sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — är av deltagarna på befattningsutbildningen förskolechefer och utredning- en förutsätter att förskolechefer även uppmuntras att genomgå den längre utbildningen. Att ett krav om en lägsta nivå på befattningsutbildningen införs (om 7,5 högskolepoäng) bör enligt utredningen inte inverka negativt på det frivilliga deltagandet i be- fattningsutbildningen om 30 högskolepoäng. Utredningen antar att de större förskoleenheterna som både har organisatoriska såsom ekonomiska förutsättningar för förskolechefens deltagande även framgent kommer att prioritera deltagande i befattningsutbildningen om 30 högskolepoäng. Utredningen har övervägt och utrett om för- skolechefer vid större förskolenheter skulle omfattas av kravet på den längre utbildningen men har funnit det svårt att sätta en gräns för när ett mer omfattande krav ska ställas, t.ex. utifrån antalet barn eller anställda i verksamheten som inte riskerar att få oönskade konsekvenser. Utredningen menar dock att förutsättningarna för att förskolecheferna ska kunna omfattas av krav på en mer omfattande obligatorisk befattningsutbildning bör följas noggrant för att kraven ska kunna höjas när möjlighet finns. Utredningen föreslår att , på liknande sätt för den nu- varande befattningsutbildningen, ges i uppdrag att utforma måldoku- ment för befattningsutbildningen för förskolechefer och ansvara för framtagandet samt genomförandet av densamma. Måldokumentet föreslås omfatta syftet med utbildningen, utbildningens innehåll och mål samt hur examination avses ske. Utredningen ser stora fördelar med att utbildningen ges på deltid och distans, t.ex. via nätbaserad undervisning i realtid, . För att möjliggöra att förskolechefer ska kunna genomföra utbild- ningen krävs som ovan angivet goda förutsättningar för deltagarna att kunna avsätta den tid för utbildningen kräver. Genom att lägga undervisningen på deltid och distans underlättas deltagandet framför allt för förskolecheferna som ansvarar för de mindre fristående förskoleenheterna. Det kommer dock sannolikt krävas någon eller några fysisk träffar vid det eller de lärosäten som ansvarar för den obligatoriska utbildningen för förskolecheferna. Utredningen föreslår att befattningsutbildningen om 7,5 hög- skolepoäng anpassas utifrån förskolechefernas uppdrag men omfat- tar samma ämnesområden som den längre befattningsutbildningen. Utredningen anser även att det ska finnas möjligheter att få tillgodo- räkna sig delar av befattningsutbildning om 7,5 högskolepoäng i det fall en förskolechef genomgår den längre befattningsutbildningen. Behovet av att få skapa nätverk bland deltagarna i befattnings- utbildningen för rektorer har av utvärderingar visat sig vara betydelsefullt. Framför allt har förskolechefer inom fristående verksamheter i högre grad haft behov av nätverk då det inte finns organiserade samarbetet på samma sätt som inom kommunala verk- samheter. Utredningen har därför en förhoppning om att befatt- ningsutbildning för förskolechefer kan generera sådana nätverk, som möjliggör att dessa skolledare kan samverka i olika frågor som rör deras verksamheter även om utbildningen huvudsakligen sker på distans. Fortsatt behov av fortutbildning Av budgetproposition framgår att fortbildningssatsningen för förskolechefer pågår men därefter finns det inga uppgifter avseende framtida fortbildningsinsatser för denna grupp. Utredningen ska i det betänkande som lämnas bl.a. lämna förslag kring behörighetsgivande fortbildning och förslag som bidrar till att säkerställa att huvudmannen tar sitt ansvar för kompetens- utveckling och tar med sig frågan om behov av ytterligare statliga insatser för att stärka förskolechefernas kompetens i det arbetet. Lagen om ändring i skollagen (2010:800) föreslås träda i kraft . Vidare föreslås att ändringen ska tillämpas på anställ- ningar som tillträds efter detta datum. 13 Konsekvenser av förslagen Enligt direktivet ska utredaren redogöra för ekonomiska och prak- tiska konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av kom- mittéförordningen (1998:1478) ska utredaren även redovisa kon- sekvenserna ur ett barnrättsperspektiv utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt konsekvenserna utifrån principerna om icke-diskriminering. I enlighet med det som framgår av kommittéförordningen ska en utredning redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får för kostnader och intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. En beräkning av eventuella konsekvenser samt, i förekommande fall, förslag till finansiering ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekven- ser i övrigt ska dessa redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebygg- ande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de inte- grationspolitiska målen, ska detta också redovisas.1 Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska föreskrifternas konsekvenser redovisas i en konsekvensutred- ning.2 114–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). 26 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningens förslag kommer att få konsekvenser för arbete med prövning för legitimation och behörighet. Detta då förslagen innebär att Fler examina kommer att vara behörighetsgivande och därmed kunna ligga till grund för beslut om legitimation och behörighet (fritidspedagoger). Fler kommer att omfattas av ett krav på legitimation och behörig- het för att få anställas tills vidare och få ansvara för och bedriva undervisning (lärare i yrkesämnen). Ett flertal lärare kommer att ha möjlighet att ansöka om komplet- tering av behörighet (inom undervisning som speciallärare, base- rat på erfarenhet, legitimerade lärare i fritidshemmet, behörighet i årskurs 4–6 m.fl.) Det är svårt att uppskatta antalet personer som kan komma att ansöka om legitimation eller utökad behörighet med anledning av de föreslagna reglerna, dels då t.ex. statistik över hur många yrkes- verksamma lärare i yrkesämnen som är legitimerade och behöriga inte finns tillgänglig, dels då det är svårt att avgöra vilket intresse som finns bland enskilda lärare och förskollärare att ansöka om ytterligare behörighet. bedömer dock att den abso- luta majoriteten av alla fritidspedagoger som efter 2013 har ansökt om legitimation också har meddelats en lärarlegitimation redan med dagens reglering varför utredningen bedömer att den gruppen bör vara mycket begränsad. Vad gäller lärare i yrkesämnen har drygt 8 000 legitimationer som omfattar minst ett yrkesämne hit- tills utfärdats som antalet yrkesverksamma lärare i yrkes- ämnen är drygt 10 000. Handläggningen av ansökningar som rör yrkeslärare kan därför komma att öka, särskilt när fler har genomgått en behörighetsgivande utbildning. Ansökningar om legitimation är avgiftsbelagda om inte läraren eller förskolläraren har avlagt behörighetsgivande examen eller fått ett behörighetsbevis av före . giften ska motsvara full kostnadstäckning. Utredningen bedömer att antalet lärare och förskollärare som med anledning av den före- slagna regleringen kommer att ansöka om legitimation och som även omfattas av undantaget på kravet att erlägga avgift är begrän- sat. Endast begränsade statliga kostnader i detta hänseende kom- mer därför att uppstå och dessa beräknas därför kunna hanteras inom befintlig ram. Vissa kostnader för staten kan dock uppstå i arbetet att hantera överklaganden av beslut som är fattade grundat på sådana ansök- ningar. Vilken denna kostnad blir är beroende på antalet ansök- ningar som den nya regleringen genererar. Generellt sett överklagas 2–av alla beslut i legitimationsärenden. Ut- redningen bedömer att de administrativa kostnaderna som kommer att uppstå vid och p.g.a. överklagade beslut är marginella och därför kan hanteras inom befintliga ramar. Utredningen föreslår också att får ett antal uppdrag med anledning av förslagen som rör legitimations- och behörig- hetsreglerna för vilka myndigheten bör tillföras medel. Detta gäller följande förslag: Kompetensutvecklingsinsats för modersmålslärare. Utredningen beräknar en insats för cirka 700 modersmålslärare –2022. Om antagande görs att samtliga modersmåls- lärare med pedagogisk högskoleexamen är anställda utan tids- begränsning innebär förslaget att samtliga modersmålslärare utan pedagogisk högskoleexamen som är anställda utan tidsbe- gränsning kan delta i utbildningssatsningen liksom cirka hälften av de modersmålslärare som har en tidsbegränsad anställning. Utredningens förslag om ett statsbidrag är beräknat på mot- svarande sätt som det statsbidrag som utgår för matematik och speciallärarutbildning inom ramen för Lärarlyftet II, dvs. att per högskolepoäng utgår i statsbidrag till huvud- mannen under lärarens studietid, dvs. Ut- bildningskostnaden är beräknad till per lärare och är därmed beräknat något högre än den ersättning som univer- sitet och högskolor erhåller inom ramen för utbildningsområdet undervisning respektive det humanistiska utbildningsområdet vilket är i enlighet med erfarenheter från Lärarlyftet II. Kost- nader för administration föreslås inrymmas i de be- räknade medlen. Statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkes- ämnen. Den nuvarande möjligheten till statsbidrag utökas och förlängs när undantaget från legitimation och behö- righet för lärare i yrkesämnen tas bort. Förslaget innebär att får möjlighet att fördela statsbidrag till ytterligare cirka 1 100 lärare i yrkesämnen. Tillsammans med den redan pågående satsningen liksom bedömningen att det bland yrkes- lärarna finns ett antal lärare som har gått en yrkeslärarutbildning men inte tagit ut en examen, bland annat flertalet av de som erhållit statsbidrag se avsnitt 9.3, bedömer utredningen att de 3 900 yrkeslärare som saknar en pedagogisk hög- skoleexamen kommer att ha goda möjligheter att nå en sådan. Stödmaterial för undervisning i ämnet modersmål och i vuxenutbildning i svenska för invandrare. De uppdrag som Skol- verket föreslås få att för att utveckla och göra tillgängliga mate- rial som kan fungera som stöd i undervisningen beräknas till var, vilket motsvarar den summa som Skol- verket har haft för uppdraget att ta fram ett stödmaterial för alfabetisering och läs- och skrivinlärning i svenska för invand- rare och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom vuxenutbildning. Utredningen föreslår också att ska informera lärare, förskollärare, skolhuvudmän och andra intressenter om de nya legitimations- och behörighetsreglerna liksom att den kampanj om lärar- och förskolläraryrkena som bedrivs ska fortsätta även . Utredningen beräknar under för informationsinsatserna samt , dvs. samma summa som beräknats för kam- panjen –2018, för kampanjen . Uppdragen att se över ämnesplanerna för yrkesämnen respektive föreskrifterna om vilka yrkeskunskaper som krävs för att under- visa i ett yrkesämne bedöms rymmas inom nuvarande förvaltningsanslag. Utredningen föreslår också att får i uppdrag att utforma samt att ansvara för en befattningsutbildning för förskolechefer i samverkan med vissa universitet och högskolor. Medel bör därför tillföras för att en utbildning för 500 förskolechefer per år ska kunna delta i en utbildning som motsvarar 7,5 högskole- poäng, men även för sådant administrativt arbete som utbildningen kräver såsom utvärdering av utbildningen, ansökningsförfarande samt för den fortlöpande dialogen mellan och berörda lärosäten. Utredningen menar att den fördelning som råder mellan stat och huvudman i nuvarande befattningsutbildning också ska gälla den nya, dvs. att staten står för utbildningskostnaden medan huvudmannen svarar för kostnader förknippade med resor och logi. Utredningen beräknar utbildningskostnaden per deltagare till , vilket motsvarar kostnaden för den pågående fort- bildningen för förskolechefer. Inklusive administration beräknas kostnad per deltagare till . Universitet och högskolor har ett ansvar för att planera sitt utbild- ningsutbud efter arbetsmarknadens behov och studenternas efter- frågan. Ett ökat krav på legitimation och behörighet för vissa lärar- grupper kommer med stor sannolikhet innebära en ökad efterfrågan på högskoleutbildning i relevanta områden, detta gäller inte minst yrkeslärarutbildningen samt i viss mån även de kompletterande studier som speciallärare ska kunna fullgöra för att utöka sina specia- liseringar. Högskolorna har tillförts omfattande medel för att öka antalet platser i lärar- och förskollärarutbildning. En upp- följning av om dessa medel har ökat antalet nybörjarplatser och antalet helårsstudenter i den utsträckning som avsetts bör göras innan ytterligare medel tillförs. Högskolorna kommer också att behöva bidra i den fortbildningssatsning för modersmålslärare som föreslås få ansvar för samt i befattningsutbildningen för förskolechefer. Dessa satsningar föreslås dock finansieras genom de anslag som förvaltar varför lärosätena i dessa delar inte kommer att få ökade kostnader. Universitets- och högskolerådet (UHR) ansvarar för vissa uppgifter relevanta för yrkeslärarutbildningen. Bland annat har UHR i upp- drag att fr.o.m. samordna sådan validering av yrkeskunskaper som, i enlighet med förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen, är nödvändig för att bedöma om sökande till yrkeslärarutbildning uppfyller kraven på särskild behörighet för utbildningen. Myndigheten ansvarar från samma datum också för att fördela medel för genomförda vali- deringar till lärosäten med yrkeslärarutbildning. Med fler sökande till yrkeslärarutbildningen kommer arbetet inom området att bli mer omfattande. finns dock ingen ersättning per genomförd valide- ring fastlagd och det nya sättet att arbeta kan ge vissa effektivitets- vinster varför det är svårt att bedöma hur omfattande den ökade kostnaden blir. Utredningen beräknar dock att anslaget bör ökas från till vilket beräknas motsvara arbete med ytterligare cirka 200 valideringar . UHR föreslås också få i uppgift att se över föreskriften om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen vilket bedöms rymmas inom ramen för myndighetens nuvarande förvaltningsanslag. Uppdraget till Skolinspektionen att genomföra en uppföljning av introduktionsperioden beräknas kunna genomföras inom nuvar- ande ram på myndighetens förvaltningsanslag. Förslagen innebär, genom utökade möjligheter att ta till vara yrkes- erfarenhet samt möjligheterna till utökade behörigheter för redan legitimerade lärare och förskollärare utan ytterligare utbildning, att skolhuvudmännens möjligheter att använda behöriga lärare i under- visningen ökar. Utökade möjligheter för t.ex. legitimerade lärare i fritidshemmet att komplettera sin behörighet i ytterligare ämnen bedöms också bidra till att arbetet med att anpassa verksamheten ut- ifrån förändrade behov, t.ex. när elevkullars storlek skiftar, under- lättas då lärarna kan användas inom fler årskurser och ämnen. Förslagen innebär däremot också att vissa lärare och förskollärare kommer att behöva delta i utbildningsinsatser vilket i vissa fall innebär att de inte kan genomföra undervisning i samma omfattning som annars. Förslaget om att lärare i yrkesämnen också ska omfattas av krav på legitimation och behörighet påverkar huvudmannens möjligheter att anställa lärare i dessa ämnen liksom behovet av att anställda lärare i yrkesämnen som saknar behörighetsgivande examen deltar i ut- bildning. Detta kommer att skapa utmaningar för huvudmännen, inte minst då det råder lärarbrist inom flera yrkesområden. Möjligheten till en förlängd visstidsanställning för obehöriga yrkes- lärare som deltar i behörighetsgivande utbildning samt förslaget om möjlighet till statsbidrag bedöms dock ge huvudmannen förbättrade möjligheter att genomföra förändringen. Utredningen vill betona att ett krav på legitimation och behörighet inte bör beslutas utan att utredningens förslag om statsbidrag beslutas . Förslaget innebär också att lärare med legitimation, alternativt rektor, efter 2026 kommer att behöva besluta om betyg tillsammans med de lärare i yrkesämnen som saknar legitimation vilket kan påverka det administrativa arbetet. En konsekvens av förslaget om ändring i skollagen blir också att statsbidrag för höjda löner till lärare, det s.k. lärarlönelyftet, inte kommer att kunna lämnas för lärare i yrkes- ämnen som saknar legitimation fr.o.m. om inte huvud- mannen har erhållit motsvarande statsbidrag för läraren. Förslaget om möjlighet till förlängd visstidsanställning för personer som ska bedriva undervisning i vuxenutbildning i svenska för invandrare när läraren deltar i utbildning i svenska som andraspråk förväntas förenkla rekryteringen av lärare till sfi. Goda möjligheter finns för en huvudman att erhålla statsbidrag en lärare deltar utbildning i svenska som andraspråk. Utredningens förslag innebär också att lärare utan behörighetsgivande examen verksamma i vuxenutbild- ning i svenska för invandrare liksom i utbildning motsvarande sfi i folkhögskolan ska kunna delta i det pågående Lärarlyftet II och erhålla statsbidrag inom ramen för de medel som finns avsatta. Utredningen återkommer i slutbetänkandet vad gäller eventuell förändring och/eller förlängning av dessa statsbidrag i samband med att frågan om behörighetsgivande fortbildning analyserar. Förslaget om att en lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) trots det ska kunna bedriva undervisning inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär innebär förbättrade möjligheter för en huvudman att kunna rekrytera lärare med de efterfrågade sär- skilda specialistkunskaperna men som saknar behörighet. Dessa lärare ska även kunna anställas utan tidsbegränsning. Sammansättningen av gruppen som omfattas av kravet på att få genomföra introduktion vid sin första anställning förändras något då även personer med utländsk utbildning föreslås ingå. Denna grupp kan, utöver nyexaminerade lärare och förskollärare, också bestå av lärare och förskollärare med omfattande erfarenhet av undervisning från ett annat land vilket gör att planeringen av introduktions- periodens innehåll kan skilja sig åt från andra lärare och förskollära- res. Det kan också påverka vilka lärare och förskollärare som är lämpliga att fungera som mentorer. En statlig kompensation om utgår för genomförande av introduktionsperioden, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Regeringen menade när regleringen om introduktionsperioden infördes att avgöra hur mycket tid som bör tas i anspråk för introduktionen i varje enskilt fall varför en schablonersättning skulle utgå. Dessutom varierar antalet nyanställda lärare och förskollärare med behörighetsgivande examen mellan olika år. Ingen förändring av medlen gjordes då regelverket förändrades 2014. Utredningen bedömer att de för- ändringar som här föreslås ryms inom de redan avsatta medlen. De förändringar som föreslås innebär i första hand att tiden för när introduktionsperioden ska genomföras kan komma att förändras. Ett nytt krav på att en obligatorisk befattningsutbildning ska genomföras för den förskolechef som inte tidigare gått motsvar- ande utbildning kommer att få konsekvenser för huvudmannen, bl.a. kommer tid att behöva frigöras för att förskolechefen ska kunna delta i utbildningen. Utredningen menar att bör kunna rymmas inom ramen för det ansvar för kompetensutveckling som huvudmannen enligt skollagen har för personal vid förskole- och skolenheter.3 Kommunerna behöver däremot tillföras medel för den ökade kostnad som uppstår för resor, logi samt för lit- teratur vilket utredningen beräknar till per del- tagare, totalt . Beloppet föreslås tillföras kommunerna i enlighet med den kommunala finansieringsprin- cipen. Utredningens föreslag om en kortare utbildning som främst ska genomföras på distans begränsar huvudmannens kostnader betydligt jämfört med den nuvarande befattningsutbildningen. Särskilt om konsekvenser för enskilda skolhuvudmän Enskilda huvudmän utför undervisning i de skolformer som påverkas av förslagen i detta betänkande. De enskilda huvudmännen omfattas av samma krav på att använda legitimerade och behö- riga lärare och förskollärare i undervisningen som de kommunala huvudmännen och de konsekvenser som anges ovan för samtliga skolhuvudmän gäller därmed också de enskilda. Utredningen lägger inte några förslag som enbart rör enskilda huvudmän. Vad gäller för- slaget om lärare i yrkesämnen har dock de enskilda skolhuvud- männen en betydligt lägre andel lärare med pedagogisk högskole- examen vilket kan innebära att förslaget om att gruppen ska omfattas av krav på legitimation och behörighet kan komma att påverka dessa huvudmän i högre grad. Förslaget om en befattningsutbildning för förskolechefer om 7,5 högskolepoäng omfattar såväl enskilda som kommunala huvud- män. Inte heller inom detta område lägger utredningen några förslag som innebär att olika krav ställs för olika huvudmän. Utredningen har dock uppmärksammat att de små förskoleenheterna vid vilka förskolecheferna bedöms ha svårare att delta i utbildning, till över- vägande del har enskilda huvudmän och har anpassat förslagen därefter, se avsnitt 12.2. Utredningen anser därför att konsekvenser för enskilda företag beaktats. 3 2 kap. 34 § skollagen (2010:800). *Utöver de medel som redan avsatts. Utredningen menar att förslagen i första hand bör finansieras genom tillskott av nya resurser inom ramen för budgetarbetet. Enligt kommittéförordningen ska dock utredningen föreslå finan- siering för de förslag som läggs fram. Utredningen lämnar därför här förslag till möjliga omprioriteringar av befintliga anslag. Utredningen bedömer att delar av förslaget om en utbildnings- insats för modersmålslärare liksom kostnaderna för att ta fram stödmaterial för undervisning i modersmål och sfi bör kunna rym- mas inom ramen för de medel som avsatts för uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för ny- anlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska (U2017/00300/S). insatsen för modersmålslärare bör även medel anslagna för kom- pletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbild- ning kunna användas. Utredningen föreslår att t.ex. ytterligare grupper ska kunna in- rymmas i det pågående Lärarlyftet II utan att ytterligare medel tillförs. På samma sätt som flera andra utbildningssatsningar för yrkesverksamma lärare och förskollärare pågår dock Lärarlyftet en- bart , för speciallärare till 2019, varför det inte är möjligt att göra en omfördelning av medlen. På samma sätt avslutas uppdrag om att bedriva fortbildning för för- skolechefer (/03528/S) liksom fortbildningen för rektorer (/01198/S) varför det inte heller är rimligt att föreslå en omfördelning av dessa medel för att kunna genomföra befattningsutbildningen för förskolechefer. Utredningen föreslår därför att medel från den nuvarande rektorsutbildningen används för att kunna genomföra den föreslagna befattningsutbildningen för förskolechefer. Detta betyder att färre biträdande rektorer och/ eller förskolechefer ges möjlighet att delta i den nuvarande utbild- ningen vilket kan ifrågasättas men behöver vägas mot nyttan av att till antalet fler förskolechefer ges möjlighet att delta i en befatt- ningsutbildning. Som finansiering av satsningarna på statsbidrag för behörighets- givande utbildning för lärare i yrkesämnen och UHR:s utökade kostnader för validering av yrkeslärare liksom informa- tionsuppdrag föreslås att medel överförs från statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning.