sou · H5B35 · 2017-02-01 00:00:00 — 81Europaparlamentets och rådets förordning(EU) nr 604/2013 av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva om en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) EUT L 180, 29.6.2013, s. 31–59. 82Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordn- ing (EU) 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva om en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmed- borgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlems- staternas brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byra för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (omarbetning). EUT L 180 29.6.2013 s. 1–30. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare ställa vilka personer som har ett behov av internationellt skydd, dels garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer.83 Det första skyddsgrundsdirektivet omarbetades 2011 genom och rådets direktiv /95/EU av om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för att ge en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (det omarbetade skyddsgrunds- direktivet). Direktiven är genomförda i svensk rätt, huvudsakligen i utlänningslagen, UtlL. I direktiven finns bestämmelser som ger per- soner som har beviljats internationellt skydd tillgång till sociala trygg- hetssystem samt sociala förmåner. Med internationellt skydd avses flyktingstatus och status som subsidiärt skyddsbehövande.84 Personer som har beviljats internationellt skydd har rätt att vara anställda eller bedriva verksamhet som egenföretagare efter det att skyddet har beviljats samt att gällande lagstiftning, som bland annat tillgång till sociala trygghetssystem som anställd eller egenföretagare, ska tillämpas.85 Artikel 29.1 i det omarbetade direktivet har rubriken ”Sociala förmåner” och föreskriver att personer som har beviljats internationellt skydd ska ges samma nödvändiga sociala stöd som det som tillhandahålls medborgare. Stödet får enligt artikel 29.2 begränsas till personer som innehar status som subsidiärt skyddsbehövande till att gälla endast grundläggande förmåner som då ska tillhandahållas på samma nivåer och på samma villkor som för medborgare. Enligt artikel 30 ska medlemsstaterna se till att personer som beviljats inter- nationellt skydd har tillträde till hälso- och sjukvård på samma villkor som medborgare i den medlemsstat som har beviljat sådant skydd. kom Europeiska kommissionen med ett med- delande till och rådet för en reform av det gemensamma asylsystemet. presenterades ett för- slag på en ny förordning om inrättande av ett gemensamt asyl- förfarande inom EU för att ersätta det omarbetade asylprocedur- direktivet och en ny förordning som ska ersätta det omarbetade 83Skäl 6 i direktiv /83/EG. 84Artikel 2 i det omarbetade direktivet, 2011/95/EU. 85Artikel 26 i det omarbetade direktivet 2011/95/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare skyddsgrundsdirektivet.86 Kommissionen presenterade ett förslag om ett reviderat mottagandedirektiv.87 12.3.2 Direktiv om ett kombinerat tillstånd för uppehåll och arbetstillstånd Tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta i en EU/EES-medlemsstat regleras i direktiv /98/EU om ett kombi- nerat ansökningsförfarande för tillstånd för uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Syftet med direktivet är att förenkla förfarandet och underlätta kontrollen av tredjelandsmedborgarens rättsliga ställning. Direktivet tillämpas på tredjelandsmedborgare som ansöker om att få vistas i ett medlemsland för att arbeta eller som har beviljats inresa till ett medlemsland för att arbeta i enlighet med unionsrätten eller nationell rätt.88 I direktivet finns bestämmelser om att det i vissa fall inte ska tillämpas på tredjelandsmedborgare. Det gäller bland annat inte för medborgare från tredje land som omfattas av EU:s skydds- grundsdirektiv. I direktivet anges även en gemensam uppsättning rättigheter som de ska omfattas av. Med arbetstagare från tredje land avses tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa i en EU- medlemsstat och som därmed vistaslagligen i medlemsstaten och har tillstånd att arbeta. Det kombinerade tillståndet är ett uppehålls- tillstånd, som ger tredjelandsmedborgaren rätt att lagligen vistas i staten för att arbeta där.89 En person som får uppehållstillstånd får ett bevis i form av ett uppehållstillståndskort.90 I denna handling kan även uppgifter om arbetstillstånd föras in.91 De arbetstagare från tredje land som beviljats inresa till för att arbeta i enlighet med unionsrätten eller nationell rätt eller som har beviljats inresa i i andra syften än arbete i enlighet med 86Europeiska kommissionen (2016). Förslag till och rådets förordning om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer sak anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kravet för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet och om ändring av rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, KOM (2016) 197 slutlig. 87Europeiska kommissionen (2016). Förslag till och rådets direktiv om normer för mottagade av personer som ansöker om internationellt skydd, KOM 2016 (465). 88Artiklarna 3.1 a–c i direktivet. 89Artikel 11 a i direktivet om ett ansökningsförfarande. Framgår i svensk rätt i 2 kap. 4 § UtlL. 90Enligt förordning 1030/2002. 915 kap. 10 § utlänningsförordningen. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare unionsrätten eller nationell rätt och har tillstånd att arbeta här och har ett uppehållstillstånd, utfärdat i enlighet med förordning 1030/200292, har rätt till likabehandling. Direktivet har alltså bestämmelser som medför att tredjelandsmedborgare likabehandlas med värdstatens arbetstagare.93 Direktivet gäller dock inte för tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till unionsmedborgare, eller medborgare i och inte heller för tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatta.94 Förutom rätten att resa in och vistas, ska tredjelandsmedborgarna likabehandlas med med- borgarna i den medlemsstat där de vistas. Direktivet har genomförts i svensk lagstiftning, genom några ändringar i utlänningsförordningen som trädde i kraft . Det innebär att i har dessa personer rätt till likabehandling med svenska medborgare inom områdena för arbetsvillkor, föreningsfrihet, utbildning, social trygg- het och skatteförmåner och tillgång till varor och tjänster.95, 96 Rätten till likabehandling är möjlig att begränsa, men inte för de tredjelands- medborgare som är anställda eller har varit anställda och som är registrerade om arbetslösa.97 Medlemsstaterna kan bestämma att familjeförmåner inte behöver beviljas för de som har ett kortare arbetstillstånd, det vill säga än , eller för de som beviljats tillstånd för inresa och vistelse för att studera eller tillstånd att arbeta på grundval av visering. När det gäller den sociala tryggheten innebär likabehandlingen i direktivet inte att arbetstagarna från tredje land ska tillerkännas fler rättigheter än vad som anges i unionsrätten, inom området för social trygghet det vill säga de sociala risker som omfattas av förordning 883/2004. I skäl 24 i direktivet framgår att likabehandlingen inte innebär att arbetstagare från tredje land ska tillerkännas rättigheter inom fler områden än de som föreskrivs i gällande unionsrätt på området för 92Rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredje land. EUT L 157, , s. 1–7. 93Artikel 3.1 a–c i direktiv /98/EU. 94Artikel 3.2 i direktiv /98/EU. 95Artikel 12.1 i direktiv /98/EU. 96Dessa tillgodoses genom gällande rätt. Det medförde dock att bestämmelser i socialför- säkringsbalken har upphävts eftersom de gjorde åtskillnad mellan svenska och utländska medborgare vid beräkning av försäkringstid för sjuk- och aktivitetsersättning 35 kap. 16 och Upphävd med anledning av att det gjorde åtskillnad mellan svenska och utländska medborgare. Det fanns krav på viss bosättningstid i för personer som inte var svenska medborgare vid beräkning av försäkringstid för rätt till sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning för dem vars försäkringsfall inträffat före det år de fyllde . 97Artikel 12.2 b direktiv /98/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare social trygghet för tredjelandsmedborgare som har gränsöverskrid- ande anknytning. Vidare anges att direktivet inte bör tillerkänna rättigheter i situationer som inte omfattas av unionsrätten såsom i förhållande till familjemedlemmar som är bosatta i tredje land. Dock kan en efterlevande som vistas i tredje land och som har rättigheter härledda från arbetstagaren erhålla lagstadgad pension på grund av arbetstagares tidigare anställning.98 I direktivet anges också att rättig- heter endast bör beviljas för familjemedlemmar som i samband med familjeåterförening ansluter sig till en arbetstagare från tredje land för att visats i samma medlemsstat eller för familjemedlemmar som redan vistas lagligen i den medlemsstaten.99 , och Dan- mark har inte deltagit i antagandet av direktivet och det är inte bind- ande eller tillämpligt i dessa medlemsstater. 12.3.3Direktiv om företagsintern överföring Direktiv /66/EU om villkor för inresa och vistelse för tredje- landsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av perso- nal antogs . Direktivet gör det lättare för företag och multinationella bolag att tillfälligt flytta sina chefer, specialister och praktikanter i yrkes-och utbildningssyfte till sina filialer och dotter- bolag inom EU. Av artikel 18.2 i direktivet anges att personer som är föremål för företagsinternt förflyttning ska behandlas på samma sätt som svenska medborgare med avseende på sådan social trygghet som anges i artikel 3 i samordningsförordningen. Även i detta direktiv finns möjligheter att begränsa rätten till likabehandling när det gäller familjeförmåner. Det kan begränsas för personer som har fått till- stånd att vistas och arbeta i landet för en period som inte överstiger nio månader.100 I skäl 39 till direktivet anges att direktivet inte bör ge fler rättigheter än de som redan föreskrivs i unionsrätten om social trygghet för tredjelandsmedborgare som befinner sig i en situation med intressen i flera medlemsländer. Enligt direktivförslaget ska före- tagsinternt förflyttad personal erbjudas förmånliga villkor när det gäller möjligheten för familjemedlemmar att flytta med. Den första genomföranderapporten ska läggas fram senast . 98Artikel 12.4 i direktiv /98/EU. 99Skäl 24 i direktiv /98/EU. Se även prop. 2013/14:153. s. 38 100Artikel 18.3 i direktiv /66/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare I instruktion anges att är kon- taktmyndighet för informationsutbyte som gäller direktivet.101 12.3.4Direktiv för inresa och vistelse för rätt för anställning som säsongsarbetare Direktiv /36/EU, som antogs , reglerar villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för anställning som säsongsarbetare. Direktivet är tillämpligt på tredjelandsmedborgare som ansöker om att resa in eller som har beviljats inresa för säsongs- anställning.102 Migrerande säsongsarbetare får vistas lagligen och till- fälligt i EU på (bero- ende på medlemsstat) för att bedriva en verksamhet som är beroende av årstidernas växlingar, som de behåller sin huvudsakliga bosättning i ett tredje land. I direktivet klargörs också vilka sociala rättigheter som sådana migrerande arbetstagare kan göra anspråk på. Säsongsarbetarna har enligt artikel 23 i direktivet rätt till likabehand- ling vad gäller sociala trygghetsförmåner enligt vad som avses i artikel 3 i förordning 883/2004. I direktivet framgår att likabehand- lingen får begränsas när det gäller rätten till familjeförmåner. I skäl 46 i direktivet anges att direktivet inte bör ge fler rättigheter än de som redan föreskrivs i unionsrätten om social trygghet för tredje- landsmedborgare som har anknytning till flera medlemsländer. Direktiv /86/EG innehåller bestämmelser om rätt till familjeåter- förening. Direktivet fastställer gemensamma bestämmelser för familje- återförening för tredjelandsmedborgare som vistas lagligen på med- lemsstaternas territorier. ska göra det möjligt att skydda familjeenheten och underlätta tredjelandsmedborgarnas inte- grering i medlemsstaterna. De som omfattas av direktivet är tredje- landsmedborgare som har ett uppehållstillstånd med en giltighetstid som utfärdats av en medlemsstat och har välgrundade 101Förordning om ändring i förordningen (2007:996) med instruktions för . 102 Artikel 2.1 i direktiv /36/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd.103 Bestämmelserna är emellertid inte tillämpliga på en tredjelandsmedborgare som ansöker om att beviljas flyktingstatus och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut eller som omfattas av tillfälliga skyddsformer, och inte heller på familjemedlemmar till unionsmedborgare. I artikel 5.5 i direktivet framgår att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn.104 Det finns villkor för utövandet av familj- eåterförening, där personen som lämnar in ansökan om familjeåter- förening måste ha stabila och regelbundna försörjningsmedel som är tillräckliga för att försörja sig och familjemedlemmarna utan hjälp från det sociala biståndssystemet. Därutöver ställs krav på sjukförsäkring för den berörda personen och dennes familjemedlemmar, samt att det måste finnas en bostad som kan anses normal för en familj av jäm- förbar storlek i samma område och som uppfyller medlemsstatens gällande allmänna bestämmelser om säkerhet och sanitära för- hållande.105 Direktivet har genomförts i svensk rätt genom införandet av bestämmelser i 5 kap. 3 § UtlL.106 De begränsningar som direktivet medger i rätten till familjeåterförening i särskilda bestämmelser. Dessa innebär att medlemsstateran kan avslå en ansökan eller återkalla med hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. Utöver dessa begränsningar finns det inte utrymme för att i nationell lagstiftning uppställa krav som begränsar rätten till uppehållstillstånd.107 Enligt direktivet om blåkort ska det tillämpas på tredjelandsmed- borgare som ansöker om inresa till en medlemsstat för högkvali- ficerad anställning. I direktivet finns bestämmelser om att det i vissa fall inte ska tillämpas, som till exempel för medborgare från tredje land som omfattas av skyddsgrundsdirektivet.108 103Artikel 2 e i direktiv /86/EU och artikel 1.2 a i rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredje land. EGT L 157, , p. 1–7. 104Jämför artikel 7 i Europeiska unions stadga om de grundläggande rättigheterna. Även artikel 8 i . 105Artikel 7.1 a–c i direktiv /86/EU. 106I lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av att få uppehållstillstånd i finns vissa begräsningar av familjeåterförening. 1075 kap. 17 a och 17 b §§ UtlL och prop. 2005/06:72 s. 31. 108Artikel 3 i direktiv /50/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare Det kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd som ger tredje- landsmedborgare rätt att vistas och arbeta i en högkvalificerad anställ- ning benämns EU-blåkort. Genomförandet har lett till en del för- ändringar i den svenska lagstiftningen, främst i 6 a kap. UtlL, vilka trätt i kraft . Direktivet gäller högkvalificerade arbetstagare från tredje land som avser att vistas , mer än i en medlemsstat. Det gäller även för deras familjemedlemmar.109 Direktivet innehåller villkor om att den som ansöker om ett EU- blåkort ska visa ett anställningskontrakt eller anställningserbjudande som gäller under i en medlemsstat och där bruttolönen minst ska överstiga en och en halv gånger den genomsnittliga brutto- årslönen i medlemsstaten. är lönetröskeln i i månaden.110 Det ska vidare finnas intyg som styrker att sökanden uppfyller villkoren för att utöva yrket och yrkes- erfarenhet. Därutöver finns villkor om giltigt uppehållstillstånd och en heltäckande sjukförsäkring.111 Ett beviljat EU-blåkort har en giltig- hetstid på mellan ett och fyra år.112 Ett EU-blåkort kan bland annat återkallas om personen i fråga inte har tillräckligt resurser för sitt eget och familjemedlemmarnas uppehälle utan att begära socialt bistånd. Det gäller under förutsättning att medlemsstaten skriftligen i förväg har informerat om detta.113 Det kan även återkallas vid arbetslöshet som överstiger eller om personen bli arbetslös under giltighetstiden.114 115 Förutom rätt till inresa och vistelse för personen och dennes familjemedlemmar gäller även rätt till likabehandling i fråga om bland annat arbets- villkor, social trygghet och utbildning.116 När det gäller social trygg- heten åsyftas de områden av den sociala tryggheten som framgår i förordning 883/2004.117 I skäl 18 i direktivet framgår att direktivet inte bör ge innehavaren av EU-blåkort fler rättigheter än de som redan föreskrivs i gällande gemenskapslagstiftning om social trygg- het för tredjelandsmedborgare som befinner sig i en situation med 109Artikel 1 i direktiv /50/EU. Se 6 a kap. 10 § UtlL. 111Artikel 5 i direktiv /50/EU. Se 6 a kap. 1 § UtlL. 112Artikel 7.2 i direktiv /50/EU. Se 6 a kap. 5 § UtlL. 113Artikel 9.1 d direktiv /50/EU. 114Artikel 13 i direktiv /50/EU. 6 a kap. 12 § UtlL. 115Direktivet är genomfört i svensk rätt, se 6 a kap. UtlL. 116Artikel 14 i direktiv /50/EU. Se artikeln för fullständig lista. 117Artikel 14 i direktiv /50/EU. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare anknytning till flera medlemsländer. Vidare anges att de inte heller bör beviljas rättigheter i situationer som inte omfattas av gemen- skapslagstiftningen, till exempel avseende familjemedlemmar som är bosatta i ett tredje land. Europeiska kommissionen presenterade förslag till ett nytt direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning. Direktivet är tänkt att ersätta direktivet om EU-blåkort. Syftet med förslaget är att förbättra EU:s möjligheter att attrahera och behålla högkvalificerade tredjelands- medborgare. Förslaget innebär att medlemsstaterna bara får bevilja nationella tillstånd till tredjelandsmedborgare som faller utanför direktivets tillämpningsområde. Ett antal ändringar har gjorts i direktivtexten som innebär att fler personer kommer att omfattas av direktivet, bland annat personer som har beviljats skydd i en med- lemsstat och familjemedlemmar till EU-medborgare. Europeiska kommissionen föreslår också en sänkning av den lönetröskel som medlemsstaterna ska fastställa. Förslaget innebär också att blåkorts- innehavare enklare kan få ställning som varaktigt bosatt i en medlemsstat.118 Forskardirektivet119 syftar till att göra det attraktivt bland forskare (gästforskare) från tredjeland att forska i EU/EES. Direktivet är tillämpligt på tredjelandsmedborgare som ansöker om inresa i ett EU-medlemsland i syfte att genomföra ett forskningsprojekt. Direk- tivet är inte tillämpligt för tredjelandsmedborgare som befinner sig i ett medlemsland för att söka internationellt skydd.120 Direktivet anger att forskare med uppehållstillstånd ska ha rätt till samma behandling som statens medborgare när det gäller arbetsvillkor och den sociala tryggheten i förordning 883/2004.121 Dessa bör under sin vistelse beviljas samma sociala och ekonomiska rättigheter som medborgarna 118Europeiska kommissionen (2016). Förslag till och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning, KOM 2016 (378). Se även faktapromemoria, Nytt Blåkortsdirektiv, 2015/16:FPM113. 119Se även prop. 2007/08:74. 120Artiklarna 3.1 och 3.2 i direktiv /71/EG. 121Artikel 12 i direktiv /71/EG. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare i den mottagande medlemsstaten.122 Även här framgår det av skälen i direktivet att direktivet inte bör ge ytterligare rättigheter än de som redan föreskrivs i gällande gemenskapslagstiftning om social trygghet för tredjelandsmedborgare som omfattas av vissa gränsöverskridande bedömningsgrunder mellan medlemsländerna. Vidare anges att det inte heller bör beviljas rättigheter i situationer som inte omfattas av gemenskapslagstiftningen, till exempel avseende familjemedlemmar som är bosatta i ett tredje land.123 Direktivet genomfört i ibland annat 5 kap. 23 § UtlL som innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för forskning och för medföljande familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för forskning.124 antogs och rådets direktiv (EU) 2016/801 av om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete. Direktivet ersätter studentdirektivet och forskardirektivet. Direktivet innebär ökad harmonisering på området genom att det införs ett gemensamt regelverk med vidare tillämpningsområde än de båda tidigare direktiven på området. Direktivet förbättrar möjlig- heterna för studerande och forskare att förflytta sig inom EU och de ges ökad tillgång till arbetsmarknaden, såväl som efter avslutade studier eller forskning. Au-pair och avlönade prakti- kanter, två kategorier som inte omfattas av gällande EU-lagstiftning, inkluderas i det nya direktivet eftersom de, i avsaknad av ett tydligt regelverk, bedöms som särskilt utsatta grupper. Direktivet antogs och ska vara genomfört senast den 23 maj 2018.125 122Skäl 15 och 16 i direktiv /71/EG. 123Skäl 16 i direktiv /71/EG. 124Artikel 12 i direktiv /71/EG. I direktivet hänvisas till förordning 1408/71 men det är i princip ersatt av förordning 883/2004. Med stöd av 5 kap. 23 § UtlL har regeringen i 4 kap. 7a och b §§ utlänningsförordningen meddelat föreskrifter om uppehållstillstånd till en tredje- landsmedborgare och till medföljande familjemedlem. 125Europeiska kommissionen (2013). Förslag till och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete eller som au-pair. EUT L 132, 21.5.2016, s. 21–57. Se även faktapromemoria, Direktiv om forskare och studier m.m. 2012/13:FPM90. Associeringsavtal och direktiv om social trygghet för tredjelandsmedborgare 12.3.8Direktiv om rätt för tredjelandsmedborgare att bli varaktigt bosatta i Syftet med direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare126 är att tredjelandsmedborgare som har vistats i en medlemsstat ska kunna erhålla en särskild rättslig ställning som var- aktigt bosatt. Direktivet ändrades 2011 i syfte att utvidga dess tillämpningsområde till flyktingar och andra personer som beviljats internationellt skydd. Direktivet stadgar villkoren för att bevilja och återkalla ställning som varaktig bosatt samt de rättigheter som följer. Direktivet är genomfört främst i 5 a kap. UtlL. En tredjelandsmed- borgare som har uppehållstillstånd127 och varit lagligen bosatt i en medlemsstat kan ansöka om ställning som varaktigt bo- satt.