sou · H5B347 · 2017-06-02 00:00:00 — 2002/03:145). 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2013/14:172. Allas kunskap – allas bildning. 2016/17:1. 2016/17:50. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft.Utbildningsdepartementet. 2016/17:100. Bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse. van Raalte, A.A., Kunst, A.E., , O., Leinsalu, M., , P., Artnik, B., Deboosere, P., Stirbu, I., Wojtyniak, B. och Mackenbach, J. (2012). The contribution of educational inequalities to lifespan variation. Population Health Metrics, 10(1), 3. (2004). The role of alcohol in the global and regional burden of disease. Nordisk alkohol- och narkotikatidskrift, 21, 97–107. Rapport från 2014/15:RFR13. Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. , A., , M., Mackenbach, J., , M. och Stuckler, D. (2016). Introduction of a national minimum wage reduced depressive symptoms in low-wage workers: a quasi-natural experi- ment in the UK. Health Economics, 26(5), 639–655. Regeringens skrivelse 2015/16:80. En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Regeringens skrivelse 2015/16:86. En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Regeringens skrivelse 2016/17:10. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Regeringens skrivelse 2016/17:29. Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter. Regeringsbeslut U2016/02335/S. Uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Regeringsbeslut U2016/04956/S. Uppdrag angående mer rörelse i skolan. Region (2015). Tillväxtstrategi för 2014–2020. Strategiska val och prioriteringar för regional tillväxtpolitik i . (2013). Folkhälsorapport 2013 – en undersökning om vuxnas livsvillkor, levnadsvanor och hälsa. Regleringsbrev för avseende . , M.D., Bearman, P.S., Blum, R.W., , , , , , J., Tabor, J., Beuhring, T., Sieving, R.E., Shew, M., , M., Bearinger, L.H. och Udry, J.R. (1997). Protecting adolescents from harm. Findings from the National Longitu- dinal Study on Adolescent Health. , 278(10), 823–832. (2016). En god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet. : Riks- revisionen. Robeyns, I. (2005). The capability approach: a theoretical survey. , 6(1), 93–117. , M., Gerward, S., , G. och Hedblad, B. (2008). Income and short-term case fatality after myocardial infarction in the whole middle-aged population of , . , 18(5), 533–538. (2011). The quality of government. Corruption, social trust, and inequality in international perspective. , B., , S. och Arkhede, S. (2016). Mellan- mänsklig tillit i . Sackett, D.L., , , , , , R.B. och , W.S. (1996). Evidence Based Medicine: What it is and what it isn’t: It's about integrating individual clinical expertise and the best external evidence. , 312, 71. Salari, R. och , A. (2017). Using the Health Belief Model to Explain Mothers’ and Fathers’ Intention to Participate in Prevention Science, 18(1), 83–94. Salari, R., , M.B. och Sarkadi, A. (2014). Child behaviour pro- blems, parenting behaviours and parental adjustment in mothers and fathers in . , 42(7), 547–553. (red.) (2015). Nyttan med Allmännyttan. Sammons, P., , , , K., Melhuish, E., Siraj‐Blatchford, I. och Taggart, B. (2004). The impact of pre‐school on young children’s cognitive attainments at entry to reception. , 30(5), 691–712. Sampaio, F., Sarkadi, A., Salari, R., , N. och , I. (2015). Cost and effects of a parenting programme delivered to parents of preschoolers. , 25(6), 1 035–1 042. SCB (2009). Levnadsförhållanden, rapport 116. SCB (2015). Arbetskraftsundersökningarna – Tema: Utvecklingen av tidsbegränsat anställda. Statistiska central- byrån. SCB (2016). Livslängd och dödlighet i olika sociala grupper. Demo- grafiska rapporter, rapport 2016:2. , J., Bellinger, D. och Glass, T. (2011). Exploring potential sources of differential vulnerability and susceptibility in risk from environmental hazards to expand the scope of risk assessment. , 101(1 suppl), S94–S101. Sen, A. (2009). The idea of . , H., , K. och Wendin, K. (2016). Barns matvanor ur ett sensoriskt och pedagogiskt perspektiv. Livs- medelsverkets rapportserie nr 11/2016. : Livsmedels- verket. Hälso- och sjukvårdslag. Lag om mottagande av asylsökande m.fl. Lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Förordning om den officiella statistiken. Lagen on finansiell samordning. Förordning om regionalt tillväxtarbete. Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Lag om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Plan- och bygglag. Lag om kollektivtrafik. Lag om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Kungörelse om beslutad ny regeringsform. Förordning (2011:446) med instruktion för Finans- . , A.K., Mullainathan, S. och Shafir, E. (2012). Some Conse- quences of Having Too . Science, 338(6107), 682–685. , O. (2016). Positive welfare state dynamics? Sickness benefits and sickness absence in Europe 1997–2011. Social Science & Medicine, 177, 158–168. , A. och , J. (2015). How long and how much? Learning about the design of wage subsidies from policy changes and discontinuities. Labour Economics, 34, 127–137. , G. och Wadensjö, E. (2011). Avtalsbestämda ersättningar, andra kompletterande ersättningar och arbetsutbudet. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2011:4. SKL (2013). Vänd frånvaro till närvaro. Guide för systematiskt skolnärvaroarbete i kommuner. SKL (2017). Ett gemensamt ansvar. Skolinspektionen (2011). Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken – en kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande utbild- ningar. Skolinspektionen (2014). Kunskapsöversikt för kvalitetsgranskning av elevhälsans arbete. Dnr: 2014:2123. Skolinspektionen (2015). Elevers behov och skolans in- satser. Skolinspektionen (2016). Skolans arbete med extra anpassningar. Dnr: 2015:2217. : Skol- inspektionen. Skolinspektionen (2017). Förskolans kvalitet och mål- uppfyllelse. (2011a). Läroplan för gymnasieskolan 2011, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen. (2011b). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011. (2012). Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . (2013a). Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forsk- ning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. (2013b). Allmänna råd för arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. (2013c). (2013d). 2012 – 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. : Skol- verket. (2014). – kunskaper, skolmiljö och attityder till lärande. (2015a). (2015b). Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2014/15. PM , underlag till , (SOU 2016:77). (2016a). Läroplan för förskolan 98. (2016b). Invandringens betydelse för skolresultaten. och (2013). Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola. : ; : Livsmedels- verket. Snowling, M.J., Bishop, D.V.M., Stothard, S.E., Chipchase, B. och , C. (2006). Psychosocial outcomes at 15 years of children with a preschool history of speech-language impairment. , 47(8), 759–765. (2013). Nationell strategi för ett utvecklat för- äldrastöd – En vinst för alla. Dnr: S2013.010. (2009). : Social- styrelsen. (2010). : Social- styrelsen. (2011a). Hemlöshet och utestängning från bostad- smarknaden – omfattning och karaktär. : Social- styrelsen. (2011b). Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyg- gande metoder 2011. Tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Stöd för styrning och ledning. (2011c). Ojämna villkor för hälsa och vård – Jämlik- hetsperspektiv på hälso- och sjukvården. : Social- styrelsen. (2013a). Sociala skillnader i tandhälsa bland barn och unga. Underlagsrapport till Barns och ungas hälsa, vård och om- sorg 2013. (2013b). Samverka för barns bästa – en vägledning om barns behov av insatser från flera aktörer. : Social- styrelsen. (2014a). Vägledning för barnhälsovården. (2014b). Öppna jämförelser 2014, Jämlik vård – Soma- tisk vård vid samtidig psykisk sjukdom. (2015a). Graviditeter, förlossningar och nyfödda barn. Medicinska födelseregistret 1973–2014. Assisterad befrukt- ning 1991–2013. (2015b). Föräldrastöd inom hälso- och sjukvården. (2015c). Kunskapsstöd för mödrahälsovården. (2015d). Öppna jämförelser 2015, Jämlik vård – Kvinnors hälso- och sjukvård. (2016a). Öppna jämförelser 2016. Hemlöshet och ute- stängning från bostadsmarknaden. (2016b). Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård samt tandvård – Lägesrapport . : Social- styrelsen. och (2015). Att mötas i hälso- och sjukvård – Ett utbildningsmaterial för reflektion om bemötande och jämlika villkor. Välfärdsbokslut för 1990-talet. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvalt- ning. Evidensbaserad praktik inom – till nytta för brukaren. Betänkande av Utredningen för en kunskapsbaserad socialtjänst. Styra och ställa – förslag till effektivare statsförvalt- ning. Föräldrastöd – en vinst för alla. Nationell strategi för samhällets stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009. Betänkande av Utredningen för utvärdering av natio- nella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Kunskapsområdet företagshälsovård – En rapport om utbildning, utveckling och forskning. Framtidens högkostnadsskydd i vården. Gör det enklare! Slutbetänkande av Statens vård- och omsorgsutredning. Registerdata för forskning. Delbetänkande av Statistik- utredningen . Att hyra – från en rätt för alla till en möjlighet för allt fler. Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. Unik kunskap genom registerforskning. Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. Forskningsrapport till Delega- tionen för jämställdhet i arbetslivet. Mer gemensamma tobaksregler – ett genomförande av tobaksproduktdirektivet. Mer trygghet och bättre försäkring. Slutbetänkande av Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Slutbetänkande av Utredningen som ska föreslå en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor. Ett tandvårdsstöd för alla. Fler och starkare patienter. Betänkande av Utredningen om ett förbättrat tandvårdsstöd. Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i till- gänglighetssmarta boendemiljöer. Betänkande av Utredningen om bostäder för äldre. Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Slutbetänkande av En nationell sam- ordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjuk- vården. Låt fler forma framtiden! Betänkande av Demo- kratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Betänkande av Utredningen för ett stärkt civilsamhälle. En översyn av tobakslagen – nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Samling för skolan – Nationella målsättningar och ut- vecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Delbetänkande av skolkommission. Det handlar om jämlik hälsa – Utgångspunkter för Kommissionens vidare arbete. Delbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skriv- ning och matematik. Betänkande av Utredningen om en läsa- skriva-räkna-garanti. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Betänkande av Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro. För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket. Delbetänkande av Kommissionen för jämlik hälsa. Det handlar om oss – unga som varken arbetar eller studerar. Delbetänkande av Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar. En nationell strategi för validering. Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Betänkande av Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Slutbetänkande av skolkommission. Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Betänkande av Utredningen om ett nationellt cent- rum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö. Stanfors, M. (2014). Det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Under- lagsrapport till (SOU 2015:86). Stansfeld, S.A. (2015). Noise Effects on Health in the Context of . and Public Health, 12(10), 12 735–12 760. (2009a). Alkohol, graviditet och barns ut- veckling. (2009b). Hälsokonsekvensbedömningar i kommuner, landsting och regioner. En studie av införandet av hälso- konsekvensbedömningar och behovet av stöd. (2010a). Metoder för kvantitativa hälso- konsekvensbedömningar (HKB) – miljö och fysisk aktivitet. (2010b). Tobak: Kunskapsunderlag för Folkhälsopolitisk rapport . : Statens folkhälso- institut. (2011). Dopning i samhället – Vad? (2012). Överdrivet spelande och hälsa – En systematisk litteraturöversikt. (2013). Risk och skyddsfaktorer för problem- spelande – Resultat från Swelogs fördjupningsstudie. Steptoe, A. och , M. (2013). Stress and Cardiovascular Disease: An Update on Current Knowledge. Health, 34(1), 337–354. (2008). Improving parenting: The why and the how. in Childhood, 93(2), 102–104. (2016). Strategisk styrning bortom . Stats- vetenskaplig tidskrift, 118(1), 145–171. Söder, B., Meurman, J.H. och Söder, P-Ö. (2015). Gingival Inflam- mation Associates with Stroke – A Role for Oral Health Per- sonnel in Prevention: A Database Study. PLoS One, 10(9), e0137142. Söder, B., Meurman, J.H. och Söder, P-Ö. (2016). Dental Calculus Links Statistically to Angina Pectoris: 26-Year, Observational Study. PLoS One, 11(6), e0157797. Sørensen, K., Pelikan, J.M., Röthlin, F., Ganahl, K., Slonska, Z., , G., Fullam J., Kondilis, B., Agrafiotis, D., Uiters, E., , M., Mensing, M., Tchamov, K., van den Broucke, S. och Brand, H. (2015). Health literacy in Europe: comparative results of health literacy survey (HLS-EU). , 25(6), 1 053–1 058. Tahvilzadeh, N. (2015a). Socialt hållbar stadsutveckling? Stadsdels- nämnderna, stadsutvecklarrollen och sociala konsekvensanalyser i planeringen av . Förvaltningshögskolans rapporter nr. Tahvilzadeh, N. (2015b). Det våras för medborgardialoger. I: Låt fler forma framtiden! Bilaga till betänkande av Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt in- flytande (SOU 2015:96). Taloyan, M., , G., , C., , L., , och , H. (2012). Sickness pre- senteeism predicts suboptimal self-rated health and sickness absence: A nationally representative study of the Swedish work- ing population. PLoS ONE, 7(9), e44721. Telles-Correia, D., Barbosa, A., , I. och Barroso, E. (2011). Psychiatric and psychosocial predictors of outcome after liver transplantation: a prospective, single-center study. Transplantation Proceedings, 43(1), 155–157. (2006). I spåren av 90-talet. , , , J. och , U. (2014). parental support – How to reach out: a cross-sec- tional random sample of Swedish parents. BMC Public Health, 14(1064), 1–8. Timmons, B.W., Leblanc, A.G., , , , S., Dillman, C., , I., Kho, M.E., , J.C., Stearns, J.A. och Tremblay, M.S. (2012). Systematic review of physical activity and health in the early years (aged 0–4 years). Applied Physiology Nutrition and Metabolism, 37(4), 773–792. Tinghög, P., ., , , , A. och Saboonchi, F. (2016). Nyanlända och asylsökande i . En studie av psykisk ohälsa, trauma och levnadsvillkor. Röda Korsets Högskolas rapportserie 2016:1. Trägårdh, L., , S., Wollebæk, D. och , L. (2013). Den svala svenska tilliten. Uppdrag psykisk hälsa (2015a). Vad är sociala investeringar? 17 frågor och svar. Uppdrag psykisk hälsa, SKL. Uppdrag psykisk hälsa (2015b). Kostnads- beräkningar av studien ”Barnavårdskarriärer. En studie av risk- tecken och insatser för unga vuxna som varit föremål för omfattande interventioner från socialtjänst, skola och hälso- och sjukvård”. Uppdrag psykisk hälsa, SKL. Uppdrag psykisk hälsa (2016a). Elevhälsans arbete – En intervju- undersökning med fokus på vilka aktiviteter som genomförs och i vilken utsträckning. Uppdrag psykisk hälsa, SKL. Uppdrag psykisk hälsa (2016b). Psykisk hälsa på ungdomsmottag- ningen – en kartläggning av ungdomsmottagningar. Upp- drag psykisk hälsa, SKL. Vedhara, K. (2012). Psychoneuroimmunology: the whole and the sum of its parts. Brain,Behavior, and Immunity, 26(2), 210–211. (2015). En likvärdig förskola för alla barn – inne- börder och indikatorer. , B., , M. och Hjern, A. (2010). Skolbetyg, utbild- ning och risker för ogynnsam utveckling hos barn. I: Social- styrelsens Social Rapport 2010, kap. 7, s. 227–266. , M., Jokela, M., , , , I.E., Lallukka, T., Ahola, K., , L., Batty, G.D., Bjorner, J.B., Borritz, M., , H., Casini, A., Clays, E., De Bacquer, D., Dragano, N., Erbel, R., Ferrie, J.E., , E.I., Hamer, M., , K., Jöckel, K.H., Kittel, F., , A., Koskenvuo, M., Ladwig, K.H., Lunau, T., , , , M., , T., Pejtersen, J.H., , J., Rugulies, R., , P., Schupp, J., Siegrist, J., Singh-Manoux, A., Steptoe, A., , , , T., Vahtera, J., , , , , , H. och , M. (2015). Long working hours and alcohol use: systematic review and meta-analysis of published studies and unpublished individual participant data. , 350, g7772. (2016). Att motverka skolmisslyckanden. Konsten att kunna ha två tankar i huvudet … Rapport 2016:9. : Koncernavdelning data och analys. Wallby, T. och Hjern, A. (2011). Child health care uptake among low-income and immigrant families in a Swedish county. Acta Paediatrica, 100(11), 1 495–1 503. Weiman, H. , J. , L. , M. Skärbäck, E., ., , P-O. och , J. (2015). Effects of changing exposure to neighbourhood greenness on general and mental health: A longitudinal study. Health and Place, 33, 48–56. , M.B., Sarkadi, A. och Salari, R. (2015). Mothers’ and fathers’ attendance in a community-based universally offered parenting program in . , 44(3), 274–280. Wheeler, B.W. och , Y. (2005). Environmental equity, air quality, socioeconomic status and respiratory health. A linkage analysis of routine data from the Health Survey for . Health, 59(11), 948–54. WHO (2003). WHO Framework Convention on Tobacco Control. WHO (2008). Closing the gap in a generation: health equity through action on social determinants of health. Final report of the Commission on Social Determinants of Health. WHO (2014). Global status report on alcohol and health 2014. WHO (2015a). Global, regional, and national comparative risk assessment of 79 behavioural, environmental and occupational, and metabolic risks or clusters of risks in 188 countries, 1990– 2013: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2013. , 386(10010), 2 287–2 323. WHO (2015b). Fiscal Policies for Diet and Prevention of Non- communicable Diseases – Technical Meeting Report. Wohlgemuth, D. (2006). Leder social representativitet till åsikts- representativitet? I: , H. och , M. (red.) Valets meka- nismer. Wollebæk, D., , S. och Trägårdh, L. (2012). Three Forms of Interpersonal Trust. Evidence from Swedish Municipalities. Scandinavian Political Studies, 35(4), 319–346. , , , U. och , M. (2016). Insatser för att minska skillnader i hälsa: Hälsosamtal med familjer – spe- ciellt med fokus på hälsosamma matvanor. Hälsoodontologiska enhetens rapportserie. Wängnerud, L. (1998). Politikens andra sida – Om kvinnorepresen- tation i riksdag. (2004). Forskning om ekonomisk utsatthet och barns livschanser. I: Ekonomiskt utsatta barn. Del 1, s. 305–348. , , , M. och , C. (2016). Kart- läggning av nyanländas hälsa – Delrapport från MILSA. och , R. (2006). Health care utilization among persons who are unemployed or outside the labour force. Health Policy, 78(2), 178–193. (2014).Östgötakommissionen för folkhälsa – slutrapport. En kommission för jämlik hälsa En kommitté – en kommission för jämlik hälsa – ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Kommissio- nens huvudsakliga fokus ska vara hälsoskillnader mellan olika socio- ekonomiska grupper i samhället. Hälsoskillnader mellan könen ska genomgående uppmärksammas i kommissionens arbete. Kommissio- nen ska i sitt arbete även förhålla sig till det strategiska arbetet för en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Arbetet ska ut- gå från befintlig och vetenskapligt grundad kunskap om olika fak- torers betydelse för folkhälsan och om strategier och åtgärder som bidrar till minskade ojämlikheter i hälsa. Kommissionen ska även be- akta relevanta resultat och erfarenheter från liknande initiativ på lokal och regional nivå i , i andra länder samt i EU-samarbetet och övrigt internationellt samarbete. Till grund för kommissionens upp- drag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommissionen ska löpande hålla (Socialdepar- tementet) informerat om sitt arbete. Resultatet av kommissionens arbete ska slutredovisas . Folkhälsan i utvecklas positivt för befolkningen som helhet. De flesta kan se fram emot ett både längre och friskare liv än tidigare generationer. Ur hälsosynpunkt är ett bra land att leva i. En god hälsoutveckling i befolkningen är av grundläggande betydelse för samhällsutvecklingen i stort. Att främja hälsa och förebygga sjukdom skapar förutsättningar för långsiktig hållbarhet. Den goda hälsan är dock inte jämlikt fördelad i befolkningen, vilket till stor del hänger samman med att människor lever under olika socioekonomiska förhållanden. Till exempel är den återstående medellivslängden kortare bland både kvinnor och män med kort utbildning jämfört med kvinnor och män med lång utbildning. Skillnaderna har dessutom ökat under . Bland kvinnor med endast grundskoleutbildning har t.ex., till skillnad från andra grupper, den återstående medellivsläng- den nästan inte ökat alls . Hälsoklyftorna mellan olika socioekonomiska grupper är tydliga nästan oavsett vilket hälsoproblem det gäller. Risken att insjukna i hjärtinfarkt är t.ex. i alla åldersgrupper högre bland både kvinnor och män med kortare utbildning. För kvinnor med enbart förgym- nasial utbildning har risken dessutom ökat under de senaste decen- nierna. Kvinnor med enbart förgymnasial utbildning löper högre risk än andra att både insjukna och dö i cancer. Även när det gäller t.ex. tandhälsa, fetma och allmänt hälsotillstånd slår de socioekono- miska skillnaderna igenom. Skillnaderna märks även när det gäller flickors och pojkars hälsa. Barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer löper t.ex. större risk att av olika skäl bli inskrivna på sjukhus. Särskilt tydlig är skillnaden när det gäller inskrivningar på grund av psykisk ohälsa. Barn som lever under mindre gynnsamma socioeko- nomiska förhållanden löper också en större risk att drabbas av skador till följd av olyckshändelser. Exponering för olika skadliga miljö- faktorer under barnaåren kan också vara en bidragande orsak till hälsoskillnader bland barn. Möjligheten att arbeta ett helt arbetsliv varierar också för olika grupper i befolkningen. Detta får betydelse för individens ekonomi, särskilt som pensionär. Det finns även studier som tyder på att sjukfrånvaro hos föräldrar har betydelse för deras barns sjukfrånvaro som vuxna. Vid sidan av hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper finns även skillnader som kan kopplas till exempelvis kön, funktions- nedsättning och etnisk tillhörighet (se vidare under uppdraget). Samhällsförändringar som t.ex. en ökande migration, urbaniser- ing och en åldrande befolkning medför också särskilda utmaningar i arbetet med att nå en jämlik hälsa i befolkningen. Hälsoklyftorna hänger nära samman med människors position i samhället och möjligheter till delaktighet och inflytande, vilket bl.a. påverkas av utbildnings- och inkomstnivå samt anknytning till arbets- marknaden.