sou · H5B345 · 2017-05-31 00:00:00 — Enligt rättsfallet NJA 1995 s. 347 har begreppet företagshemlighet i vart fall inte en vidare innebörd än uttrycket yrkeshemlighet.37 Enligt 36 kap. 6 § tredje stycket RB gäller ett undantag från ett vittnes rätt att vägra uttala sig om yrkeshemlighet om det finns synnerlig anledning att vittnet hörs om denna.38 Parterna är inte bundna av någon tystnadsplikt i och med ett beslut om stängda dörrar. Det kan även finnas andra personer som har medverkat eller närvarat vid en förhandling inom stängda dörrar som inte är bundna av någon tystnadsplikt. Enligt 5 kap. 4 § RB har rätten möjlighet ålägga sådana personer tystnadsplikt, innebärande förbud mot att uppenbara uppgiften, beträffande uppgifter för vilka 34Detta innebär dock inte att vittnet kan avstå från att avlägga ed eller att yttra sig om annat än yrkeshemligheter, se Fitger m.fl., kommentaren till 36 kap. 6 § RB, Zeteo . 3537 kap. 3 § andra stycket RB (hänvisar till 36 kap. 6 § RB). 3640 kap. 19 § andra stycket RB (hänvisar till 36 kap. 6 § RB) resp. 40 kap. 4 § punkten 3. 37Fitger m.fl., kommentaren till 36 kap. 6 § RB, Zeteo , jfr prop. 1987/88:155 samt i Juridisk 1989/90 s. 40 och 1995/96 s. 449 f. 38I vissa fall, särskilt i brottmål, borde enligt Processlagberedningen intresset av yrkes- hemlighetens bevarande få vika för vikten av fullständig utredning, se Fitger m.fl., kom- mentaren till 36 kap. 6 § RB, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden sekretess gäller hos domstolen och som har förekommit vid en för- handling inom stängda dörrar, s.k. yppandeförbud. Ett förordnande om yppandeförbud enligt 5 kap. 4 § RB träffar alla som är närvarande vid förhandlingen, alltså även de personer som har tystnadsplikt utan ett sådant förordnande.39 Yppandeförbudet har nämligen den särskilda innebörden att det inte gäller någon rätt enligt TF och YGL att meddela eller offentliggöra uppgifter som förordnandet avser (se 44 kap. 2 § OSL).40 Det anses bl.a. av denna anledning vara väsentligt att yppandeförbudet tidsbegränsas till den tid som kan bedömas som nödvändig för det sekretessintresse som ska skyddas med förbudet.41 Finns ingen tidsgräns bör tystnads- plikten vara så länge som uppgiften åtnjuter skydd enligt OSL.42 Brott mot förordnande enligt 5 kap. 4 § RB straffas med böter (9 kap. 6 § RB, 39 § FPL). Tystnadsplikt enligt OSL innebär som nämnts ett förbud mot att röja uppgiften och mot att utnyttja den (8 kap. 1 § och 7 kap. 1 § OSL). Den tystnadsplikt som följer av ett yppandeförbud enligt 5 kap. 4 § RB innebär dock endast ett förbud mot att uppenbara uppgiften. I fråga om företagshemligheter innebär detta en tydlig lucka i skyddet för informationen.43 En åtgärd med vissa beröringspunkter med yppandeförbud enligt 5 kap. 4 § RB är utlämnande av uppgift med förbehåll. Enligt 10 kap 14 § OSL har en myndighet, exempelvis en domstol, möjlighet att till en enskild lämna ut uppgifter som är sekretessbelagda enligt en sekretessbestämmelse som har ett skaderekvisit, om den risk för 39De som inte varit närvarande träffas däremot inte av beslutet, JK 1993 s. 149. Det innebär bl.a. att den som närvarat vid förhandling men lämnat förhandlingen innan den avslutats inte träffas av ett yppandeförbud som meddelas efter att denne lämnat förhandlingen (, s. 187). Det är inte möjligt att bifalla ett yrkande om yppandeförbud som framställs efter förhandlingen, NJA 1953 s. 621. 40Edelstam har kritiserat regleringen avseende yppandeförbud som onödigt komplicerad och föreslagit att ett beslut om stängda dörrar, efter dansk förebild, automatiskt borde innebära tystnadsplikt för samtliga närvarande samt att meddelarfriheten upphör. (, s. 189 f.). 41Fitger m.fl., kommentaren till 5 kap. 4 § RB, Zeteo , m.fl., Sekretess m.m. hos allmän domstol, en handbok, 4 uppl., 2013, s. 120. 42Edelstam s. 188. 43Samma problem har konstaterats inom tysk rätt, se avsnitt 10.2.7, Internationell utblick. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden skada, men eller annan olägenhet som hindrar att uppgifterna lämnas ut till enskild kan undanröjas genom ett förbehåll. I denna situation ska myndigheten uppställa ett sådant förbehåll när uppgifterna ges ut. Bestämmelsen innebär att myndigheten är skyldig att lämna ut uppgifterna med det aktuella förbehållet. Förbehållet kan gälla för- bud mot vidarespridning av uppgifterna, mot kopiering av hand- lingar eller mot publicering av namn eller hemliga uppgifter ut hand- lingarna. Förbehållet kan också avse att handlingar ska förvaras på ett betryggande sätt eller att de ska förstöras . Ett förbehåll kan således ställas upp endast i fråga om sekretessbestämmelser som innehåller någon form av skaderekvisit, och förbehållet får bara rikta sig mot enskild. Den tystnadsplikt som uppkommer genom ett förbehåll enligt 10 kap. 14 § OSL innebär, liksom den tystnadsplikt som följer av ett yppandeförbud, att det inte gäller någon rätt enligt TF och YGL att meddela eller offentliggöra uppgifter som förbehållet avser (10 kap. 14 § andra stycket och 13 kap. 5 § andra stycket OSL). Ett förbehåll måste ha en viss precision. Förbehåll som görs i sam- band med utlämnande av handlingar måste ange vilken handling det är fråga om, vem som är bunden av förbehållet och vad förbehållet har för innebörd, se JO 1992/93 s. 197 och JO 1994/95 s. 574. Den som får ut en handling med förbehåll har rätt att överklaga beslutet (2 kap. 15 § TF och 6 kap. 7 § OSL). Överträdelse av förbehåll är straffbelagt enligt 20 kap. 3 § brotts- balken. Det har i litteraturen särskilt påpekats att ett förbehåll inte kan ställas upp vid utlämnande av uppgifter till en forskare som bedriver sin forskning inom ramen för en myndighets verksamhet – t.ex. ett universitet – eftersom forskaren i sådant fall inte är en enskild. I stället får en skadebedömning göras enligt skaderekvisiten i tillämp- liga materiella sekretessbestämmelser. Därvid kan beaktas att dom- stolssekretessen överförs till den myndighet som forskaren tillhör (11 kap. 3 § OSL).44 44 Vidare ska i fråga om överlämnande till myndighet beaktas den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL enligt vilken en sekretessbelagd uppgift får överlämnas till en myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Se m.fl. s. 132. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Utlämnande med förbehåll i förhållande till part Enligt 10 kap. 3 § första stycket, 3 a § och 4 a § första och andra stycket OSL hindrar som huvudregel inte sekretess att en part i ett mål eller ärende hos domstol eller annan myndighet och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen, tar del av en handling eller annat material i målet eller ärendet.45 Enligt 10 kap. 4 § första stycket OSL får dock en domstol eller annan myndighet när den enligt 3 eller 3 a § lämnar en sekretess- belagd uppgift till en enskild part, en misstänkt, en ställföreträdare, ett ombud, en försvarare eller ett biträde, göra ett förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja uppgiften. Förbehållet får inte innebära ett förbud mot att utnyttja uppgiften i målet eller ärendet eller mot att lämna muntlig upplysning till en part, en misstänkt, ställföreträdare, ett ombud eller ett biträde. Den lydelse första stycket fått genom en ändring som trädde i kraft innebär att det är möjligt att ställa upp förbehåll mot part även då sekretessbelagd uppgift lämnas i ett förfarande enligt RB med tillämpning av såväl 10 kap. 3 § som den nyare 3 a § OSL, något som enligt praxis tidigare inte varit fallet.46 Enligt 10 kap. 4 § andra stycket OSL får ett sådant förbehåll inte innebära ett förbud för parten eller den misstänkte att själv ta del av material ur en domstols akt som lämnas ut enligt 6 kap. 1 § RB eller protokoll eller annan handling ur förundersökningen som lämnas ut enligt 23 kap. 21 a § RB. Denna bestämmelse är menad att tydliggöra att förbehåll i förfarande enligt RB inte får innebära en föreskrift om att försvarare eller ombud endast får lämna muntlig upplysning till parten. Det kan dock t.ex. innebära förbud för försvarare eller ombud att låta huvudmannen själv förfoga över en kopia av mate- rialet.47 Enligt 10 kap. 4 a § tredje stycket OSL får uppgifter som en till- talad eller den som godkänt ett strafföreläggande eller föreläggande av en ordningsbot har rätt att ta del av enligt första och andra 45 Se avsnittet om partsinsyn ovan. 46 Se framför allt rättsfallen NJA 2002 s. 433 och NJA 2008 s. 883, jfr prop. 2016/17:68 s. 89 ff. och 118 f. Det kan anmärkas att den tidigare ordningen haltat i förhållande till att det då som varit möjligt att belägga part med yppandeförbud enligt RB avseende sekretess- belagda uppgifter som förekommit inom stängda dörrar. 47 A. prop. s. 119, som anger en rad ytterligare exempel på acceptabla typer av förbehåll gent- emot part i detta sammanhang. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden stycket, lämnas ut med förbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja den. Ett förbehåll som avses i dessa bestämmelser innebär att mot- tagaren av uppgifterna inte fritt får använda sig av dem. Genom för- behållet uppstår en tystnadsplikt. Denna tystnadsplikt innebär, liksom den som följer av ett yppandeförbud eller ett förbehåll enligt 10 kap. 14 § OSL, att det inte gäller någon rätt enligt TF och YGL att meddela eller offentliggöra uppgifter som förbehållet avser (10 kap. 4 § tredje stycket, 10 kap. 4 a § fjärde stycket och 13 kap. 5 § andra stycket OSL). Om den som förbehållet riktar sig mot inte följer villkoren i förbehållet kan ansvar för brott mot tystnadsplikt (20 kap. 3 § BrB) komma i fråga. Sekretess för uppgift i dom eller beslut I 43 kap. 8 § första stycket OSL föreskrivs som huvudregel att en sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet upphör att vara tillämplig i målet eller ärendet om uppgiften tas in i en dom eller ett slutligt beslut i samma mål eller ärende. Detsamma gäller om uppgiften tas in i ett beslut som inte är slutligt om beslutet innebär att domstolen tar ställning till om en tvångs- eller säkerhets- åtgärd ska riktas mot någon enskild eller att domstolen bestämmer vad som tills vidare ska gälla i en fråga som målet eller ärendet rör. Enligt andra stycket ska dock inte första stycket tillämpas om domstolen i sitt avgörande har bestämt att sekretessbestämmelsen ska vara tillämplig även i fortsättningen. Bestämmelsen innebär alltså en möjlighet att sekretessbelägga sådan del i domen som innehåller uppgift om företagshemlighet.48 Enligt 43 kap. 8 a § första stycket OSL ska ett beslut enligt 8 § andra stycket om att en sekretessbestämmelse ska fortsätta att vara tillämplig fattas om intresset av sekretess för en uppgift i domen eller beslutet väger väsentligt tyngre än intresset av offentlighet. Vid denna bedömning ska särskild vikt läggas vid intresset av offentlighet för uppgift om vilka överväganden domstolen har gjort vid sin pröv- 48 Se i praxis t.ex. Ericsson-målet. Se även t.ex. 2-målet eller Hovrätten för , B 3146-04, dom (Swedmec). Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden ning, om resultatet av prövningen och om identiteten på någon som en anklagelse för brott har riktats mot eller vars rörelsefrihet in- skränks genom avgörandet. Enligt förarbetena innebär regeln i 43 kap 8 a § OSL att bestäm- melserna om beslut om fortsatt sekretess ska tillämpas med stor restriktivitet. Det aktuella sekretessintresset måste väga mycket tungt för att ett beslut om fortsatt sekretess ska komma i fråga. Normalt kommer alltså offentlighetsintresset att väga tyngst. Där nämns också att även om de dittills gällande formella begräns- ningarna i 8 § tredje stycket tagits bort i samband med införandet av 43 kap. 8 a § OSL49 torde det inte komma i fråga att besluta om fortsatt sekretess för den tilltalades identitet i en dom annat än i sär- präglade undantagsfall (prop. 2015/16:144 s. 38 ff.). Ett beslut enligt 8 § andra stycket ska alltid fattas i fråga om en uppgift berörd av internationella avtal som sekretess gäller för enligt 27 kap. 5 § andra och tredje styckena samt 34 kap. 4 § om det skulle strida mot de avtal som anges där att uppgiften röjs. 10.2.2Sekretess för företagshemligheter vid förundersökning och brottsförebyggande verksamhet Ett antal sekretessbestämmelser aktualiseras till skydd för det allmännas verksamhet avseende att förebygga eller beivra brott, samt för att skydda känsliga uppgifter om enskilds personliga och ekono- miska förhållanden som förekommer i samband med sådan verksam- het. I fråga om skyddet för företagshemligheter kan särskilt bestäm- melserna i 18 kap. 1 § om s.k. utredningssekretess och 35 kap. 1 § OSL här omnämnas. 49 gällde enligt det nu borttagna 43 kap. 8 § tredje stycket att förordnande om att en sekretessbestämmelse skulle fortsätta att vara tillämplig inte fick omfatta domslutet eller motsvarande del av ett annat beslut, såvida inte rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgängligen påkallade det. Rörde målet eller ärendet någons civila rättig- heter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott, gällde dessutom att förordnande som omfattade domslut eller motsvarande del av ett annat beslut fick meddelas endast om riket skulle befinna sig i krig eller krigsfara eller om det skulle råda andra utomordentliga förhållanden som vore föranledda av krig. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden SOU 2017:45 Sekretess enligt 18 kap. 1 § OSL Sekretess till skydd för det allmännas verksamhet gäller enligt 18 kap. 1 § första stycket OSL för företagshemlig information som förekommer i förundersökning i brottmål eller till angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksam- het för att förebygga brott, om det kan antas att syftet med beslu- tade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksam- heten skadas om uppgiften röjs. Här åsyftas åtgärder och verksamhet för att på olika stadier bekämpa brottsligheten. Med ”åtgärder” förstås främst beslut och ingripanden som hänför sig till ett särskilt ärende. En uppgift, vars röjande t.ex. kan försvåra en pågående brottsutredning, kan alltså hållas hemlig.50 Sekretess gäller under samma förutsättningar enligt andra stycket för uppgift som hänför sig till verksamhet som rör utredning i frågor om näringsförbud eller förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde (p. 1), och annan verksamhet än sådan som redan nämnts som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, , Säkerhets- polisen, , eller (p. 2), eller verksamhet som rör övervakning enligt lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finan- siella instrument (p. För uppgift i en allmän handling gäller sekretess enligt 18 kap. 1 § i högst . Sekretess enligt bestämmelsen blir tillämplig hos domstol som i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från myndighet tar emot en uppgift som skyddas av sekretess enligt bestämmelsen hos den överförande myndigheten. I den mån företagshemlig information omfattas av sekretess hos domstolen enligt 36 kap. 2 eller 2 a § OSL gäller emellertid dessa primära sekretessbestämmelser framför sekre- tessen i 18 kap. 1 § OSL (43 kap. 2 § och 7 kap. 3 § OSL). 50 Lenberg m.fl., kommentaren till 18 kap. 1 § OSL, Zeteo . Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Sekretess enligt 35 kap. 1 § OSL Till skydd för enskild följer av 35 kap. 1 § första stycket 1 och 2 pp. OSL en presumtion om sekretess för företagshemlig information, i vart fall i den mån den utgör sådan uppgift som avses i 36 kap. 2 § OSL, som förekommer under en förundersökning eller angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i brottmål eller i annan verk- samhet för att förebygga brott. (35 kap. 1 § OSL stadgar bl.a. om sekretess för enskilds ”ekonomiska förhållanden”, vilket såsom framgår av 35 kap. 7 § första stycket p. 1 OSL omfattar sådan uppgift som avses i 36 kap. 2 § OSL). Detsamma gäller enligt 35 kap. 1 § första stycket p. 4. om informationen förekommer i annan verk- samhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, , , , eller . Sekretess enligt bestämmelsen blir tillämplig hos domstol som i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från myndighet tar emot en uppgift som skyddas av sekretess enligt bestämmelsen hos den överförande myndigheten. I förhållande till förundersöknings- sekretess enligt 35 kap. 1 § p. 1 gäller en sådan överföring av sekre- tess dock endast om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs (43 kap. 3 § andra stycket OSL). Enligt andra stycket gäller även sekretessen enligt första stycket 2 med ett rakt skaderekvisit hos domstol i dess rättskipande eller rättsvårdande verksamhet. I den mån uppgiften omfattas av sekretess hos domstolen enligt 36 kap. 2 eller 2 a § OSL gäller emellertid dessa primära sekretess- bestämmelser framför sekretessen i 35 kap. 1 § OSL (43 kap. 2 § och 7 kap. 3 § OSL). Bestämmelsen i 35 kap. 1 § andra stycket berör alltså endast i vad mån sekretess till skydd för enskild ska gälla hos domstolarna. Bestämmelserna påverkar således inte möjligheten till sekretess med stöd av t.ex. utredningssekretessen enligt 18 kap. 1 § OSL. Enligt 35 kap. 6 § OSL gäller sekretessen enligt 1 § första stycket bl.a. inte beslut om huruvida åtal ska väckas, beslut om att förunder- sökning inte ska inledas eller beslut om att förundersökning ska läggas ned, för uppgift i ärende om strafföreläggande eller före- läggande av ordningsbot. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Enligt 35 kap. 7 § OSL upphör inte sekretess avseende företags- hemlig information enligt 35 kap. 1 § att gälla hos de myndigheter och i de verksamheter som anges där, om uppgiften lämnas till dom- stol med anledning av åtal, i den mån uppgiften omfattas av sekretess enligt 36 kap. 2 § OSL. Detsamma gäller om uppgiften uppenbar- ligen saknar betydelse i målet, eller om uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekre- tessreglerad. 10.2.3Skydd för företagshemligheter i samband med införskaffande av bevisning m.m. Förutom de allmänna bestämmelserna angående angrepp på företags- hemligheter finns i FHL inga regler om införskaffande av bevisning för t.ex. den näringsidkare som drabbats av ett sådant angrepp. Att på egen hand införskaffa bevisning sker därmed bl.a. mot bakgrund av vad FHL stadgar om företagsspioneri enligt 2 och 3 §§ FHL och är således förknippat med vissa risker.51 Bevis angående angrepp på företagshemligheter kan emellertid också erhållas genom processuella åtgärder enligt t.ex. RB. Även i mål och ärenden rörande annat än företagshemligheter kan proces- suella åtgärder, såsom editionsföreläggande, intrångsundersökning, informationsföreläggande, husrannsakan och beslag, komma att omfatta information som innehåller företagshemligheter. Vilket skydd företagshemligheter har i samband med dessa åtgärder har också betydelse i frågan om bevarandet av företagshemligheters konfidentialitet under ett domstolsförfarande. Enligt 38 kap. 2 § första stycket RB är den som innehar en skriftlig handling som kan antas äga betydelse som bevis skyldig att på yrkande förete den. Enligt 38 kap. 5 § RB får ett editionsföre- läggande förenas med vite, eller så kan rätten förordna att handlingen skall tillhandahållas genom försorg. 51 Jfr Fahlbeck s. 259. Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden Editionsplikt gäller dock inte för den som är misstänkt i brottmål eller någon närstående till denne. Det finns enligt 38 kap. 2 § andra stycket RB heller ingen skyldighet för part att förete skriftligt meddelande mellan parten och någon till denne närstående eller mellan sådana närstående inbördes. Den tystnadsplikt som gäller för befattningshavare eller annan som avses i 36 kap. 5 § RB gäller enligt 38 kap. 2 § andra stycket framför skyldighet att förete handling med innehåll som kan antas omfattas av denna, och även den part till vars förmån sådan tystnads- plikt gäller undantas på samma sätt från editionsplikten. Sist i 38 kap. 2 § andra stycket nämns ett viktigt undantag från editionsplikten vad beträffar företagshemligheter, nämligen att stadgandet i 36 kap. 6 § RB om vittnes rätt att vägra att yttra sig om yrkeshemlighet äger motsvarande tillämpning i fråga om innehavare av skriftlig handling som innehåller yrkeshemlighet.52 Genom hän- visningen till 36 kap. 6 § RB innebär det att en innehavare av hand- lingen dock kan bli skyldig att förete denna om det finns synnerlig anledning till det.53 Enligt huvudregeln föreligger således inte editionsplikt om hand- lingen innehåller företagshemlighet (yrkeshemlighet). Läget har uppfattats så att det, med hänsyn till konkurrensskador, råder ytterst stor restriktivitet när det gäller att låta ett editionsföreläggande om- fatta yrkeshemligheter.54 Detta innebär ett skydd mot s.k. ”fishing expeditions” för att otillbörligen inhämta information.55 För att utreda frågor om bl.a. identifiering av handlingar, dessas innehåll och vem som innehar dem kan s.k. editionsförhör hållas enligt 38 kap. 4 § RB.56 För sådant förhör gäller vad som är stadgat 52Angående innebörden av begreppet ”yrkeshemlighet” i förhållande till ”företagshemlig- het”, se avsnitt 10.2.1 Förhandlingssekretess m.m. 53Enligt rättsfallet NJA 2003 s. 107 står klart att editionsplikten i princip har samma omfatt- ning som skyldigheten att avge muntlig utsaga om urkundens innehåll. 54Jfr bl.a. Lagrådets yttrande i lagutskottets betänkande 1988/89:LU30, s. 109 och prop. 2004/05:117 s. 44 med hänvisning till NJA 1995 s. 347. Se vidare Fahlbeck s. 260 f. med där gjorda ytterligare hänvisningar. Enligt 38 kap. 3 § RB stadgas förvisso att en innehavare av skriftlig handling som på grund av rättsförhållande mellan honom och part eller annars enligt lag är skyldig att utgiva handlingen eller låta annan ta del av den på samma sätt ovillkorligen är skyldig att förete den i rättegång. Som påpekats i litteraturen torde en sådan förutsättning dock endast undantagsvis vara uppfylld i rättsförhållanden där näringsidkare är part, se Fahlbeck, s. 260. 55Se Fahlbeck s. 260 med där gjorda hänvisningar. 56Problemet med att en editionssökandes motpart i någon mån behöver beskriva en ifrågasatt yrkeshemlighet för att undgå editionsplikt, respektive editionssökandens behov av kännedom om den ifrågasatta yrkeshemligheten för att kunna göra antagligt att det inte rör Skydd för företagshemligheter under och efter domstolsförfaranden angående vittnes- och partsförhör i 36 respektive 37 kap. RB. Upp- gifter om företagshemligheter i ett editionsförhör kan föranleda beslut om stängda dörrar och yppandeförbud.57 Uppgifter om företagshemligheter som ges in till domstol i sam- band med och efter ett editionsföreläggande aktualiserar de regler om sekretess som redogjorts för i avsnitt 10.2.1. I sju immaterialrättsliga lagar finns regler om intrångsundersök- ningar.58 Undersökningen, som står husrannsakan enligt RB nära, är en civilprocessuell bevissäkringsåtgärd efter beslut av domstol för att undersöka om intrång skett på en immaterialrätt.59 Beslutet verk- ställs av . För beslut om intrångsundersök- ning krävs att ett intrång ”skäligen kan antas”. Beslut kan även fattas interimistiskt, utan motpartens hörande. Någon motsvarande reglering i FHL angående misstänkta angrepp på företagshemlig- heter finns inte.