sou · H4B346 · 2017-01-01 00:00:00 — upprättningar till ja om resten av enkäten var ifylld. Om år för senast bedömning var markerad, fylldes födelseåret i efter valet av rad. 17, varav 7 st för Flertalet upprättningar till ”inget av dessa år” pga. kommentar. I Region är det vanligt med sena remisser. barn födda är det ok med 15, varav 4 till grav På grund av t.ex. kommentar ja/nej/oklart språkstörning, 7 till om testresultat och att nej och 4 till oklar. I analysen berördes 105 av 1 044 frågeblanketter av någon typ av upprättning. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsalternativ. Kontroller mellan frågeblanketter och datamaterialet har gjorts som en del i kvalitetssäkring. Datamaterialet har granskats tillsammans med logoped och upp- rättningar har gjorts efter öppna kommentarer. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. Fyra frågeblanketter fastnade i postens sorteringsmaskin. Dessa fyra blanketter ingår inte i beräkningarna och är därmed bortfall. En blankett saknade svar på nästan alla frågor och har därför klassats som bortfall. Bortfall av logopedmottagningar har tagits omhand genom att hänsyn tagits till befolkningen i upptagningsområdet. På samma sätt har hänsyn tagits till enstaka logoped som inte deltagit i undersökningen. Då reducerades befolkningen i upptagningsområdet med motsvarande tjänstgöringsgrad. Ingen viktning har skett då undersökningen betraktas som en total- räkning av upptagningsområdena. Andelsberäkningar bygger på antal barn enligt RTB födda i upptagningsområdena. I tabell över orsak till oklar bedömning fick de svarande ange fler än ett svarsalternativ. Därför summerar inte statistiken till . Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. Redovisning sker på mottagningsnivå, länsnivå och total. Undersökningen bygger på ett icke sannolikhetsurval om fem av 20 landsting. Om undersökningen hade visat på ett homogent resultat i de olika landstingen, det vill säga om andelen med grav språkstörning hade legat på samma nivå i alla landsting, hade möjligheten att generallisera resultaten till att gälla hela varit goda. varierar andelen barn med grav språkstörning mellan och för de undersökta landstingen. På mottagningsnivå varierar andelen med grav språkstörning mellan 0,07- . Utöver dessa andelar finns det också barn där det bedömts som oklart om de uppfyller kriterierna för grav språkstörning. Detta kan till exempel bero på att det saknats testunderlag i journalen eller att inga tester genomförts på barnet. Andelen barn där det är oklart om de uppfyller kriteriet för grav språkstörning varierar på landstingsnivå mellan 0,13 och 0,31 och på mottagningsnivå mellan . Eftersom undersökningen inte bygger på ett slumpmässigt urval finns det inga statistiska teorier för med vilken säkerhet man kan uttala sig om samtliga landsting. Ska man rent logiskt resonera kring hur stor andelen barn med grav språkstörning i är kan man i ett första steg anta att andelen bör ligga inom intervallet . Den lägsta andelen i intervallet, 0,12, baseras på det landsting i undersökningen som har lägst andel rapporterade fall med grav språkstörning. Den högsta andelen i intervallet beräknas utifrån det landsting i undersökningen som har högst andel barn som antingen har grav språkstörning eller där bedömning inte kunnat göras. Vill man göra ett försök att minska detta intervall något kan man resonera som så att även om vi har haft otur med vårt urval av landsting, och samtliga icke undersökta landsting ligger på samma nivå som det högsta undersökta , kommer totalskattningen för riket, rent matematiskt, att bli lägre än värdet för det högsta undersökta , eftersom det finns landsting i undersökningen som har ett lägre värde. Motsvarande resonemang gäller givetvis även för det motsatta fallet, kring den lägsta uppmätta andelen. Den högre andelen går även rimligen att dra ned utifrån antagandet att samtliga barn med oklar bedömning sannolikt inte har diagnosen grav språkstörning. För att på ett bättre sätt kunna spekulera i hur stor andel av den osäkra gruppen som borde klassats som gravt språkstörda går det att följa upp ett antal logopeder för att ta reda på huvudsakliga skäl den oklara bedömningen. Bilaga 1: Samtliga utskick -Allmän information om undersökningen men två bilagor. Bilaga 1 över preliminär definition av grav språkstörning med kommentarer samt enkäten som bilaga 2. -Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till landstingens kontaktpersoner som samordnar och tar fram statistik -Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till logopeder för bedömning av journaler. Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 För att elever med grav språkstörning ska få tillräckligt med stöd, måste de som håller i pengarna få kunskap om hur stor gruppen är. Enkätundersökning om grav språkstörning Ökad måluppfyllelse för elever med grav språkstörning Det finns på många håll i svensk skola en okunskap om språkstörningar och det behov av stöd som elever med grav språkstörning har. Ni logopeder har stor kunskap om elevgruppen, och därför är ni en viktig källa till information för utredningen Kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Utredningen har regeringens uppdrag att föreslå hur elever med grav språkstörning ska få utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå som uppfyller de krav på anpassningar som följer av elevernas Utredningen ska också definiera begreppet grav språkstörning och bedöma storleken på gruppen elever med grav språkstörning. Denna bedömning är ett viktigt steg för att öka skolornas kunskaper om grav språkstörning. För att få en tillförlitlig uppskattning av storleken på gruppen elever med grav språkstörning vänder vi oss till er, logopeder i , , , och . VI HOPPAS ATT NI HAR MÖJLIGHET att till hjälpa oss att genomföra den enkätundersökning som beskrivs närmare i denna broschyr. ni har frågor! Det material som hör till undersökningen •Information till landstingens kontaktpersoner •Information till logopeder för bedömning av journaler •Bilaga: Definition av grav språkstörning med kommentarer •Bilaga: Frågorna i enkäten Enkätundersökningen i stora drag I enkäten riktar vi oss till logopedmottagningar i fem län: , , , och . Vi ber er att göra en återblick på alla patienter födda , 2006 och 2007 som har fått diagnosen F80.2B, generell språk- störning, . Utifrån journalerna bedömer ni hur många av era patienter som passar in på den preliminära definitionen av grav språkstörning Era bedömningar ligger sedan till grund för beräk- ningar av storleken på gruppen elever med grav språkstörning. SÅ HÄR SER ARBETSGÅNGEN UT I STORA DRAG: kontaktperson, t.ex. cheflogoped Tar fram personnummer på patienter med diagnosen F80.2B samt beställer och fördelar enkäter till logopederna Logopederna som ställde diagnosen F80.2B och fyller i en enkät för patient 1... Logoped 1 får enkäter och en lista med personnummer för att analysera sina patienters journaler... och fyller i en enkät för patient 2 osv samlar in alla enkäter och skickar dem till Logoped 2, 3 osv får enkäter och listor med personnummer… och fyller i en enkät per patient Enkätundersökningen bygger på följande antaganden: •De elever som har grav språkstörning upptäcks innan de börjar skolan och får träf- fa en logoped när de är fem, sex eller . •De elever som har grav språkstörning har en F80.2B-diagnos. •Diagnosen F80.2B ställs inte om logopeden misstänker att barnet har en utveck- lingsstörning (logopeden kan då ställa till exempel diagnosen F80.9 och kanske föreslå en psykologutredning). •De elever vars logoped misstänker utvecklingsstörning hinner få en utvecklingsbe- dömning innan de börjar skolan, så att en korrekt F80.2B-diagnos kan ställas. •Diagnosen F80.2B ställs helst när språkstörningen är typisk och språkstörningen är den primära funktionsnedsättningen. •I de fem länen finns logopedkulturer av olika slag representerade, så att un- dersökningen sammantaget kan bli så rättvisande som möjligt. •Den absoluta merparten av logopeder ställer upp i undersökningen så att bedömningen av totala antalet barn med grav språkstörning blir så korrekt som möjligt. Utredningen har gjort en pilotstudie som visade att det i genomsnitt tar att fylla i en enkät, från att man tar upp journalen till att man lägger en- käten ifrån sig. Det visade sig gå fortare att fylla i enkäter där utredningen av språkförmågan låg närmare efter- som logopederna i pilotstudien i högre grad hade patienten i minnet i dessa fall. Att läsa instruktionen tog allt emellan 7 och . Logopederna i pilotstu- dien upplevde att det gick fort att kom- ma in i enkätarbetet efter att ha gjort ett uppehåll. Därför kan det vara lämpligt att fylla i en bunt enkäter i taget, till exempel vid återbud från en patient och sprida ut arbetet över en lite . Ni som arbetar som logopeder på samma mottagning kan ha stor nytta av att diskutera ihop er om bästa tillvägagångssätt innan ni börjar fylla i enkäterna. Om ni önskar förslag på hur ni ska lägga upp arbetet är ni hjärtligt välkomna att kontakta som ledde pilotstudien, telefonnummer 073-652 07 50. I era diskussioner kan det komma upp olika frågor och synpunkter kring enkäten och de antaganden som undersökningen bygger på. Då vill vi också att ni kontaktar . På så sätt får vi ovärderlig information om hur ni arbetar och sätter diagnosen generell språkstörning i olika landsting. Skydd av lämnade uppgifter Efter avslutad insamling sammanställs resultatet i tabeller hos SCB. Det kommer inte att framgå vad just du som enskild logoped har svarat när undersökningens resultat redovisas. Uppgifterna som lämnas skyddas av sekretess enligt 24 kap. 8§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De personer vid SCB som arbetar med undersökningen omfattas av reglerna om handlingssekretess och tystnadsplikt. personuppgiftsbehandling finns även i personuppgiftslagen (1998:204) samt i lagen (2001:99) och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. ”Med kompisar vill jag prata, sådär (pekar på en bild från matsalen när barnen sitter tillsammans i en grupp.) Lärare hjälper till. Vissa barn läser, sådär (pekar genom ett glasfönster på en klasskamrat som läser med en lärare). Sitta själv med fröken. Ja och prata. BILAGA 1 till logopeder Preliminär definition av grav språkstörning med kommentarer Med grav språkstörning avses problem att både förstå språk och göra sig förstådd med språk (1). Problemen är av sådan omfattning att elevens skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad (2). Funktionsnedsättningen kännetecknas av att elevens språkförmåga är påtagligt svagare än vad som förväntas för åldern (3) och att den icke-verbala begåvningen ligger inom normalvariationen (4). Språkstörning utgör den primära problematiken (5), och kan inte bättre förklaras av andra funktionsnedsättningar (6). Tillståndet är inte av tillfällig natur (7). Kommentarer till definitionen av grav språkstörning Nedan kommenteras den preliminära definitionen mening för mening. Kommentarerna är skrivna för att användas i pedagogiska sammanhang, men kan förhoppningsvis vara klargörande även här. De delar som är särskilt viktiga när ni fyller i enkäterna förklaras djupare i instruktionen till logopeder. Med grav språkstörning avses problem att både förstå språk och göra sig förstådd med språk (1) Vid bedömning av en elevs språkliga symtombild behöver man titta på alla elevens språk i olika situationer. För grav språkstörning hos till exempel en tvåspråkig elev gäller att störningen måste konstateras på båda språken. Symtombilden för grav språkstörning handlar som svagheter inom både språkförståelse och språklig uttrycksförmåga. Dels har eleven svårt att förstå andra som uttrycker sig med språk, så kallad impressiv språkstörning. Dels har eleven svårt att själv göra sig förstådd med språk, så kallad expressiv språkstörning. När de två typerna av språkstörning förekommer tillsammans kan symtombilden sammanfattas med diagnosen generell språkstörning. Elever med grav språkstörning ingår som en delmängd i gruppen elever med generell språkstörning. Språkförmågan fungerar som en helhet, men det kan vara praktiskt att beskriva den ur olika aspekter, till exempel uppdelat som ovan i språkförståelse och språklig uttrycksförmåga. Nedan beskrivs ytterligare en praktisk indelning som handlar om fyra språkliga domäner: fonologi, grammatik, semantik och pragmatik. Gemensamt för elever med grav språkstörning är att fler av dessa domäner är påverkade. Det talade språkets minsta beståndsdelar är språkljuden. Problem med att uttala språkljud är den vanligaste typen av språkstörning. Då har eleven ofta svårt med reglerna för hur språkljuden kombineras och även språkets rytm och melodi. språkliga domän kallas fonologi. Elever som endast har fonologiska problem ingår inte i gruppen med grav språkstörning. Typiskt för elever med grav språkstörning är att de har svårigheter med hur man böjer ord och sätter ihop ord till meningar. Det kan vara särskilt svårt med ”småord”, till exempel en och ett, pronomen, prepositioner och konjunktioner. Man kan sammanfatta det med att elevernas grammatiska förmåga är nedsatt. Elever med grav språkstörning har ofta ett litet ordförråd och svårt att förstå vad abstrakta eller överordnade ord betyder. Problemen ligger inom den domän som handlar om betydelser som förmedlas med språket, så kallad semantik. Den fjärde språkliga domänen handlar om att använda språket i samspel med andra. En elev med svårigheter här kanske gör avbrott i samtalet, byter samtalsämne plötsligt eller hoppar över att svara. Detta kallas för pragmatiska problem. Problemen är av sådan omfattning att elevens skolarbete, sociala samspel och vardagsaktiviteter påverkas i hög grad (2) För att kunna dra slutsatsen att en elev har grav språkstörning krävs en bedömning av språkstörningens påverkan på elevens aktivitet och delaktighet i skolan och . Lärare, speciallärare, specialpedagoger, fritidspedagoger och annan skolpersonal ser eleven i sin skolsituation och kan alla bidra till den samlade bilden av hur mycket eleven påverkas av sin språkstörning. Funktionsnedsättningen kännetecknas av att elevens språkförmåga är påtagligt svagare än vad som förväntas för åldern (3) När det kommer till att bedöma den språkliga nedsättningens grad hos en elev behövs en logopedundersökning. Där kan det ingå olika standardiserade språktester och logopeden jämför elevens resultat med vad som förväntas för åldern. Metoder för att bedöma elevers språkförmåga utvecklas fortlöpande inom logopedprofessionen. Ofta används gränsvärden som en del i beskrivningen av språkliga svårigheter. Med dagens sätt att mäta skulle ett resultat som ligger två standardavvikelser eller mer under medelvärdet på standardiserade test av språkförståelse och språklig uttrycksförmåga tala för att eleven har en grav språkstörning. Det behövs dock alltid en sammanvägd bedömning av samtliga aspekter som tas upp i definitionen. Funktionsnedsättningen kännetecknas av att den icke-verbala begåvningen ligger inom normalvariationen (4) Elever med en utvecklingsstörning har rätt till särskolans pedagogik och rätt att läsa efter grundsärskolans och gymnasiesärskolans läroplaner. Elever med grav språkstörning behöver en pedagogisk skolmiljö som är särskilt anpassad efter deras svårigheter. Det motiverar en avgränsning mellan särskolans målgrupp och gruppen elever med grav språkstörning. I bedömningen av om en elev har grav språkstörning ingår det därför att utesluta utvecklingsstörning. För detta ändamål använder psykologerna psykometriska tester. Det är professionens uppgift att använda och utvärdera testerna och avgöra hur resultaten ska tolkas. Språkstörning utgör den primära problematiken, och kan inte bättre förklaras av andra funktionsnedsättningar (5 och 6) Det är inte ovanligt att elever med språkstörningar även har andra funktionsnedsättningar. Om en elevs språkstörning är relaterad till en funktionsnedsättning som kan förklara språkstörningen anses språkstörningen vara sekundär. En grav språkstörning enligt definitionen ska utgöra den primära problematiken. Ett led i bedömningen är att undersöka samförekomsten av andra funktionsnedsättningar hos eleven. Exempel på funktionsnedsättningar som kan leda till sekundär språkstörning är utvecklingsstörning, neuropsykiatriska diagnoser, ADHD, autismspektrumstörning och hörselskada. Tillståndet är inte av tillfällig natur (7) Den sista i raden av bedömningar som kommer att behövas för att avgöra om en elev har grav språkstörning handlar om den språkliga utvecklingsgången. Grav språkstörning är livslång och symtomen uppträder i tidig ålder. 1Har patienten fått diagnosen F80.2B? 2Vilket är patientens kön? 3 Är patienten flerspråkig/har annat modersmål än svenska? 4Vilket år är patienten född och vilket år gjordes den senaste bedömningen av den generella språkstörningen F80.2B? Obs fyll endast i en av nedanstående tre rader! Har det gjorts någon bedömning något av dessa år? Inget av dessa år  Inget av dessa år  Inget av dessa år  5Uppfyller patienten kriteriet för grav språkstörning ur aspekten språkförmåga? Det vill säga -2 standardavvikelser eller mer ifrån medelvärdet på standardiserade och validerade tester. Ja  Gå till fråga 7 Nej  Gå till fråga 7 6Vad är orsaken till att du har svarat oklart? Flera alternativ kan markeras Otillräckligt testunderlag i journalen Svårigheter att bedöma pga. flerspråkighet/annat modersmål än svenska Testresultaten svårtolkade pga. bristande koncentration hos patienten Testresultaten svårtolkade pga. pragmatiska svårigheter 7Är det du som fyller i enkäten som har ställt diagnosen F80.2B? Var god vänd! 8 Övrig information om bedömningen: Tack för din medverkan! Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till landstingens kontaktpersoner som samordnar och tar fram statistik För att logopederna på varje mottagning ska veta vilka patienter som ingår i under- sökningen ber vi dig som är kontaktperson, till exempel cheflogoped eller verksamhetschef, att gå in i mottagningarnas statistik. Här söker du efter personnum- mer på de patienter födda , 2006 och 2007 som har diagnosen F80.2B och sorterar dem utifrån vilken logoped som har ställt diagnosen. I de fall en patient har bytt logoped är det i första hand logopeden som ställde diagnosen som ska besvara enkäten. Logopederna ska gå tillbaka i tiden och titta i journalerna enligt schemat nedan. Ifall du har möjlighet att se i statistiken att en patient inte har någon utredning i schemat kan du redan på förhand ta bort patientens personnummer från listan till logopeden. För att ska skicka RÄTT ANTAL ENKÄTER till ditt landsting, en per patient med diagnosen F80.2B i åldersgruppen, ber vi dig beställa enkäter. Din beställning ska omfatta följande information: •Antalet enkäter (antalet barn med diagnosen F80.2B) •Antalet logopeder som ska göra bedömningar •Vilken adress ska skicka enkäterna till DU BESTÄLLER ENKÄTER AV: (i första hand) (i andra hand) DU FÖRDELAR UT RÄTT ANTAL ENKÄTER till var och en av logopederna på mottagningen. Varje logoped får även en informationsbroschyr om undersökningen och en instruk- tion om hur de fyller i enkäterna. De fyller i en enkät per patient och återlämnar enkäterna till dig. Du skickar in samtliga logopeders enkäter till: Patienternas personnummer är naturligtvis inget som ska skickas in till . Listorna på personnummer är bara till för att logopederna själva ska kunna hitta de aktuella patienternas journaler och i efterhand bedöma om de har grav språkstörning enligt definitionen i bilaga 1. Om en logoped har slutat sin tjänst eller är ledig Om den logoped som gjorde bedömningen av en patient inte arbetar på mot- tagningen men fortfarande har tillgång till journalen i sin nya tjänst (eller kan komma in till mottagningen under eventuell ledighet) ber du logopeden gå in i journalen för att kunna fylla i enkäten. I andra hand avidentifierar du journalen, skriver ut den och postar journalen och en enkät till logopeden, som fyller i och skickar tillbaka. Om det inte går att ta hjälp av utredande logoped kan du som cheflogoped eller verksamhetschef själv göra bedömningen med hjälp av journalen, eller avidenti- fiera journalen och låta någon annan logoped fylla i enkäten. För frågor kontakta , tfn Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar U 2013:02 Din insats är viktig för att eleverna ska få det stöd som de behöver i skolan. Enkätundersökning om grav språkstörning Instruktion till logopeder för bedömning av journaler Tack för att du är med och bidrar till vår undersökning om storleken på gruppen elever med grav språkstörning! Din insats är viktig för att eleverna ska få det stöd som de behöver i skolan. En ökad kunskap om elever med grav språkstörning leder förhoppningsvis till att skolorna blir bättre på att ge rätt stöd även åt elever med andra typer av språkstörningar. Du har fått en lista med personnummer på barn som du tidigare träffat och utrett, och som fått diagnosen F80.2B. Vi förutsätter då att språkstörningen är primär och att ingen utvecklingsstörning föreligger. Gå tillbaka till journalanteckningar Ditt uppdrag är att gå tillbaka och granska patienternas journaler och så gott det går göra bedömningen om de uppfyller kriterierna för utredningens definition av grav språkstörning (för definition se bilaga). Om en patient genomgått flera språkliga utredningar så är det den senaste som gäller. Du ska gå tillbaka i tiden enligt schemat nedan: För en patienter född tittar du först i eventuella journalanteck ningar . Finns det ingen utredning om generell språkstörning från detta år backar du och som längst enligt schemat ovan. Har patienten ingen utredning under något av åren i schemat är det inte troligt att patienten har någon grav språkstörning. I dessa fall kryssar du i rutan ”Inget av dessa år Ú Skicka in enkäten” under fråga fyra. Det är av yttersta vikt att samtliga enkäter skickas in till SCB oavsett om enkäten är besvarad i sin helhet eller till och med fråga 4. Två standardavvikelser eller mer under medelvärdet på språkliga tester Gällande de språkliga testerna innebär definitionen grav språkstörning att patientens impressiva och expressiva förmåga ligger 2 standardavvikelser eller mer under medel värdet på samtliga standardiserade tester. Det motsvarar således stanine 1, under percentil , eller under standard score 70, se diagram nedan. Du ska alltså i varje journal titta på anteckningar om resultatet av standardiserade och validerade tester, såsom PPVT, TROG, , Reynell, BNT, ITPA och så vidare. Om enstaka expressi va test sticker ut är det ändå möjligt att göra helhetsbedömningen att det handlar om grav språkstörning. Resultat på standardiserade tester redovisas ofta som ett värde på normalfördelningskurvan. Om ett test inte är tillräckligt fingraderat för att visa om resultatet ligger över eller under –2 standardavvikelser är testet till mindre hjälp i bedömningen. Då inklu derar ni patienten i gruppen med grav språkstörning om resultatet på övriga tester ligger på –2 standardavvikelser eller lägre. En enkät per patient För varje patient ska du fylla i en enkät efter bästa förmåga. Innan du fyller i dina enkäter kan det vara bra att du och kollegorna diskuterar er fram till det bästa tillvägagångssättet. Om ni önskar förslag på hur ni ska lägga upp arbetet är ni hjärtligt välkomna att kontakta som ledde pilot studien där enkäten prövades ut.