sou · H4B333 · 2017-01-01 00:00:00 — I översynen ingår också att analysera hur fordonsskatteuttaget, inklusive skattenivåer, för motorcyklar bör utformas. Av kommittédirektiven följer att utredningen kan överväga att inordna samtliga fordon i en sammanhållen och koldioxidbaserad fordonsskatt. Utredningen bör också analysera om det är lämpligt att inordna de lätta fordon som ingår i det viktbaserade syste- met i det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt. Om en sammanhållen och koldioxidbaserad fordonsskatt inte bedöms lämplig kan, enligt direktiven, andra alternativ övervägas, till exempel att behålla den viktbaserade respektive koldioxidbase- rade fordonsskatten för de lätta fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet och därutöver lämna förslag på ytterligare ett fordonsskattesystem för nya lätta fordon. Vid en sådan lösning bör utredningen, enligt direktiven, överväga hur de tre fordonsskatte- systemen kan samordnas och vilka förenklingar som är möjliga för att undvika att komplexiteten i fordonsskattesystemet ökar. I detta kapitel behandlas därför den översyn av fordonsskatte- systemet som utredningen ska göra. Kapitlet inleds med några all- männa överväganden och avgränsningar. Därefter görs mer ingå- ende överväganden i särskilda frågor. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … 9.2Allmänna överväganden och avgränsningar Som har framgått i kapitel 4 finns det två olika system för beskattning av lätta fordon: det koldioxidbaserade och det viktbaserade. I kapitel 8 föreslår utredningen att det införs ett nytt bonus–malus-system för nya lätta fordon. Med nya fordon avses i det sammanhanget fordon som registreras i vägtrafikregistret efter systemets ikraftträdande, vilket vi föreslår ska äga rum , och är av fordonsår 2018 eller . Något helt sammanhållet system för koldioxidbaserad fordonsskatt för alla lätta fordon föreslås alltså inte. Vid sidan av bonus–malus-systemet för nya lätta fordon kom- mer vi att ha en stor grupp av fordon som, liksom , även i fortsättningen kommer att beskattas i det nu gällande koldioxid- baserade fordonsskattesystemet. Det rör sig om lätta fordon som redan är registrerade i vägtrafikregistret när det nya bonus–malus- systemet träder i kraft. Det kan också handla om lätta fordon som registreras efter ikraftträdandet av det nya bonus–malus-systemet, men som är av tidigare fordonsår. Dit hör bland annat äldre bilar som importeras till eller förs hit av annan anledning, till exempel i samband med att medborgare i ett annat EU-land ut- nyttjar sin rätt till fri rörlighet. Utländska fordon kommer då att beskattas på motsvarande sätt som ett inhemskt fordon. Med bland annat syfte att förenkla och göra fordonsbeskatt- ningen mer enhetlig föreslår utredningen en ändring av den gräns som gäller för när koldioxidbeloppet tas ut i det befintliga koldi- oxidbaserade fordonsskattesystemet. Förslaget behandlas i nästa avsnitt, 9.3. Utredningen föreslår även vissa ändringar i fordonsskatten för de dieseldrivna fordon som ingår i det koldioxidbaserade fordons- skattesystemet, se avsnitt 9.4. En mindre ändring föreslås när det gäller vilket utsläppsvärde som ska användas vid bland annat fastställande av koldioxid- beloppet för laddhybrider. Detta behandlas i avsnitt 9.5. Vid sidan av de lätta fordon som ingår i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet finns alltså de lätta fordon som be- skattas utifrån vikt. Frågan om dessa ska inordnas i det koldioxid- baserade fordonsskattesystemet behandlas i avsnitt 9.6. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … I översynen av fordonsskattesystemet för samtliga lätta fordon ingår även att analysera hur fordonsskatteuttaget, inklusive skatte- nivåer, för motorcyklar bör utformas. Utredningens förslag i denna del presenteras i avsnitt 9.7. 9.3Ökad koldioxidrelatering av fordonsskatten Utredningens förslag: Gränsen för när ett koldioxidbelopp tas ut i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet sänks för lätta fordon som beskattas i detta system. Koldioxidbeloppet ska i fortsättningen tas ut för fordon som vid blandad körning har ett koldioxidutsläpp utöver . Någon ändring görs inte när det gäller storleken på beloppen, respektive . Skälen för utredningens förslag: Som har framgått i kapitel 8 före- slår utredningen att malus i det nya bonus–malus-systemet för nya lätta fordon börjar tas ut vid utsläpp utöver koldioxid per kilometer (i systemvarianten som inte beaktar fordonets vikt). För de lätta fordon som beskattas i det koldioxidbaserade for- donsskattesystemet tas , förutom grundbeloppet, ett koldi- oxidbelopp ut om fordonet vid blandad körning släpper ut koldioxid per kilometer. Utredningen föreslår att denna gräns sänks för alla lätta fordon så att koldioxidbeloppet i stället börjar tas ut vid utsläpp utöver koldioxid per kilometer. Anledningen till det är att gränsen för när koldioxiddifferentie- ringen börjar bör vara densamma för alla lätta fordon som beskattas efter koldioxidutsläpp. På så sätt blir fordonsbeskattningen mer enhetlig och sammanhållen. Med en lägre koldioxidnivå i fordons- skattesystemet får vi också en tydligare miljöstyrning och en större påverkan på valet av bil. är koldioxidbeloppet för ett skatteår per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilo- meter utöver den nämnda gränsen. För fordon som är utrustade med teknik för drift med bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol, är koldioxidbeloppet i stället . Något skäl att ändra dessa belopp har inte framkommit. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … Den generella sänkningen av gränsen för när koldioxidbeloppet tas ut från till innebär att ytterligare kommer att beskattas med koldioxidbeloppet. Det innebär att den årliga fordonsskatten höjs med som mest (× per gram) för ett bensindrivet fordon och med som mest 176 kro- nor (× per gram) för ett fordon som kan drivas med ett alternativt bränsle. Som exempel kan nämnas att för en bensindriven personbil med ett koldioxidutsläpp på höjs årsskatten från till efter höjningen. 9.4Ändringar för dieseldrivna fordon i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet Utredningens förslag: Miljötillägget för dieseldrivna fordon i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet tas bort för for- don som uppfyller utsläppsklass Euro 6. Bränslefaktorn för dieselfordon sänks till 2,10 för äldre for- don som inte ingår i det nya bonus–malus-systemet. Skälen för utredningens förslag: Som har framgått i avsnitt 8.12 föreslås att miljötillägget tas bort för fordon som uppfyller ut- släppskraven för Euro 6 i och med att det nya bonus–malus-systemet införs. Slopandet av miljötillägget bör dock gälla alla lätta diesel- fordon som uppfyller nämnda krav och alltså inte bara för de som registreras i vägtrafikregistret efter ikraftträdandet av det nya bonus– malus-systemet. finns det i vägtrafikregistret diesel- fordon som uppfyller Euro 6. Dessa kommer inte att omfattas av det nya bonus–malus-systemet eftersom de per definition inte är nya fordon. Däremot bör miljötillägget alltså tas bort även för dessa fordon. Bränslefaktorn är, enligt 2 kap. 10 § första stycket vägtrafik- skattelagen (2006:227), 2,37. Denna faktor är till för att kompensera för att drivmedelsskatten är lägre för diesel än för bensin. I förslaget till nytt bonus–malus-system behålls bränslefaktorn, men korrigeras bland annat med anledning av att fordonsskatten förändras genom att gränsen för när koldioxidbeloppet tas ut sänks. För de fordon som inte omfattas av det nya bonus–malus-systemet Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … utan beskattas som tidigare i det koldioxidbaserade fordonsskatte- systemet föreslår utredningen, enligt vad som har framgått ovan, en sänkning av gränsen från till . På samma sätt som i det nya bonus–malus-systemet bör den nu aktuella fordonsskatte- höjningen föranleda en förändring av bränslefaktorn. Utredningen föreslår att bränslefaktorn bestäms till 2,10 för dieselfordonen som registreras i vägtrafikregistret före ikraftträdandet av det nya bonus– malus-systemet, eller registreras senare men är av tidigare fordonsår än 2018. 9.5Uppgift om viktad/blandad körning ska användas för laddhybrider Utredningens förslag: Om det i vägtrafikregistret finns uppgift om ett fordons utsläpp av koldioxid vid viktad/blandad körning ska den uppgiften användas. Skälen för utredningens förslag: I vägtrafikregistret registreras bland annat uppgift om ett fordons utsläpp av koldioxid vid blan- dad körning, landsvägskörning och stadskörning. Uppgift om fordons koldioxidutsläpp ligger till grund för be- dömningen av om fordonsskatt ska tas ut med ett koldioxidbelopp vid sidan av det grundbelopp som tas ut för alla personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar som beskattas enligt vägtrafikskattelagen. Uppgiften avgör också hur stort koldioxidbeloppet i förekommande fall blir. Av 2 kap. 9 § vägtrafikskattelagen följer att det är fordo- nets utsläpp av koldioxid vid blandad körning som används. Uppgiften i vägtrafikregistret om ett fordons utsläpp av koldioxid bestämmer för övrigt också om fordonet är berättigat till supermiljö- bilspremie enligt 3 § förordningen (2011:1590) om supermiljöbils- premie. Även där är det enligt bestämmelsens lydelse koldioxid- utsläppet vid blandad körning som används. Som har framgått i avsnitt 4.2.2 finns det ett ut- släppsvärde för koldioxid som används enbart för laddhybriderna. Detta utsläppsvärde, viktad/blandad, registrerades inledningsvis för en del bilmodeller vid sidan av utsläppsvärdet för blandad körning. registreras för laddhybriderna bara uppgift om koldioxid- utsläpp vid viktad/blandad körning i det . Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … Eftersom det för vissa laddhybrider kan finnas uppgift om kol- dioxidutsläpp både vid blandad körning och viktad/blandad som skiljer sig åt och då lagtexten inte säger något om vilket utsläpps- värde som ska användas i dessa fall bör det göras ett förtydligande på denna punkt. Viktad/blandad körning är det utsläppsvärde som regi- streras för alla laddhybrider och det är också detta värde som ska anges enligt . Mot denna bakgrund bör det före- skrivas att om det i vägtrafikregistret finns uppgift om ett fordons utsläpp av koldioxid vid viktad/blandad körning är det den upp- giften som ska användas. 9.6Justeringar i det viktbaserade fordonsskattesystemet Utredningens bedömning: De lätta fordon som ingår i det viktbaserade systemet för uttag av fordonsskatt och för vilka skatt tas ut enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt bör inte inordnas i systemet för koldioxid- baserad fordonsskatt som tas ut med stöd av vägtrafikskatte- lagen (2006:227). Utredningens förslag: En del skattesatser i det viktbaserade fordonsskattesystemet justeras med motsvarande den genom- snittliga höjningen av fordonsskatten för de lätta fordon som omfattas av det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet och för vilka ett koldioxidbelopp tas ut. Förslaget föranleder ändringar i bilagan till lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Bakgrund: Den viktbaserade fordonsskatten tas ut enligt lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt och om- fattar de lätta fordon som inte beskattas inom ramen för den koldi- oxidbaserade fordonsskatten. Till de fordon som beskattas efter vikt hör främst personbilar klass I (det vill säga vanliga personbilar) som enligt uppgift i vägtrafikregistret är av fordonsår 2005 eller tidigare. Även personbilar (klass I) som inte uppfyller kraven i någon av miljöklasserna 2005, El eller Hybrid omfattas av det vikt- baserade fordonsskattesystemet, liksom personbilar klass II, lätta Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga före utgången av 2010. Inför övergången till ett koldioxidbaserat system för uttag av fordonsskatt diskuterade (SOU 2004:63) lämplig tidpunkt för när övergången skulle ske. Det var viktigt inte minst för avgränsningen av vilka fordon som skulle ingå i det koldi- oxidbaserade systemet respektive bli kvar i det gamla viktbaserade. konstaterade att det visserligen antecknas uppgift om en personbils utsläpp av koldioxid per kilometer i vägtrafikregistret, men att uppgifterna inte är heltäckande från och med detta datum. I stället bedömde att det var först /03 som uppgifterna skulle vara tillräckligt frekventa för att en över- gång till en koldioxidrelaterad fordonsskatt skulle vara praktisk genomförbar. Eftersom koldioxiduppgiften antecknas vid registre- ringar från nämnda dag och inte beroende på ett fordons års- modell ansågs övergången inte kunna kopplas till en viss årsmodell. Såväl praktiska som miljörelaterade skäl talade enligt Vägtrafik- skatteutredningen för att låta det koldioxidbaserade fordonsskatte- systemet omfatta dels fordon som var av modellår eller yngre, dels fordon som var äldre, men uppfyllde miljöklass 2005, El eller Hybrid. Härigenom skulle uppnås att de fordon som beskattas enligt den koldioxidrelaterade modellen uppfyller en viss lägsta ut- släppsnivå.1 då personbilar införlivades i det koldioxid- baserade fordonsskattesystemet saknades i vägtrafikregistret upp- gifter om koldioxidutsläpp för lätta lastbilar och lätta bussar. Detta eftersom uppgiften i allmänhet inte fanns i fordonens typgod- kännandedokument. Dessa fordon lämnades därför inledningsvis kvar i det viktbaserade systemet. Så blev fallet även med personbilar klass II (husbilar) då det ansågs att dessa borde inkluderas i den koldioxidbaserade fordonsskatten som de lätta lastbil- arna.2 är uppgift om specifika kol- dioxidutsläpp obligatorisk vid typgodkännande av lätta lastbilar. Därmed har också uppgift om detta börjat föras in i vägtrafik- 1SOU 2004:63 s. 249. 2005/06:65 s. 91. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … Bland annat mot den bakgrunden samt för att få en tyd- ligare miljöstyrning och en mer renodlad utformning av fordons- skatten införlivades, med ikraftträdande , även lätta lastbilar i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet. Hus- bilar och lätta bussar följde också med. Även i det nämnda sammanhanget diskuterades lämplig tidpunkt för övergången och därmed avgränsningen av vilka lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar som skulle föras in i det koldi- oxidbaserade fordonsskattesystemet respektive bli kvar i det vikt- baserade. Eftersom infogandet för dessa typer av fordon skulle innebära stora skattehöjningar för ett stort antal fordon ansågs det inte lämpligt att göra avgränsningen utifrån fordonsår och miljö- klass på sätt som skett vid införandet av den koldioxidbaserade for- donsskatten för personbilar . I stället skulle den koldioxidbaserade skatten omfatta endast nya fordon, det vill säga fordon som köpts efter ikraftträdandet av systemskiftet.3 Skälen för utredningens bedömning och förslag: Av utred- ningens kommittédirektiv följer, som nämnts i början av detta kapitel, att utredningen bör analysera om det är lämpligt att in- ordna de lätta fordon som ingår i det viktbaserade systemet i det koldioxidbaserade systemet för fordonsskatt. En fördel med en sådan ändring skulle vara att alla personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar beskattas i ett enhetligt system. På så sätt skulle vi få en tyd- ligare och enklare ordning för beskattning av lätta fordon. Det skulle ligga i linje med syftet med den aktuella översynen, nämligen att skapa ett sammanhållet och renodlat system för fordonsbeskatt- ning av lätta fordon. Styrningen mot en transportsektor med minskad klimatpåverkan skulle också bli tydligare i och med att all fordons- beskattning avseende lätta fordon skulle utgå från fordonens (regi- strerade eller beräknade) koldioxidutsläpp. kan skattens storlek skilja sig mycket åt beroende på om fordonet beskattas utifrån koldioxidutsläpp eller utifrån vikt. Den viktbaserade fordonsskatten är generellt sett något högre än den koldioxidbaserade för personbilar klass I. Som ett exempel kan nämnas att för en bensindriven med en skattevikt på och ett koldioxidutsläpp på per kilometer är fordonsskatten om bilen är koldioxidbeskattad 3 Se Ds 2009:24. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … och om den är viktbeskattad4. För andra lätta fordon än vanliga personbilar är den viktbaserade fordonsskatten generellt sett lägre än den koldioxidbaserade. En normalviktig husbil, med en totalvikt på , som drivs med diesel har en årsskatt på om den beskattas inom det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet och om den beskattas inom det viktbaserade fordonsskattesystemet. Med ett samman- hållet fordonsskattesystem skulle möjligen dessa skillnader inte bli lika tydliga. Om de lätta fordon som beskattas i det viktbaserade for- donsskattesystemet förs över till det koldioxidbaserade systemet skulle skatteuttaget kunna ske med stöd av en enda lagstiftning, nämligen vägtrafikskattelagen. Därmed skulle lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt kunna upphävas. På så sätt skulle lagstiftaren undkomma de följdändringar som görs i lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt när exempelvis skatte- satser ändras i vägtrafikskattelagen. I och med det skulle det bara behöva göras en ändring i uppbördssystemet när fordonsskatten ändras. Ytterligare ett argument för att överföra de viktbeskattade lätta fordonen till det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet är att det kan antas påskynda utskrotningen av äldre fordon. Eftersom det saknas uppgift i vägtrafikregistret om koldioxidutsläpp från dessa bilar skulle Transportstyrelsen vid fastställande av fordons- skattens storlek få använda samma metod för skönsmässig beskatt- ning som används för de fordon som ingår i det koldi- oxidbaserade fordonsskattesystemet, men där uppgift om koldi- oxidutsläpp saknas. Detta utvecklas närmare nedan, men det kan redan här konstateras att resultatet kan bli att dessa äldre fordon får ett högt beräknat koldioxidvärde och därmed en hög fordonsskatt. En hög fordonsskatt gör i sin tur att fordonen blir mindre attrak- tiva på fordonsmarknaden. Fordonen kan då väntas bli skrotade fortare än vad annars hade blivit fallet. Sammantaget finns det i och för sig skäl att undanröja det vikt- baserade fordonsskattesystemet för lätta fordon och inordna dessa i det koldioxidbaserade systemet. Frågan infinner sig då om det är 4 För ett likadant fordon som i stället drivs med diesel blir fordonsskatten för den koldioxidbeskattade och för den viktbeskattade personbilen. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … möjligt att vidta en sådan åtgärd. De fordon som i så fall skulle flyttas över saknar som bekant uppgift om koldioxidutsläpp och för dessa skulle därför fordonsskatten få beräknas efter skälig grund. finns det lätta fordon inom det koldioxidbaserade systemet som beskattas efter skälig grund eftersom det saknas upp- gift om koldioxidutsläpp för dessa fordon. Det handlar framför allt om husbilar och importerade personbilar som beskattas sköns- mässigt. Besluten om skönsmässig fordonsskatt fattas genom auto- matiserad behandling av Transportstyrelsen. Den skönsmässiga be- skattningen går till så att ett koldioxidvärde beräknas utifrån vissa tekniska uppgifter om fordonet. Bränsletyp är en sådan variabel som har betydelse för beräkningen. Det beräknade koldioxidvärdet blir sedan grunden för skatteberäkningen på samma sätt som för bilar med ett faktiskt koldioxidvärde. Man kan därför säga att den skönsmässiga beskattningen ligger i att beräkna ett koldioxidvärde. /16 har nya utökade beräkningsformler börjat tillämpas vid all skönsmässig beskattning. De nya formlerna har tagits fram vid en jämförelse med faktiska koldioxiduppgifter för bilar som har registrerats . Modellen tar hänsyn till den teknikutveckling som skett under dessa år, vilket innebär att fordonsår är en ny variabel. Teknikutvecklingen har inneburit att det genomsnittliga koldioxidut- släppet har minskat med . Detta gör att variabelvärdet för fordonsår i den nya beräkningsmodellen får stor inverkan på koldioxidvärdet för äldre bilar. har beräknat koldioxidvärden som under- lag för skönsmässig beskattning . De formler som an- vänds för beräkningen har justerats . Även om beräkningsmodellen i vissa enskilda fall kan visa på stor skillnad mellan faktiskt och beräknat värde är det bedömning att de generella beräkningsformlerna som har tagits fram är så säkra att de kan användas som underlag vid automatise- rade beslut där skattebeloppet beräknas skönsmässigt. Den nya beräkningsmodellen som började tillämpas /16 har ett medelfel för bensindrivna personbilar på och för dieseldrivna personbilar på 10 gram.5 5 Informationen är hämtad från , utredningens expert från . Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … Den redovisade metoden som används för att koldioxidbeskatta fordon som saknar uppgift om koldioxidutsläpp skulle i och för sig vara möjlig att tillämpa även för äldre fordon som omfattas av den viktbaserade fordonsskatten. Några större tekniska problem med att låta de viktbeskattade lätta fordonen gå över till det koldi- oxidbaserade systemet har inte framkommit. En skönsmässig be- skattning kan ske på liknande sätt som sker för nyare bilar. Beräk- ningsformlerna som används kan dock behöva justeras något för att bättre passa in på dessa fordon. En sådan sak som kan behöva anpassas kan vara att det rätta for- donsåret inte bör användas som parameter vid beräkningen av kol- dioxidvärdet. Fordonets ålder får i de nya beräkningsformlerna stor inverkan på koldioxidvärdet och på skattebeloppet. För de fordon som omfattas av det viktbaserade fordonsskattesystemet skulle fordonsskatten kunna bli mycket hög. Ett sätt att mildra den effek- ten skulle kunna vara att använda fordonsår 2006 respektive 2010 (som är brytpunkten för vilka personbilar klass I respektive person- bilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som ingår i det koldi- oxidbaserade fordonsskattesystemet) när koldioxidvärdet ska be- räknas för dessa fordon. Som har framgått finns det alltså fördelar med att skapa ett sam- manhållet koldioxidbaserat fordonsskattesystem för alla lätta for- don. Det bedöms också som praktiskt möjligt att ta ut fordons- skatt utifrån koldioxidutsläpp i stället för utifrån vikt för de lätta fordon som ligger kvar i det gamla systemet. Frågan som då åter- står att analysera är om det är lämpligt att även de lätta fordon som ingår i det viktbaserade systemet inordnas i det koldioxid- baserade systemet för fordonsskatt. Om de personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar som beskattas utifrån vikt i fortsättningen ska beskattas i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet får vi en ordning där av fordonen (cirka 1,5 miljoner fordon) saknar den uppgift som ska ligga till grund för beskattningen, nämligen uppgift om fordonets utsläpp av koldioxid. Det ska jämföras med att det i dagens koldi- oxidbaserade system saknas uppgift om koldioxidutsläpp för totalt cirka 50 000 bilar. Dessutom skulle fordonen beskattas på olika grunder, antingen utifrån ett registrerat eller också utifrån ett fram- räknat koldioxidvärde. Förändringar av fordonsskatten för lätta fordon som inte omfattas … För Transportstyrelsen skulle det innebära en inte obetydlig arbetsinsats att föra över alla personbilar, lätta bussar och lätta last- bilar som ligger kvar i det gamla viktbaserade fordonsskattesystemet till det koldioxidbaserade. Detta eftersom fordonsskatten för samt- liga dessa fordon i så fall skulle behöva räknas om. Det skulle också behöva tas fram nya beräkningsformler för skönsmässig beskattning för dessa äldre fordon. Problemet är dock att tillgången på uppgifter om koldioxidutsläpp är ytterst begränsat för fordon av fordonsår 2004 och äldre. Det är därför svårt att få fram jämförelsematerial som kan ligga till grund för beräkningsformler för äldre fordon.