sou · H5B39 · 2017-02-24 00:00:00 — Myndigheten har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Målet är en god utbildning i en trygg miljö. () ska främja att alla barn och elever får tillgång till en utbildning och verksamhet som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö. ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever. Myndigheten tar fram kunskapskrav, föreskrifter, allmänna råd och nationella prov. Myndigheten ansvarar också för den officiella statistiken på skolområdet, gör nationella uppföljningar och utvärderingar samt ansvarar för svenskt deltagande i internationella kunskapsmätningar, så som exempelvis . har en bred verksamhet som rör socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Myndigheten arbetar bland annat med att ta fram och utveckla statistik, regler, kunskap och stöd till vården och omsorgen inom områden som till exempel psykisk ohälsa, äldre, funktionshinder och barn och unga. Större delen av verksamheten är riktad till personal, ansvariga och beslutsfattare inom dessa områden. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) arbetar för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få förutsättningar att nå målen för sin utbildning. Det görs genom specialpedagogiskt stöd, undervisning i specialskolor, tillgängliga läromedel och statsbidrag. Stödet som erbjuds kan handla om individens lärande, pedagogers arbete eller verksamhet och organisation. heten erbjuder kompletterar kommunernas och skolornas egna resurser. (SiS) är en myndighet som bedriver individuellt anpassad tvångsvård. Myndigheten ger vård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. SiS tar också emot ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. Myndigheten har 24 särskilda ungdomshem med drygt 700 platser och elva LVM-hem med knappt 400 platser för vård av vuxna missbrukare. () utvecklar, framställer och sprider officiell och annan statlig statistik. SCB är samordnare för officiella statistik. Myndigheten genomför främst uppdrag av regeringen och myndigheter men har även kunder bland forskare och näringsliv och bidrar med underlag för beslut, forskning och debatt. Svenska verksamhet spänner över flera politikområden, främst arbetsmarknads-, social-, utbildnings-, närings- och integrationspolitik. Myndigheten administrerar (), som är EU:s främsta verktyg för att främja sysselsättningen i genom lokala, regionala och nationella projekt som skapar jobb, hjälper näringslivet och stärker kompetensen hos individer. Genom fonderna finansierar ESF projekt som arbetar med kompetensutveckling, sysselsättningsåtgärder och integrationsinsatser. har regeringens uppdrag att främja hållbar näringslivsutveckling och regional tillväxt. Myndigheten är även ansvarig för att genomföra strukturfondsprogram. Universitets- och högskolerådet (UHR) ger bland annat stöd och information inför högskolestudier, samordnar antagningen till högskolan, förmedlar internationella utbyten, kompetensutveckling och praktik utomlands, utvecklar och förvaltar IT-system åt utbildningssektorn, bedömer utländska utbildningar samt ansvarar för högskoleprovet. Myndigheten arbetar även för en breddad rekrytering och motverkande av diskriminering inom högskolan. 3.1.2Kommuner, landsting och regioner och andra aktörer Kommunerna ansvarar för en stor del av den välfärds- och samhällsservice som finns där vi bor. Bland de viktigaste uppgifterna är förskola och skola, som i snitt utgör av kommunernas budget. Andra viktiga områden är socialtjänst och äldreomsorg. Kommunerna styrs av lokalpolitiker och är skyldiga att ha vissa verksamheter enligt lag medan andra är frivilliga och beslutas av lokalt. Landstingen och regionerna sköter sådant som är så kostsamt att större områden måste samarbeta för att kunna bedriva en bra verksamhet. Kärnuppgifterna är hälso- och sjukvård, vilket utgör av budgeten. De måste säkerställa att det finns hälso- och sjukvård, tandvård för alla som är , samt i samverkan med kommunerna ansvara för kollektivtrafik. Kommuner och Landsting (SKL) är en medlemsorganisation för alla kommuner, landsting och regioner med uppgiften att stödja och bidra till att utveckla medlemmarnas verksamheter. De ger service och professionell rådgivning inom alla frågor som kommuner, landsting och regioner är verksamma inom. SKL är även en arbetsgivarorganisation som sammantaget omfattar mer än en miljon människor. SKL har bland annat till uppgift att teckna centrala kollektivavtal om lön och allmänna anställningsvillkor för kommuner, landsting och regioner. är en ideell förening med vissa myndighetsuppdrag givna av och regeringen. har tre medlemmar: Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), Studieförbunden och Kommuner och Landsting. har uppdrag av staten att i myndighets ställe fördela och följa upp statsbidraget till studieförbund och folkhögskolor samt att utvärdera om syftet med statens bidrag till folkbildningen uppfylls. är en branschorganisation för fristående förskolor och skolor, som drivs av ideella föreningar, kooperativ, stiftelser och aktiebolag. De har drygt 500 medlemmar över hela . Totalt har medlemmarna fler än 1 200 verksamheter och med olika pedagogiska inriktningar och sätt att arbeta. Idéburna skolors riksförbund är en branschorganisation med syfte att ta tillvara de idéburna friskolornas intressen. De har omkring 50 medlemmar och verkar för en samhällsnyttig och icke-vinstutdelande skola präglad av mångfald och utveckling. (NVC) är en institution under . De tar fram förslag till politiker, sammanställer forskningsresultat och arrangerar nordiska och internationella konferenser med anknytning till välfärdsfrågor. NVC arbetar inom välfärdspolitik, funktionshindersfrågor, arbetsinkludering, alkohol- och drogfrågor samt välfärdsteknologi. () är en internationell organisation för utbyte av idéer och erfarenhet som påverkar ekonomisk utveckling och socialt välbefinnande, främst mellan de 35 medlemsländerna. gör utvärderingar, lyfter lärande exempel, ger ut årliga rapporter samt har en statistikdatabas med fakta om medlemsländernas verksamheter. (Eurofund) är ett trepartsorgan inom EU som har till uppgift att tillhandahålla information, rådgivning och sakkunskap inom områden för social- och arbetsmarknadspolitik. Delegationen för unga till arbete (Dua) fattade regeringen beslut om att tillsätta Delegationen för unga till arbete, Dua. Det markerade en omsvängning i regeringens politik till att åter betona samarbetet mellan stat och kommun efter att det varit huvudlinjen för Arbetsförmedlingen att främst samarbeta med kompletterande aktörer. Syftet med delegationen är att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet ska få större genomslag på lokal nivå. Duas uppdrag är att främja samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna, och finns 287 lokala överenskommelser upprättade. och kommunerna har Dua i uppdrag att föra dialog med arbetsmarknadens parter på det kommunala och landstingskommunala området, myndigheter, regionala aktörer och andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga kan utvecklas och effektiviseras på lokal nivå. Regeringen aviserade i budgetpropositionen ett utökat uppdrag till Dua innebärande att främja samverkan mellan aktörer av betydelse för nyanländas möjligheteter att etablera sig i arbetslivet. Nationell samordnare inom området psykisk hälsa tillsatte regeringen en nationell samordnare med uppdrag att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa. Samordnaren ska identifiera utvecklingsbehov med fokus på effekter på folkhälsan, patienter, brukare och anhöriga. I uppdraget ligger även att verka för att arbetet samordnas på nationell nivå, samt att föreslå hur detta långsiktigt kan integreras i ordinarie myndighetsstruktur. Nationell samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården tillsatte regeringen en nationell samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården inom . Samordnaren ska tillsammans med ett flertal kommuner stärka och stödja i deras arbete med den sociala barn- och ungdomsvården. Samordnaren ska bland annat stimulera och inspirera till utveckling av , belysa kommuners olika förutsättningar för att uppnå en god kvalitet, sprida framgångsfaktorer samt återkoppla erfarenheter från kommunerna till lokal, regional och nationell nivå. trädde lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser i kraft, i dagligt tal Finsam. Lagen gör det möjligt för Arbetsförmedlingen, , kommun och landsting/region att samverka finansiellt inom välfärds- och rehabiliteringsområdet. Tillsammans bildar de fyra parterna ett samordningsförbund var uppgift är att i första hand att verka för att medborgare ska få stöd och rehabilitering som ger dem möjlighet att försörja sig själva. På individnivå verkar samordningsförbundet genom att finansiera insatser som bedrivs av de samverkande parterna. Insatserna syftar ofta till att samlokalisera, utveckla gemensamma metoder och individanpassa insatser så att man når en ökad effektivitet. Projekt med stöd från Europeiska socialfonden Europeiska socialfondens huvudsakliga syfte är att främja sysselsättningen på arbetsmarknaden. –2020 har socialfonden följande tre programområden: 1. Öka övergångarna till arbete 3. Sysselsättningsinitiativet för unga. Fram hade 20 000 personer deltagit i något av de pågående eller avslutade projekten, varav har deltagit i projekt inom programområde 3. Fokus för Sysselsättningsinitiativet för unga är att fånga upp personer i åldern 15–som varken arbetar eller studerar, särskilt unga som inte slutfört en gymnasieutbildning. Projektmedlen är öronmärkta till tre regioner som hade en ungdomsarbetslöshet 2012. Dessa är , och Mellersta . Hälften av medlen är avsatta för regionala insatser som till stor del bedrivs av eller i kommuner, och hälften är avsatta för Arbetsförmedlingen i dessa tre regioner. Nedan följer en beskrivning av ett antal större ESF-projekt. Ung framtid är Arbetsförmedlingens stora satsning inom Sysselsättningsinitiativet för unga. Syftet är att underlätta övergången mellan utbildning och anställning genom coachning samt en rad aktiviteter som praktik, arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsinsatser. I projektet sker en förstärkning av redan befintliga insatser och en högre personaltäthet än i ordinarie verksamheter. Projektet ger även stöd till arbetsgivare som erbjuder unga praktikplatser eller anställning. Unga In var ett nationellt metodutvecklingsprojekt som drevs av Arbetsförmedlingen och fem kommuner. Unga in startades för att synliggöra den grupp ungdomar som har allra svårast att få ett arbete. Projektet riktade sig till unga i åldern 16–som inte arbetade, studerade eller hade någon känd planering eller aktivitet. Arbetet bedrevs i nära samarbete med kommuner, arbetsgivare och ideella organisationer. startade uppföljaren till Unga In, Ungkomp, som pågår . Syftet är att genom samlokalisering i multikompetenta team på ett 20-tal orter utöka samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och kommunen för att påverka ordinarie verksamhets arbetssätt. Målgruppen är ungdomar 16–som bedöms ha behov av ett sammanhållet stöd från flera parter och kompetenser i det offentliga samhället, för att etablera sig på arbetsmarknaden. Ungkomp har också en viktig roll i Arbetsförmedlingens övergripande förnyelsearbete i syfte att öka förtroende för och effektivitet vid myndigheten. 2012 initierade SKL Plug In för att motverka studieavbrott i gymnasieskolan. Sammanlagt deltog 47 kommuner från sex regioner vilket gjorde det till största samverkansprojekt inom området. Målsättningen var att på regional och lokal nivå pröva nya metoder för att i högre grad få elever att fullfölja sina gymnasiestudier. startade Plug In 2.0, som är en direkt fortsättning på Plug In. Huvudfokus var att arbeta vidare med och utveckla de områden och framgångsfaktorer som identifierades i det föregående projektet. Projektets målgrupper är unga som riskerar att inte fullfölja sina studier i eller på gymnasieskolans nationella eller introduktionsprogram, unga som avbrutit sina studier samt unga nyanlända. Projektet pågår och leds av SKL i samverkan med åtta regioner. Målsättningen har varit att sprida medvetenhet och kunskap om studieavbrott och bidra till strategisk påverkan både nationellt och internationellt. För att uppnå detta har projektet byggt upp den digitala kunskapsplattformen Pluginnovation. Det ESF-finansierade projektet #jagmed liknar till stor del Plug In 2.0 men drivs på regional och lokal nivå. Projektet riktar sig till unga i åldern 15–som riskerar att inte fullfölja sina grund- och I projektet samverkar fem län i östra . Syftet är att motverka studieavhopp och studiemisslyckanden samt bidra till att unga kan återgå till studier eller praktik/arbete och få en varaktig tillhörighet till arbetsmarknaden. Projektet genomförs i form av delprojekt i ett 40-tal kommuner. Ytterligare regionala ESF-finansierade projekt kring studieavbrott är unga, framtid, Plugga klart 1 och 2, och . MUCF driver projektet i arbetslivet, som startade och drivs fram . Den övergripande målsättningen är att samverka för att belysa och undanröja strukturer som hindrar ungas etablering på arbetsmarknaden. Arbetet bedrivs i samarbete med Arbetsförmedlingen, , , , Välfärdscenter, Kronofogden samt Kommuner och Landsting. Syftet är att förmedla kunskap kring unga som varken arbetar eller studerar, med huvudfokus kring den kunskap och erfarenhet som tas fram i ESF-finansierade projekt där unga deltar. 4Förebyggande arbete och ungas etablering För att minska andelen unga som varken arbetar eller studerar räcker det inte att enbart fokusera på de som är utanför arbete eller studier. För att minska inflödet krävs ett starkt förebyggande arbete, vilket är en av Samordnarens fyra strategier. Kapitlet belyser både förebyggande arbete och tidiga insatser och risk- och skyddsfaktorer som är viktiga att uppmärksamma. Vidare belyses ungas vägar till och övergångar mellan utbildning och arbete vilket visar hur avgörande förebyggande arbete är för unga som varken arbetar eller studerar. Samordnaren har valt att särskilt fokusera på utbildning och på förebyggande och tidiga insatser mot bakgrund av att utbildning är en viktig förutsättning för vidare etablering. I kapitlet presenteras även Samordnarens uppdrag kring kommunernas aktivitetsansvar. För att öka ungas möjligheter att slutföra sin utbildning samt etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället krävs att betydligt större fokus läggs på förebyggande arbete än . Först då kan inflödet i gruppen minska. Hänsyn behöver tas till riskfaktorer i syfte att agera tidigt och inte först då problem har uppstått. 4.1.1Förebyggande arbete och tidiga insatser Förebyggande arbete kan användas som samlingsbegrepp för både insatser som minskar och som avlägsnar riskfaktorer samt för insatser som stärker skyddsfaktorer. I folkhälsoarbetet fokuserar det Förebyggande arbete och ungas etablering förebyggande på riskfaktorer och individuell livsstil, och det främjande på stödjande miljöer och frisk- och skyddsfaktorer. Förebyggande arbete kan delas in i tre nivåer: universell, selektiv och indikerad prevention. Universella insatser sätts in innan problemet har upptäckts och är riktade till alla. Selektiva insatser syftar till att upptäcka problem tidigt och personer med risk för att utveckla problem samt att förhindra problem. Indikerad prevention innebär att behandla problem och rehabilitera de drabbade.1 De tre nivåerna av förebyggande arbete åskådliggörs i figur 4.1. Figur 4.1 Tre nivåer av förebyggande arbete Källa: Samordnaren. Genom att säkerställa universella insatser som exempelvis tidig studie- och yrkesvägledning till alla elever, eller selektiva insatser som specialpedagogiskt stöd i skolan kan mer omfattande stödbehov undvikas . Insatser behöver komma tidigt för att minska riskerna att problem förvärras. Det är känt och bekräftas i publi- 1 (2010). Att förebygga spelproblem – en kunskapsöversikt och en systematisk litteraturöversikt. Förebyggande arbete och ungas etablering har exempelvis bedrivit ett utvecklingsarbete tillsammans med och för att öka kunskapen om och kvaliteten i det stöd som erbjuds barn i familjer där missbruk, psykisk ohälsa eller våld förekommer.2 En av slutsatserna är att det är viktigt att insatser sker vid upptäckt och att det också sker i barnens liv. i ett barns liv har stor betydelse för barnets utveckling. Vart femte till sjätte barn i beräknas växa upp i familjer där det finns problem med missbruk eller psykisk ohälsa. Ungefär vart tionde barn beräknas ha upplevt våld i familjen. Det är viktigt att familjerna uppmärksammas och erbjuds stöd även om barnen inte hunnit utveckla egna svårigheter. Stöd behöver ges både till barn och till föräldrar. Allvarliga problem i familjen behöver inte betyda att barnen får egna problem senare i livet men risken för psykisk eller fysisk ohälsa är förhöjd och svåra uppväxtförhållanden kan ha en negativ inverkan på skolresultaten. tar upp betydelsen av universella insatser. De använder begreppet proportionell universalism vilket innebär att alla har samma grundläggande behov, men olika behov av samhällets stöd. Det betyder att insatserna bör vara universella, men anpassas, både i omfattning och i utformning, till de med störst behov. Som exempel nämns BVC som erbjuder universella insatser till alla föräldrar, men också proportionella då det kan finnas de föräldrar och barn med behov av ytterligare samtal eller besök eller att fler resurser behöver sättas in.3 Sociala investeringar innebär att tidiga insatser för att skapa goda livsvillkor och jämlik hälsa ses som en investering och inte som en utgiftspost för samhället. Kommissionen för ett socialt hållbart visar att kostnader i ett senare skede kan minskas genom att stärka det arbete som sker i ett tidigt skede.4 Resonemanget åskådliggörs i figur 4.2 där tidiga satsningar på förskola och skola visar hög avkastning på investeringar i humankapital. 2Folkhälsomyndigheten (2016). Barn i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller våld. Resultat och erfarenheter från ett utvecklingsarbete samt (2017). 3Östgötakommissionen (2014). för folkhälsa – slutrapport. 4Kommission för ett socialt hållbart (2013). Malmös väg mot en hållbar framtid – hälsa, välfärd och rättvisa. Förebyggande arbete och ungas etablering Figur 4.2 Tidiga insatser lönar sig Källa: Kommission för ett socialt hållbart (2013). Enligt SKL kräver sociala investeringar en kombination av ett perspektivskifte och av konkreta metoder och verktyg. Perspektivskiftet handlar om insikten om att stora resurser satsas på insatser utan kunskap om vad som är verksamt och för vilka grupper. Bristande analyser beror på organisatoriska stuprör och kortsiktighet vilket i sin tur leder till bristande incitament att göra samordnade och långsiktiga insatser. Verktygen handlar om bättre metoder för att analysera behov, välja effektiva insatser och att mäta resultat. Genom perspektivskifte och konkreta metoder ökar förmågan hos offentlig sektor att få långsiktigt hållbara resultat av de satsningar som görs och höja effektiviteten.5 En forskargrupp vid har inom ramen för SKLs Uppdrag psykisk hälsa gjort en studie om barn i samhällets vård.6 De har kartlagt samtliga insatser som gjorts för 20 individer som har haft omfattande social problematik under uppväxten. I det ingår insatser från hälso- och sjukvård, socialtjänst, skola, skolhälsovård och kriminalvård. Alla registrerade insatser har kodats och kostnads- 5Sveriges kommuner och landsting (2015). Sociala investeringar i kommuner och landsting/regioner – resultat från enkätstudie. 6Sveriges Kommuner och Landsting (2015). Barnavårdskarriärer – en studie av risktecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård. Förebyggande arbete och ungas etablering Studien illustrerar bland annat hur kostnaderna för insatser i många fall ökar kraftigt ju äldre barnet blir som det inte är givet att dessa insatser är de mest verksamma. Det har tagits fram flera rapporter med så kallade socioekonomiska bokslut som visar på vikten av förebyggande stöd och tidiga insatser. Det kan ta olika för olika organisationer att själv få ”ekonomisk nytta” av att bedriva insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Dock är det viktigt att se betydelsen för individen och för samhället i stort och inte enbart agera utifrån den egna organisationslogiken.7 utredning om unga som varken arbetar eller studerar lyfte fram betydelsen av stödåtgärder och arbete i olika skeden för unga som varken arbetar eller studerar utifrån en modell utvecklad av Eurofound (figur 4.3). Bristande kvalitet och resurser i en verksamhet som möter barn och unga i tidig ålder kan få betydande konsekvenser som kan vara svåra att kompensera för i ett senare skede. Figur 4.3 Stödåtgärder i övergången mellan skola och arbete Källa: SOU 2013:74. 4.1.2Riskfaktorer och hinder för etablering Det finns ett antal tydliga riskfaktorer för att unga ska hamna utanför studier och arbete. utredning om unga som varken arbetar eller studerar gjorde en litteraturgenomgång av framför allt 7 Se exempelvis Temagruppen Unga i arbetslivet (2010). Unga som är utanför arbetsmarknaden – en socioekonomisk diskussion och (2012). Det lönar sig II – en analys av arbetsmarknadsprojekts samhällsekonomiska lönsamhet. Förebyggande arbete och ungas etablering kvantitativa analyser.8 Nedan presenteras några av deras observationer i korthet. •Att sakna gymnasieutbildning har stor negativ påverkan på etableringen senare i livet. Det finns studier som har visat att risken för att varken arbeta eller studera är fyra till fem gånger högre för de som inte avslutat sina gymnasiestudier jämfört med de som avslutat studieförberedande gymnasieutbildning, oavsett kön. •Att växa upp i en ekonomiskt utsatt familj eller en familj med sociala problem påverkar möjligheterna att lyckas i skolan negativt och även etableringen på arbetsmarknaden. •Föräldraskap i tonåren ökar risken för att varken arbeta eller studera, vilket bland annat beror på sämre förutsättningar att kunna fullfölja sin utbildning. •Utrikes födda är överrepresenterade bland unga som varken arbetar eller studerar, vilket särskilt gäller unga utrikes födda kvinnor. Det är något vanligare bland utrikes födda att få barn . Om hänsyn tas till andra faktorer som utbildningsnivå och socioekonomiska villkor minskar skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda. •Det finns en förhöjd risk att varken arbeta eller studera bland unga som har registrerad brottslighet, långvarig sjukdom och psykisk ohälsa samt unga med en funktionsnedsättning som påverkar arbetsförmågan. Dessa faktorer samvarierar ofta på olika sätt, men betydelsen av gymnasieutbildning är ett återkommande tema. var arbetslösheten bland unga 20–som saknade en gymnasieutbildning. Motsvarande andel för de som hade gymnasial- och eftergymnasial utbildning var (se figur 4.4). 8 SOU 2013:74 Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan. Förebyggande arbete och ungas etablering Figur 4.4 Arbetslöshet bland unga 20–utifrån utbildningsnivå –2015, procent Källa: SCB, . I forskningsprojektet övergångar (2010–2013) konstateras att unga utan fullständig gymnasieutbildning, personer med aktivitetsstöd och personer med ekonomiskt bistånd är starkt överrepresenterade bland arbetslösa.9 I en studie av etableringen för alla födda konstateras att avsaknad av en fullföljd gymnasieutbildning innebär en förhöjd risk för perioder med arbetslöshet och långtidsarbetslöshet, lägre inkomster och att påverkas särskilt negativt av konjunkturnedgångar. Unga kvinnor och utrikesfödda utan gymnasieutbildning har svårare att etablera sig långvarigt på arbetsmarknaden och får en sämre löneutveckling än andra.