åt upp- gifter som har betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i. Enligt 4 kap. 8 § BrB gör den som olovligen bereder sig tillgång till ett meddelande, som ett post- eller telebefordringsföretag för- medlar som postförsändelse eller i ett elektroniskt kommunika- tionsnät, sig skyldig till brytande av post- eller telehemlighet. Straff- skalan är böter eller fängelse i högst . Den som i annat fall olovligen bryter brev eller telegram eller bereder sig tillgång till något som förvaras tillslutet kan enligt 4 kap. 9 § BrB dömas för intrång i förvar till böter eller fängelse i högst . Är det fråga om olovlig avlyssning eller inspelning av tal eller samtal kan i stället straffansvar för olovlig avlyssning enligt 4 kap 9 a § BrB aktualiseras under vissa förutsättningar. Även för detta brott är straffskalan böter eller fängelse . Om någon anbringar tekniskt hjälpmedel med uppsåt att utföra brott enligt 4 kap. 8 § eller 9 a § BrB kan enligt 4 kap. 9 b § BrB dömas för förberedelse till sådant brott. Stadgandet utgör ett kom- plement till bestämmelserna i 4 kap. 8 och 9 a §§ BrB och syftar bl.a. till att underlätta offrets och åklagarens bevisbörda. Slutligen kan nämnas att det i 4 kap. 9 c § BrB bl.a. anges att den som i annat fall än som sägs i 4 kap. 8 och 9 §§ BrB olovligen bereder sig tillgång till en uppgift som är avsedd för automatiserad behand- ling kan dömas för dataintrång till böter eller fängelse i högst . 1979/80:2 del A, ”med förslag till sekretesslag m.m.”, s. 404. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … 6.5Åtgärder som inte är av straffrättslig natur En gärning som innefattar en obehörig informationshantering kan även medföra andra konsekvenser än straffrättsliga för den en- skilde. Förutom att gärningen kan grunda skadeståndsskyldighet kan även olika arbetsrättsliga sanktioner aktualiseras om förfaran- det har samband med en anställning. Ytterst kan det bli fråga om uppsägning enligt 7 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. För offentliganställda finns därutöver bestämmelser om disciplinansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning (). Enligt 14 § kan en arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter i anställningen meddelas en disciplin- påföljd för tjänsteförseelsen. Disciplinpåföljd är varning och löne- avdrag (15 § ). Om tjänsteförseelsen med hänsyn till samtliga omständigheter är att anse som ringa får någon påföljd inte med- delas. I lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret m.m. finns också bestämmelser om disciplinansvar för totalansvars- pliktiga då de är tjänstgöringsskyldiga samt för vissa personal- kategorier med anknytning till Försvarsmakten. Ett röjande av uppgifter som är av betydelse för sådana interna- samarbeten för fred och säkerhet som deltar i kan – om uppgifterna avser förhållanden vars uppenbarande för främ- mande makt kan medföra men för säkerhet – utgöra en otillåten befattning enligt lagen (1990:409) om skydd för företags- hemligheter. Så kan t.ex. vara fallet om uppgifterna avser förhållanden som rör forskning, utveckling eller produktion i ett svenskt företag som framställer krigsmateriel eller annan utrustning för försvaret. Det skulle således kunna förekomma situationer där en företags- hemlighet är av sådan betydelse för landet att ett röjande av uppgif- ten skulle kunna äventyra rikets oberoende eller bestånd, dvs. 30 Se prop. 1979/80:176, ”om ändring i (spioneri m.m.)”, s. 9. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … I detta avsnitt lämnas en redogörelse för nu gällande bestämmel- ser om skydd för företagshemligheter, och rådets direktiv om skydd mot att icke röjd know-how och företags- information (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (COM[2013] 813) och de förslag på nya bestämmelser om skydd för företagshemligheter som Utredningen om skyddet för företagshemligheter (Ju 2007:06) och utredning om skyddet för företagshemligheter har lagt fram i betänkandena ”Förstärkt skydd för företagshemligheter” (SOU 2008:63) och ”Ny lag om före- tagshemligheter” (SOU 2017:45). 6.6.2Nu gällande bestämmelser om skydd för företagshemligheter Lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter trädde i kraft . Med företagshemlighet avses sådan information om affärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares rörelse som hålls hemlig och vars röjande är ägnat att medföra skada för näringsidkaren i konkurrenshänseende (1 §). Det saknar betydelse om informatio- nen är dokumenterad eller inte. Lagen gäller endast obehöriga angrepp på företagshemligheter (2 §). Att någon anskaffar, utnyttjar eller röjer en företagshemlig- het för att offentliggöra eller inför en myndighet eller annat behö- rigt organ avslöja något som skäligen kan misstänkas utgöra brott på vilket det kan följa fängelse eller som kan anses utgöra annat allvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse anses inte utgöra ett obehörigt angrepp. Obehörighetskravet har ställts upp för att säkerställa att lagen inte ska skydda sådant som inte är skyddsvärt genom att förhindra att t.ex. anställda anmäler eller offentliggör missförhållanden på arbetsplatsen. I vissa situationer väger hän- synen till yttrandefriheten och den fria opinionsbildningen således tyngre än skyddet för företagshemligheter. Obehöriga förfaranden med företagshemligheter är sanktione- rade med straffansvar och skadeståndsskyldighet. Enligt 3 § döms den som med uppsåt olovligen bereder sig tillgång till en företags- hemlighet för företagsspioneri. Även försök och förberedelse till företagsspioneri är straffbelagt. Den som anskaffar en företags- hemlighet med vetskap om att den som tillhandahåller hemligheten eller någon före honom eller henne har berett sig tillgång till denna Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … genom företagsspioneri döms för olovlig befattning med företags- hemlighet (4 §). I rättspraxis har anställdas utnyttjande och röjande av företagshemligheter som de har behörig tillgång till i sitt arbete inte ansetts som straffbar befattning med företagshemlighet. Detta gäller både medverkan i gärningsmannaskap och som medhjälpare.31 Straffet för företagsspioneri är böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, fängelse i högst . Straffskalan för olovlig befattning med företagshemlighet sträcker sig från böter till fängelse i högst eller, om brottet är grovt, högst . Den som gör sig skyldig till företagsspioneri eller olovlig befattning med företagshemlighet ska enligt 5 § även ersätta den skada som uppkom- mer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigen utnyttjas eller röjs. Andra olovliga förfaranden med företagshemligheter än anskaff- ande av sådan information sanktioneras i lagen om skydd för före- tagshemligheter med skadestånd, vitesförbud eller föreläggande om överlämnande. I 6–8 §§ finns bestämmelser om skadeståndsansvar för vissa per- soner som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en näringsidkares företagshemlighet. Skadeståndsskyldighet enligt be- stämmelserna åligger den som har anförtrotts en företagshemlighet i förtroende i samband med en affärsförbindelse, arbetstagare som fått del av en företagshemlighet hos arbetsgivaren i sin anställning och den som utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som, enligt vad han eller hon bör inse, har angripits enligt lagen. Den som angripit en företagshemlighet kan vid vite förbjudas att utnyttja eller röja företagshemligheten (11 §). Ett sådant förbud får endast meddelas om ett utnyttjande eller röjande skulle vara obehörigt enligt 2 §. Den näringsidkare vars företagshemlighet har angripits kan en- ligt 14 § begära hos domstol att en handling eller ett föremål som en angripare har i sin besittning och som innefattar hemligheten ska överlämnas till honom eller henne. 31 Se dom i mål B 5221-03, den s.k. Ericsson-domen. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … 6.6.3EU-rättsliga regler om skydd för företagshemligheter antog rådet, efter en överenskommelse med , ett direktiv32 med regler om skydd för företagshemligheter och konfidentiell information om företag i . Direktivet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och trädde i kraft . Medlemsstaterna ska införa de nya bestäm- melserna i sin nationella lagstiftning. Direktivet innehåller gemensamma åtgärder mot olagligt anskaff- ande, utnyttjande och röjande av företagshemligheter och syftar till att trygga en väl fungerande inre marknad. Det ska också verka avskräckande mot olagligt röjande av företagshemligheter utan att undergräva grundläggande rättigheter och friheter eller allmän- intresset, såsom den allmänna säkerheten, konsumentskydd, folk- hälsa, miljöskydd och arbetstagares rörlighet. I enlighet med det nya regelverket ska EU-länderna föreskriva de åtgärder, förfaranden och rättsmedel som krävs för att garantera till- gång till en rättslig prövning mot olagligt anskaffande, utnyttjande eller röjande av företagshemligheter. Som en företagshemlighet ska sådan information behandlas som inte är allmänt känd eller lätt till- gänglig, har kommersiellt värde genom att den är hemlig och som innehavaren av företagshemligheten vidtar rimliga åtgärder för att hålla hemlig. Av direktivet följer att det ska anses olovligt att anskaffa en företagshemlighet om det sker utan innehavarens samtycke och genom att någon obehörigen kopierar eller skaffar sig tillgång till dokument, elektroniska filer m.m. som kontrolleras av innehava- ren. Det ska vidare anses olovligt att utnyttja eller röja en företags- hemlighet om det sker utan innehavarens samtycke av någon som har anskaffat informationen olovligen eller bryter mot ett sekre- tessavtal eller ett avtal som begränsar utnyttjandet. Att tillverka, sälja eller marknadsföra intrångsgörande varor ska också anses som ett olovligt utnyttjande av företagshemligheten. Att anskaffa, ut- nyttja eller röja en företagshemlighet ska emellertid anses lagligt om handlandet krävs eller är tillåtet enligt nationell rätt. 32 och rådets direktiv (EU) 2016/943 ”om skydd mot att icke röjd know- how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs”. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … De åtgärder och sanktioner som anges i direktivet ska inte få an- vändas om företagshemligheten anskaffats, utnyttjats eller röjts för att avslöja innehavarens menliga agerande, oegentligheter eller olag- liga verksamhet och den som gjort det har handlat i syfte att skydda allmänintresset. Detsamma gäller den som gjort det i samband med att han eller hon utövat rätten till yttrande- och informationsfrihet eller för att informera en företrädare för arbetstagarna eller annars för att skydda ett legitimt intresse. När en företagshemlighet olovligen anskaffas, utnyttjas eller röjs ska det finnas civilrättsliga åtgärder, förfaranden och rätts- medel som står till buds för innehavaren av hemligheten. De ska vara rättvisa, ändamålsenliga och avskräckande. Medlemsstaterna ska slå fast en talefrist inom vilken ett anspråk ska göras gällande. Talefristen får inte vara längre än . Bland de sanktioner som ska stå till buds finns skadestånd och föreläggande om att utnyttjandet eller röjandet av företagshemligheten ska upphöra. Ett skadestånd ska stå i proportion till den faktiska skadan. Det ska beräknas på grundval av alla relevanta faktorer, inbegripet storleken på oskälig vinst och omständigheter som inte är av ekonomisk art. Parter och andra aktörer i en rättegång ska inte få utnyttja eller röja en företagshemlighet som de har fått tillgång till under rätte- gången. Det ska också finnas möjligheter för en domstol att besluta om sekretess i fråga om dokument i en rättegång som innehåller företagshemligheter och att begränsa tillträdet till en förhandling. Direktivet innehåller inte några straffrättsliga regler. Det ska inte heller påverka rörligheten på arbetsmarknaden eller möjlighet- erna för arbetsmarknadens parter att reglera frågor om företags- hemligheter i kollektivavtal. 6.6.4Tidigare och pågående utredningar om skyddet för företagshemligheter Utredningen om skyddet för företagshemligheter (Ju 2007:06) Som framgår ovan regleras skyddet för företagshemligheter i i en särskild lag som ger en förhållandevis god skyddsnivå och som, till skillnad från EU-direktivet, innehåller bestämmelser om straff. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … I lagen om skydd för företagshemligheter föreskrivs att den som med uppsåt olovligen skaffar sig tillgång till en företagshemlighet ska dömas för företagsspioneri. Den som anskaffar en företags- hemlighet med vetskap om att den som tillhandahåller hemligheten eller någon före honom eller henne har skaffat sig tillgång till denna genom företagsspioneri ska dömas för olovlig befattning med före- tagshemlighet. I det s.k. Ericsson-målet (dom i mål nr B 5221-03) ansågs en anställd inte kunna dömas för företagsspioneri eftersom den information som han hade lämnat ut var information som han hade tillgång till för att utföra sina arbetsuppgifter. Han hade således inte olovligen berett sig tillgång till informationen. Domen gav upphov till en diskussion om huruvida lagen ger ett tillräckligt skydd mot att en arbetstagare utnyttjar eller röjer en företagshemlighet. Med anledning av framför allt Ericsson-målet uttalade riksdagen33 att regeringen borde ta initiativ till en översyn av lagen. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle ges i uppdrag att se över bl.a. straffansvarets omfattning34. Utredningen tog namnet Utredningen om skyddet för företagshemligheter. Utredningens förslag är redovisade i betänkandet ”Förstärkt skydd för företagshemligheter” (SOU 2008:63). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som bygger på betänkandet. Enligt för- slaget ska lagen om skydd för företagshemligheter kompletteras med en ny bestämmelse om straff för olovligt utnyttjande eller röjande av företagshemlighet. Förslaget gör det t.ex. möjligt att straffa en arbetstagare som avslöjar ett företags hemliga uppfinningar för en konkurrent. Enligt lagrådsremissen ska det vidare göras tydligare att skyddet för företagshemligheter inte hindrar någon att avslöja allvarliga missförhållanden i verksamheten. Förslaget mötte kritik från Lagrådet. Lagrådet ansåg visserligen att det är rimligt att utvidga det kriminaliserade området till sådana fall som Ericsson-målet rörde, men ifrågasatte om det finns något lagstiftningsbehov i fråga om mindre allvarliga fall. Regeringen borde därför enligt Lagrådet överväga om man inte borde begränsa det straffbara området. Lagrådet ansåg också att det skulle kunna 33Lagutskottets betänkande 2004/05:LU12 och riksdagsskrivelse 2004/05:179. Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … uppkomma svåra gränsdragningsproblem vid tillämpningen av de föreslagna lagändringarna. Lagrådsremissen ledde inte till lagstiftning. Utredningen om skyddet för företagshemligheter (Ju 2016:13) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att överväga vilka lagändringar som behövs för att anpassa svensk rätt till om skyddet för företagshemligheter, se avsnitt 6.6.3 ovan. Utredaren skulle också, utan direkt samband med EU-reglerna, överväga hur ett straffansvar kan utformas när det gäller en anställd som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon har fått tillgång till inom ramen för sina arbetsuppgifter. Vid utformningen av sina förslag skulle utredaren särskilt upp- märksamma och värna om tryck- och yttrandefriheten, den svenska arbetsmarknadsmodellen och skyddet för anställda och andra som avslöjar brott eller andra allvarliga missförhållanden i en verksamhet. Utredningen, som tog namnet utredning om skyddet för företagshemligheter, redovisade sitt uppdrag i betänkandet ”Ny lag om företagshemligheter” (SOU 2017:45). Betänkandet bereds i . För att genomföra EU-direktivets krav om skydd för företagshemligheter föreslås i betänkandet en ny lag om företagshemligheter, som ska ersätta den nu gällande lagen om skydd för företagshemligheter. De nu gällande bestämmelserna om straff för företagsspioneri behålls med ändringen att straffminimum för företagsspioneri, grovt brott, föreslås bli höjt till fängelse . I betänkandet föreslås nya bestämmelser om straffansvar för olovligt utnyttjande av före- tagshemlighet och olovligt röjande av företagshemlighet. Bestäm- melserna gäller i fråga om utnyttjande eller röjande av en företags- hemlighet av den som haft lovlig tillgång till hemligheten genom deltagande i en näringsidkares rörelse till följd av anställning, upp- drag eller på annan liknande grund. Gärningen ska inte vara straff- bar om den med hänsyn till sitt syfte kan anses försvarlig, även om angreppet inte kan bedömas vara behörigt. Ett exempel är att en anställd röjer företagshemligheter för att avslöja sin arbetsgivares falska marknadsföring. Vidare ska det inte dömas till ansvar om gärningen annars kan anses mindre allvarlig. Straffansvaret ska inte omfatta olovligt utnyttjande eller röjande av företagshemlighet som Skyddet för uppgifter som hanteras inom ramen för internationella … sker senare än från det att deltagandet i näringsidkarens rör- else (dvs. normalt anställningen), har upphört. Försök och förbe- redelse till olovligt utnyttjande eller röjande av företagshemlighet ska vara straffbart. Även den som anskaffar en företagshemlighet med vetskap om att hemligheten har tillhandahållits efter ett olov- ligt röjande av företagshemligheten ska kunna straffas för olovlig befattning med företagshemlighet. Om gärningen varit försvarlig eller annars mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. Även för detta brott ska gälla en tvåårig preskriptionstid. Straffet för det nya brottet olovligt utnyttjande eller röjande av företagshemlighet föreslås vara böter eller fängelse i högst . Om brottet är grovt, ska straffet vara fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. I be- tänkandet föreslås även en bestämmelse om straff för den som ut- nyttjar eller röjer en företagshemlighet som vederbörande har haft lovlig tillgång till följd av anställning eller uppdrag eller på annan liknande grund. Den som gjort sig skyldig till brott enligt den föreslagna lagen ska ersätta den skada som uppkommer. Liksom enligt den nuva- rande lagen ska skadeståndsansvar drabba den som utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon i förtroende har fått del av i samband med en affärsförbindelse. En arbetstagare, som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företags- hemlighet hos arbetsgivaren, som han eller hon har fått del av i sin anställning under sådana förhållanden att denne insåg eller borde ha insett att han eller hon inte fick avslöja den, ska i likhet med nuva- rande lagstiftning, ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Liksom enligt den nuvarande lagen ska skadestånds- ansvar även kunna drabba den som angriper en företagshemlighet i ett senare led.