sou · H5B351 · 2017-06-08 00:00:00 — är ett av antaganden att de yrkeslärare som saknar pedagogisk examen och som är tid- begränsat anställda ska ha ersatts av behöriga lärare till 2020, dvs. att cirka 2 000 yrkesverksamma yrkeslärare ska ersättas. De obehöriga som är tillsvidareanställda antas dock fortsätta att vara yrkes- verksamma som yrkeslärare. Av avgörande betydelse för hur många yrkeslärare som bedöms behövas är yrkeslärarnas kvarvaro i yrket. beräknar att om skillnaden mellan yrkeslärarnas och övriga gymnasielärares kvarvaro skulle halveras, dvs. om yrkeslärar- nas kvarvaro skulle öka och de övriga gymnasielärarnas kvarvaro skulle vara på samma nivå som , skulle examinationsbehovet minska med 25 procent.14 Det finns därmed faktorer som kan på- verka prognosen såväl positivt som negativt men bedömningen är att bristen på behöriga yrkeslärare även fortsatt kommer att vara stor. 14 (2015). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen Det råder inte bara brist på yrkeslärare inom flera yrkesämneskate- gorier, det råder också en brist på yrkeskunniga inom flera av de aktuella yrkesområdena. arbetskraftsbarometer i vilken arbetsgivare i olika bran- scher tillfrågas hur svårt de bedömer att det är att rekrytera nyexami- nerade och yrkeskunniga inom olika yrkesområden, se Tabell 9.3. I vissa områden är det mycket svårt att hitta yrkeskunniga, det gäller inte minst inom de områden som svarar mot de största yrkespro- grammen. Skolor som vill rekrytera yrkeskunniga personer konkur- rerar därmed inte bara med varandra utan även med en alternativ arbetsmarknad.15 Viktigt att komma ihåg är också att varken en nyutbildad eller en yrkeserfaren person alltid nödvändigtvis uppfyller de krav på kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper som krävs för att undervisa och för särskild behörighet till yrkeslärarutbildningen. Källa: SCB:s arbetskraftsbarometer Det finns dock också ett visst inflöde av yrkeslärare. En relativt stor andel av de nyanlända har dels lärarutbildning, se avsnitt 8.2, men många nyanlända har också yrkeskunskaper i efterfrågade yrkes- områden. T.ex. pekar TCO på att minst en fjärdedel av de närmare 60 000 nyanlända som omfattades av etableringsuppdraget 15 SCB (2016). Arbetskraftsbarometern - Vilka utbildningar ger jobb? Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen har kompetens eller erfarenhet i ett bristyrke. I gruppen fanns bland annat 1 000 civilingenjörer, 1 100 sjuksköterskor, 2 100 fordons- mekaniker samt 980 svetsare.16 Dessa kan därmed bidra till att lindra bristen på arbetsmarknaden och bidra till fler sökande till yrkes- lärarutbildningen. Ett antal statliga insatser har genomförts för att öka yrkeslärarnas kompetens liksom för att öka andelen yrkeslärare med behörighets- givande examen, de senaste beskrivs översiktligt nedan. Vid sidan av dessa finns också exempel på insatser från enskilda huvudmän som på olika sätt satsat för att öka andelen behöriga yrkeslärare. Statsbidragssatsning – Behörighetsgivande utbildning har hanterat ett statsbidrag för behörig- hetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen.17 Statsbidraget syftar till att ge lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, den kommunala vuxenutbildningen och den särskilda utbildningen för vuxna, möjlighet att avlägga yrkeslärarexamen som de arbetar som yrkeslärare. Statsbidrag får lämnas för skolhuvudman- nens anställningskostnader för lärare och för resekostnader till och från studierna. Bidrag lämnas som längst för varje en- skild lärare. beslutade regeringen om en förlängning och föränd- ring av statsbidragssatsningen, bl.a. p.g.a. en låg nyttjandegrad. Sats- ningen pågår nu . I och med beslutet utökades den del av anställningskostnaden som staten finansierar till 25 pro- cent av lärarens tjänstgöringsgrad. omfattar satsningen för att sedan trappas ned. tog cirka 600 lärare del av bidraget och cirka 80 personer tog examen. De huvudmän som har fått del av statsbidraget har dock i sin återrapportering till uppgivit 16TCO (2016). Mer än var fjärde nyanländ finns i ett bristyrke. 17Förordning (2013:60) om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkes- ämnen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen att många fler yrkeslärare har fullföljt studierna. Att inte fler har tagit examen kan förklaras av den begränsade tid som satsningen varit igång och det bristande incitament att ta ut examen som finns beroende på undantaget från kravet på legitimation och behörighet. Statsbidraget har gått från att ha få sökande när satsningen startade till att nästan hela beloppet användes under 2016.18 Kampanj för att öka antalet yrkeslärare 2014 fick i uppdrag att genomföra en kampanj med in- riktning mot yrkeslärare i gymnasieskolan.19 har bl.a. pro- ducerat en film som visades på hemsidan för den allmänna lärar- kampanjen ”För det vidare”. uppger att intresset har varit stort, många har sett filmen och besökt de särskilda sidorna för yrkeslärare på webbsidan, men att effekten är oklar. En viktig lärdom från arbetet var den mycket låga kunskap om utbildningen och möj- ligheten att bli yrkeslärare som fanns bland potentiella yrkeslärare. har inget särskilt uppdrag eller särskild finansiering för ytterligare insatser vad gäller yrkeslärare funnits. har dock ett allmänt uppdrag att genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och lärar- och förskollärarutbildning- arna 2016–2018.20 Statsbidragssatsning – Kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen har också i ansvar att betala ut bidrag för kompetens- utveckling för yrkeslärare.21 Syftet med statsbidraget är att yrkes- lärare ska få delta i verksamhet på en arbetsplats utanför skolan. Läraren får därmed möjlighet att uppdatera sina kunskaper och t.ex. ta del av den senaste tekniken. Bidrag lämnas även för andra kompe- tensutvecklande insatser, som t.ex. certifieringskurser eller utbild- ningar inom arbetsmiljöfrågor. 18Källa: 170411 samt (2017), årsredovisning 2016. 19Regeringens beslut angående Regleringsbrev för avseende . U2014/4412/GV. 20Regeringens beslut angående Uppdrag att genomföra en fortsatt informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena. U2016/02129/S. 21Förordning (2012:144) om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen Få sökte bidraget åren 2012–2015 men , bl.a. efter att informationsinsatser genomförts av , utnyttjades det fullt ut. 921 yrkeslärare vid totalt 106 olika huvudmän fick bidrag under 2016.22 Huvudmannen har möjlighet att få statsbidrag för samtliga yrkeslärare som deltar i kompetensutvecklingen, oavsett om läraren är legitimerad och behörig eller ej. Regeringen beslutade om att införa ett statsbidrag som ska ge skolhuvudmän möjlighet att ge skickliga lärare höjda löner. Lärare i grund- och gymnasieskolan är prioriterade i satsningen. När det gäl- ler yrkeslärare i gymnasieskolan har huvudmän möjlighet att prio- ritera såväl legitimerade som olegitimerade yrkeslärare för löne- ökning (andra lärargrupper behöver ha legitimation), detta för att förbättra kvarvaron och förutsättningarna för nyrekrytering bland lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan. Yrkeslärare som arbetar i vuxenutbildningen omfattas dock inte alls av lönesatsningen.23 Utredningen föreslår: Undantaget från kraven på legitimation och behörighet för yrkeslärare bör upphöra fr.o.m. . Yrkeslärare som saknar legitimation och behörighet och som har anställts före ska för anställningen vara behöriga att undervisa och självständigt besluta om betyg dock längst till utgången av . Därefter får den lärare som saknar behörighet bedriva undervisning under högst i sän- der. Efter får den som ska bedriva undervisning i ett yrkesämne anställas under högst om personen genomför en sådan utbildning som leder till en yrkeslärarexamen. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns sär- 22Skolverket (2017). 23Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personal- kategorier. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen Den som saknar legitimation och som ej deltar i ut- bildning får anställas under högst . bör få i uppdrag att informera lärare och huvudmän om de nya reglerna. Universitets- och högskolerådet och Skol- verket bör få i uppdrag att se över kraven för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen respektive de krav som ställs för utökad behörighet i ett yrkesämne. Möjligheten att erhålla statsbidrag för behörighetsgivande ut- bildning för lärare i yrkesämnen bör utökas och erbjudas . Möjligheten att erhålla statsbidrag för höjda löner till lärare bör efter finnas för legitimerade lärare som under- visar i ett yrkesämne Förutsättningarna desamma som tidigare vilket då resulterade i olika bedömningar från utredning och regering De förutsättningar som låg till grund för regeringens bedömning 2010/11 om att ett undantag från legitimations- och behörighets- reglerna behövdes för yrkeslärare gäller i stor utsträckning fort- farande. Andelen yrkeslärare med en pedagogisk högskoleexamen är fortfarande relativt låg och utbildningen lockar ett begränsat antal studenter. Det går därför att argumentera för att undantaget även fortsättningsvis bör gälla, inte minst i tider av en omfattande lärar- brist som påverkar hela skolväsendet. Utredningen menar dock att det är av största vikt att undervis- ningen i yrkesämnen, precis som i övriga ämnen, håller hög kvalitet. Kravet på legitimation och behörighet är ett sätt att säkra kvaliteten. är incitamenten för att genomgå en behörighetsgivande yrkeslärarutbildning och få legitimation och behörighet begränsade, en obehörig yrkeslärare kan t.ex. anställas i skolväsendet tills vidare, delta i flera statliga fortbildningsinsatser och även få del av det statliga lärarlönelyftet utan att vara legitimerad och behörig. Utbild- ade lärare har bättre förutsättningar att bedriva en undervisning av hög kvalitet och därmed bidra till att fler elever når målen.24 Tyd- 24 För yrkeslärare särskilt se t.ex. bedömning i rapporten av upp- draget att lämna en samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet där ver- Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen ligare incitament behöver därför skapas för att fler elever ska mötas av utbildade lärare i yrkesämnena. Sedan regeringen gjorde bedömningen om undantag för yrkes- lärare har yrkeslärarutbildningen genomgått en omfattande föränd- ring. har ett dussintal lärosäten examenstillstånd för yrkeslärar- examen. Utbildningen omfattar tre terminer varav en termin är ut- bildning förlagd i skolväsendet, s.k. VFU. Flertalet lärosäten erbju- der också utbildningen på ett sådant sätt, t.ex. på deltid och distans, att den går att läsa vid sidan av arbete i skolan eller på annan ar- betsplats. Även om det finns flera yrkesområden där andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen är betydligt lägre än bland lärarna generellt finns det också en handfull yrkesämnesområden där andel- en lärare med en pedagogisk högskoleexamen är lika hög som i äm- nen där krav på legitimation och behörighet ställs. Jämfört med andelen lärare i modersmål med pedagogisk högskoleexamen är an- delen yrkeslärare med motsvarande examen däremot mer än dubbelt så hög. Tillgången till behörighetsgivande utbildning i modersmål respektive yrkesämnen skiljer sig också dramatiskt. Utredningen föreslår därför, trots utmaningarna, att undantaget från kraven på legitimation och behörighet för yrkeslärare bör upp- höra. Även bedömde att yrkeslärarna skulle omfat- tas av kraven på legitimation och behörighet inom ramen för upp- draget rörande auktorisation och behörighetsregler för lärare.25 Utredningen bedömer att ett skarpt krav på legitimation och be- hörighet utöver att höja undervisningens kvalitet också kan bidra till att höja yrkeslärarnas status. En förändring kräver dock omfattande ekonomiska insatser från staten. Utredningen menar att ett krav på legitimation och behörighet även för yrkeslärare endast kan ställas om resurser tillskjuts. Utredningen föreslår att kravet på legitimation för att få anställas som yrkeslärare utan tidsbegränsning ska tillämpas från . Den som har anställts som yrkeslärare utan tidsbegränsning före ska, även om denne saknar legitimation och behörighet, kunna ansvara för undervisning och självständigt få besluta om betyg t.o.m. . Därefter får den som saknar legi- ket bedömer att tillgången till yrkeslärare med rätt kompetens är avgörande för kvaliteten i gymnasial yrkesutbildning. 25 SOU 2008:52. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen timation bedriva undervisning under högst i sänder och besluta om betyg tillsammans med en legitimerad lärare på samma sätt som i övrigt gäller. Från samma tidpunkt, , bör det också ställas krav på legitimation för att statsbidrag ska kunna erhållas för att ytterligare yrkeslärare ska kunna ta del av det s.k. lärarlönelyftet. 26 bör få i uppdrag att informera lärare och huvudmän om de nya reglerna. bör också möjligt redovisa statistik över andelen legitimerade och behöriga lärare i yrkesämnen på motsvarande sätt som i övriga ämnen så att utvecklingen kan följas. Det finns också anledning att särskilt rikta den informations- kampanj om lärar- och förskolläraryrkena som har i upp- drag att genomföra mot grupper med potentiella yrkeslärare liksom att förlänga den. Utredningen har övervägt om krav på legitimation och behörig- het enbart ska ställas i de yrkesämnen där andelen lärare med peda- gogisk högskoleutbildning är högre. Mot bakgrund av det mycket stora antalet yrkesämnen bedöms detta dock i praktiken vara svårt att hantera, både att avgöra i vilka yrkesämnen krav kan ställas men också för huvudmannen att ha översyn över. Förbättrade möjligheter att kombinera arbete och studier Blivande yrkeslärare befinner sig ofta i en annan livssituation än den genomsnittliga högskolestudenten. Detta inte minst p.g.a. att det i många yrkesämnen, vid sidan av viss gymnasie- eller högskoleut- bildning, också ställs krav på yrkeserfarenhet för antagning till yrkes- lärarutbildningen. Det är därför särskilt angeläget att skapa goda förutsättningar för att blivande yrkeslärare ska kunna kombinera arbete och studier för att attrahera fler till yrket. Utredningen föreslår att den yrkeslärare som genomför en sådan utbildning som leder till en yrkeslärarexamen ska få anställas i skolväsendet. Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl, t.ex. lång sjukfrånvaro eller föräldra- ledighet. Möjligheten till en förlängd visstidsanställning föreslås finnas tills vidare. Förslaget skapar en ökad ekonomisk trygghet 26 Förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen vilket bedöms bidra till att fler personer som redan har en anställning ska vara beredda att utbilda sig i syfte att byta yrke. Förslaget möjliggör för yrkesläraren att genom studier på halvtid nå en yrkeslärarexamen inom anställningstiden som arbetstiden inte begränsas i en sådan utsträckning att huvudmannen i praktiken har svårt att använda läraren i verksamheten. För de yrkeslärare som har varit verksamma i skolväsendet bör yrkes- erfarenheten kunna tillgodoräknas t.ex. mot den verksamhetsför- lagda utbildningsdelen och därmed bör utbildningstiden kunna begränsas. Erfarenheterna från den försöksverksamhet som bedrivs med möjlighet till längre visstidsanställning som man läser en kompletterande pedagogisk utbildning visar att det för många är tufft att kombinera arbete och studier som sammanlagt omfattar mer än en heltid.27 Det är därför viktigt att huvudmannen och läraren tillsammans planerar arbetet så att läraren får en rimlig arbets- och studiesituation och att högskolor planerar utbildningen så att det är praktiskt möjligt att genomföra den vid sidan av yrkes- verksamhet. För yrkeslärare som saknar legitimation eller behörighet och som ej deltar i utbildning ska samma regler för anställning och behörighet att bedriva undervisning gälla som gäller för lärare och förskollärare i andra ämnen och skolformer som omfattas av krav på legitimation och behörighet. Generell brist på yrkeskompetens Inom ett antal yrkesområden råder en generell brist på yrkeskunniga, inte bara på yrkeslärare utan på arbetsmarknaden som helhet. Detta menar vissa är ett argument för att inte ställa krav på legitimation och behörighet för yrkeslärarna. Utredningen menar dock att frågan behöver ses i ett större perspektiv. Att inte använda yrkeskunniga inom yrkesutbildning på gymnasial nivå kommer att ytter- ligare förstärka bristen på yrkeskompetens i många yrkesområden. Om yrkesprogram i gymnasieskolan läggs ner p.g.a. lärarbrist eller om de elever som avslutat yrkesprogrammen inte har tillräcklig 27 (2017). Utvärdering av tre kompletterande pedagogiska utbild- ningar. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen kompetens för yrket för att lärarens kompetens varit otillräcklig, dräneras samhället på yrkeskunnande. Detta kan t.ex. leda till att företag inte kan utvecklas i den takt de annars skulle kunna. finns uppgifter om att många företag inte kan expandera så mycket som de kan och önskar p.g.a. svårigheter att rekrytera rätt personal.28 Flertalet branscher har därför mycket att vinna på att ta ansvar och på olika sätt motivera fler av de yrkesverksamma inom respek- tive bransch att bli yrkeslärare. Ett sätt är att uppmuntra anställda att läsa yrkeslärarutbildningen i tider när t.ex. orderingången är begrän- sad. Detta gäller inte minst de personer som fungerar som hand- ledare för elever i arbetsplatsförlagt lärande inklusive lärlingar, vilka relativt enkelt bedöms kunna röra sig mellan skolväsendet och den alternativa arbetsmarknaden när konjunkturen förändras, något som också kan bidra till att en hög yrkeskompetens kan upprätthållas. Ett annat sätt kan vara att möjliggöra för kombinationsanställningar, dvs. där den yrkeskunnige delar sin tjänst mellan skola och ordinarie yrkesverksamhet, eller att möjliggöra för en yrkeskunnig med sär- skild kompetens delta i gymnasieskolans undervisning under ett be- gränsat antal timmar. P.g.a. den begränsade tid som stått till utred- ningens förfogande har det inte varit möjligt att samla branscher och andra intressenter för att starta en diskussion och ett konkret arbete i dessa frågor. Det har inte heller legat i utredningens uppdrag. Ut- redningen menar dock att det finns all anledning för regeringen att se till att ett sådant arbete påbörjas. Kraven för behörighet bör ses över Kraven för att uppfylla den särskilda behörigheten är i vissa yrkes- ämnen högre ställda än de kunskaper som kan förväntas att en er- faren yrkesverksam person inom området har. De höga kraven ställs för att svara mot uppställda mål i aktuella ämnes- och kursplaner och för att undervisningen ska kunna hålla en hög kvalitet. Det är dock olyckligt om kraven är så formulerade att endast en liten andel av de yrkeskunniga inom ett område har möjlighet att nå behörighet. 28 Se t.ex. (2016). Rekrytering – när teknik utveckling och digitalisering för- ändrar jobben. Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen I ämnen som t.ex. ämnena fritids- och friskvårdsverksamheter respek- tive yttre miljöer, har endast en mycket liten andel av de som har genomgått en validering bedömts uppfylla kraven. Skälen till detta kan säkert vara flera men utredningen föreslår att UHR och Skol- verket får i uppdrag att se över de krav som ställs inom respektive föreskrift för att se om justeringar kan och bör göras. bör också fortsätta arbetet med att se över om det finns ytterligare yrkesämnen som är för breda i sin konstruktion och därför behöver delas i flera olika ämnen för att kraven på efterfrågad lärarkompetens ska vara rimliga. har t.ex. ämnet hotell delats upp i ämnena reception respektive våningsservice liksom ämnet odling delats upp i växtodling respektive trädgårdsodling. Ett annat problem som rör behörigheten till yrkeslärarutbild- ningen gäller de som avslutat ett yrkesprogram i gymnasie- skolan. ger inte yrkesprogram generellt grundläggande behörighet till högskolan även om det är möjligt att göra sådana val inom samtliga yrkesutbildningar att grundläggande behörighet kan uppnås. Detta betyder att elever från dessa utbildningar inte själv- klart kan antas till yrkeslärarutbildningen även om de uppfyller krav- en på kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper. Möjligheterna att rekrytera de som gått en sådan utbildning till en yrkeslärarutbildning begränsas därmed. innehåller dock förslag om en viss förändring vilket utredningen menar är positivt.29 Likaså omfattar slutbetänkande förslag om försöks- verksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning för dem som inte uppfyller kraven på grundläggande behörighet genom gymnasial utbildning eller motsvarande vilket ökar möjligheterna att delta i yrkeslärarutbildning för gruppen.30 Möjlighet till statsbidrag för de som deltar i utbildning Vid sidan av viljan att utvecklas och lära nytt finns också andra tyd- liga incitament att delta i yrkeslärarutbildning för de yrkesverk- samma yrkeslärare som saknar en behörighetsgivande examen, detta En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till hög- skoleutbildning Frågan om undantaget från legitimation och behörighet för lärare i yrkesämnen då innehållet i deras tjänst annars kan förändras om en behörig lärare finns att tillgå i huvudmannens organisation. För att skapa goda förutsättningar för lärare hos samtliga huvudmän att kunna delta i behörighetsgivande utbildning bedöms statliga insatser behövas. Utredningen menar att den möjlighet som finns för en huvudman att erhålla statsbidrag en yrkeslärare deltar i behörighetsgivande fortbildning för att ge yrkeslärare goda möjlig- heter att nå en behörighetsgivande examen bör utökas och förlängas. En möjlighet till statsbidrag bör finnas även efter 2019 när nuvarande satsning avslutas. Vissa frågor är också särskilda för t.ex. yrkeslärare i vuxen- utbildningen. Dessa yrkeslärare, oavsett om de är legitimerade eller ej, har inte möjlighet att t.ex. få ta del av lärarlönelyftet till skillnad från yrkeslärarna i gymnasieskolan. På samma sätt är möjligheten att delta i olika statliga satsningar för lärare för yrkeslärare anställda av utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad begränsad. Båda dessa frågor kan påverka viljan att bli yrkeslärare. Dessa frågor hanteras dock i utredningens slutbetänkande som lämnas . 10Lärarförsörjningen i den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi) Andelen legitimerade och behöriga lärare i den kommunala vuxenut- bildningen i svenska för invandrare (sfi) är mycket låg som antalet elever i utbildningen förväntas vara fler än och följande år. Enligt direktivet ska utredaren bl.a. före- slå hur lärarförsörjningen i sfi kan säkras och vid behov lämna förslag till justeringar av bestämmelserna om legitimation och behörighet för denna lärargrupp. Det ska också utredas om det finns personer med annan utbildning än en lärarexamen, t.ex. personer med folk- högskollärarexamen, som genom kompetensutvecklingsinsatser ska kunna få anställas tillsvidare som lärare. Vissa frågor av betydelse för uppdraget, t.ex. vilka möjligheter det finns att läsa ämnet svenska som andraspråk inom ramen för olika lärarexamina liksom frågan om behörighetsgivande fortbildning, kommer att behandlas i det betänkande som utredningen lämnar .