sou · H5B370 · 2017-09-28 00:00:00 — Detta är dock sällan ett hinder för att bedriva verk- samhet, då journalister och andra medieaktörer som tillhör interna- medieplattformar som regel erbjuds samma möjligheter att verka som lokala aktörer i målländerna. När det gäller att inhämta information via ovetande mellanhänder förekommer åtminstone två olika varianter. Den ena varianten är att dolt köpa upp en befintlig mediaaktör, för att på så sätt kunna komma över den information som denna aktör hanterar samt kunna kontrollera/influera aktörens framtida agerande. Det andra sättet är att via signalspaning eller it-angrepp komma åt den information (inklusive kontakter) som det ovetande målet hanterar. Enligt uppgift till oss från Försvarsmakten (Must) är det mycket vanligt förekommande att främmande underrättelsetjänster verkar i mediesektorn i de miljöer (, , EU och FN) där känslig/ hemlig information avseende internationella samarbeten för fred och säkerhet förekommer. Medier som kanal för underrättelsetjänsters desinformationsspridning Till ovan beskrivna användning av medier som plattformar för underrättelseaktiviteter ska läggas att media kan fungera som kanal för underrättelsetjänsterna att sprida sin påverkande information. Olika typer av inflytelseagenter kan också använda media som kanal för att sprida desinformation och propaganda. En inflytelseagent är en person som på uppdrag av främmande makt sprider den främmande statens budskap till en svensk publik. Det är mycket svårt att skydda sig mot desinformationsspridning. Exempel på främmande makts underrättelsetjänsters agerande i mediasektorn För att exemplifiera hur underrättelsetjänster använder sig av journa- listisk täckmantel (eng. journalistic cover) anges några exempel på detta i det följande. Exemplen syftar inte till en heltäckande redovis- ning, utan är tänkta att illustrera att olika länder använder sig av det journalistiska yrket som täckmantel för underrättelseverksamhet och att detta har förekommit såväl förr som . Både KGB (rysk förkortning för )18 och GRU (den ryska förkortningen står för Huvudstyrelsen för underrättelsetjänst)19 använde under det olika sovjetiska medier som täckmantel för sitt underrättelsearbete. För att bara nämna ett exempel så fanns underrättelseofficerare under täckmantel som journalister vid den sovjetiska nyhetsbyrån . har t.o.m. chefen för varit en underrättelseofficer.20 Även amerikanska CIA ()21 använde journalistisk täckmantel för sina officerare. CIA utnyttjade också journalister som agenter för inhämtning åt CIA. , som arbetade på och tillsammans med avslöjade , har beskrivit detta i en berömd artikel : ”The CIA and the Media”.22 använder sig än av journalistisk täckmantel för sin underrättelseverksamhet. grep amerikanska FBI ()23 tio ryska spioner i . Bland dem fanns paret . Bakom den falska identiteten dolde sig den ryske underrättelseofficeren . arbetade som krönikör för den spanskspråkiga tidningen . I en rad uppmärksammade artik- lar gjorde hon sig känd som kritiker av amerikansk politik. 18KGB utgjorde den civila delen av underrättelsetjänsten i till 21december 1993 då avskaffade säkerhetsministeriet och resterna av det ny- gamla KGB. 19GRU är KGB:s militära motsvarighet. Till skillnad från KGB bröts inte GRU sönder när kollapsade. 20Andrew, Mitrokhin, ”The Mitrokhin Archive – The KGB in Europe and the West” (1999). 21CIA är den amerikanska underrättelsetjänsten. 22Bernstein, ”The CIA and the Media”, /magazine_cia_and_media.php 23 FBI är en amerikansk federal polismyndighet med jurisdiktion att utreda och bekämpa bl.a. hatbrott, spioneri, organiserad brottslighet, terrorism, samt att utreda de ärenden som inte faller under andra federala polisenheters jurisdiktion. den enda icke-ryska spionen bland de gripna.24 Förutom att spion- ringen hade i uppgift att inhämta underrättelser kunde den ryska civila underrättelsetjänsten utöva påverkan genom Pelaezs position som krönikör. använder också regelmässigt sina nyhetsorgan som under- rättelseplattformar. Som exempel kan nämnas att den MSS-under- rättelseofficer25 som dömdes av hovrätt26 för grov olovlig underrättelseverksamhet utgav sig för att vara journalist på i . Officeren, som var stationerad i , spionerade med hjälp av en agent såväl i som i andra länder.27 Av stämningsansökan kan man läsa att agenten hade bedrivit verksamhet för att anskaffa uppgifter om personliga förhål- landen beträffande personer av uigurisk härkomst, varav de flesta varit verksamma i uiguriska föreningar och organisationer i samt i , och . Uppgifterna har han delgett en kinesisk diplomat och en kinesisk journalist som på uppdrag från den kinesiska underrättelsetjänsten bedrivit verksamhet i för den kinesiska statens räkning för att i hemlighet anskaffa uppgifter om personliga för- hållanden beträffande personer av uigurisk härkomst. Även använder sig av täckmantel som journalist eller närbesläk- tade yrken för underrättelsesyften. Iranska myndigheter övervakar också journalister.28 Ytterligare ett exempel på övervakning av journalister härrör från . Enligt uppgifter i den tyska tidningen 2017 ska den tyska underrättelsetjänsten (Bundesnachrichtendienst)29 ha spionerat på journalister och nyhetsredaktioner . På listan över avlyssnade ska bl.a. brittiska BBC och amerikanska ha funnits.30 24Säkerhetspolisens nyhetsbrev Spionage, nr 2, 2010, “Rysk spionhärva i ”, 25MSS (Ministeriet för statens säkerhet) är civila säkerhetstjänst. 26Svea hovrätts dom i mål nr B 2575-10. 27Sveriges radio P3 Dokumentär, , ”Spionfallet på kinesiska ambassaden”, 28SVT Nyheter , ”: Myndigheterna förföljer journalister”, 29BND är underrättelsetjänst för utlandet till uppgift att samla och utvärdera information som är nödvändiga för ur ett utrikes- och säkerhetspolitiskt perspektiv. 30Sveriges radio P1 , ”Tyska dokument tyder på spionage mot journalister och nyhetsredaktioner”, Israelisk underrättelsetjänst har också använt sig av täckmantel som journalist31 och frilansfotograf. Som exempel på detta kan nämnas den kanadensiska frilansfotografen som blev världsberömd genom flera fotoreportage. hette egentligen och var kaderanställd Mossad-officer32. Hon avslöjades i samband med det misslyckade mordförsöket på terroristledaren i i . avslöjades att en tidigare chefredaktör för den danska tidningen varit agent för . I Säkerhetspolisens nyhetsbrev Spionage kunde man läsa följande: Mannen, som är israelisk medborgare, har själv berättat att han under reportageresor för bland annat Information, Politiken och radio även samlade in information och skrev underrättelserapporter till . Vidare uppger han att han var Mossad-agent . Då ska samarbetet med ha upphört samband med att han tillträdde tjänsten som chefredaktör för . Mannen menar att gränsen mellan spioneri och journalistik är svår- dragen men att han haft som krav att rapporterna han skrev för även skulle komma det danska försvarets underrättelsetjänst (FE) till del, vilket de ska ha gjort. På så sätt anser han sig själv egent- ligen ha varit ett slags dubbelagent. Den nuvarande chefredaktören på Information menar däremot att arbete för en underrättelsetjänst är helt oförenligt med journalistik.33 Ytterligare ett exempel på att landet A har använt landets B:s media som plattform för sitt spioneri kan hämtas från . var agent för den nordvietnamesiska underrättelse- tjänsten och rapporterade om och på ett mycket initierat sätt genom sin position som reporter på den amerikanska tidskriften . Om honom kan man läsa: During the War, Time reporter befriended everyone who was anyone in , including American journalists such as and , the CIA’s , and the legendary Colonel – not to mention the most influential members of the South Vietnamese government and army. None of them ever guessed that he was also providing strategic intel- 31Ross, ”The Volunteer – My Secret life in the ” (2007). 32Mossad (och särskilda operationer) är en israelisk civil under- rättelsetjänst. 33Spionage, nr 1, 2010, ”Dansk chefredaktör var Israel-spion”, . Se även artiklar i , /nyheter/varlden/dansk-chefredaktor-var- israel-spion/ och i Medievarlden , /2010/03/dansk- chefredaktor-var-israel-spion/ ligence to , smuggling invisible ink messages into the jungle inside egg rolls. His early reports were so accurate that General joked, “We are now in the U.S. war room”.34 Enligt och terrorismstudier (Cats) vid kan som exempel på när medier i utnyttjats för underrättelseinhämtning, desinformation och psyko- logisk krigföring nämnas den intervju som sändes i TV4 med en rysk ”forskare” som tydligt framhöll värdet av ett ”neutralt ”. Intervjun sändes utan att ifrågasättas och utan att ett bemötande fick ske från något håll.35 Som ytterligare exempel på hur massmedia används för desinformation och psykologisk krig- föring hänvisar Cats till hur i samband med Ukraina- konfliktens tidiga faser 2013 anklagades för att vara CIA-agent i det ryska tv-programmet annat exempel som nämns av Cats är utspelet om att den ubåt som man sökte vid underrättelseopera- tionen i var nederländsk. Uppgifterna spreds av den statskontrollerade ryska nyhetsbyrån novosti som hänvisade till en källa i ryska försvarsdepartementet. En del av vilseledning är att mätta informationsmiljön med alternativ- förklaringar som förflyttar fokus och gör det svårare att reda ut vad som sker för informationskonsumenten. I detta fall antyder informa- tionen också att svenska myndigheter är inkompetenta, vilket passar väl in i ett narrativ som vill polarisera vårt samhälle.37 Som ytterligare exempel på hur media använts av främmande makt kan nämnas att på blev utnyttjad för ett propagandareportage. En tjänsteman på blev intervjuad om naturreservaten på , men användes i ett reportage i den statskontrollerade kanalen NTV om krigsförberedelser mot Ryss- land. I inslaget pekar tjänstemannen med en penna på en karta över och reportaget handlar om och Natos krigsförbere- delser.38 Vidare kan nämnas att ryska statskontrollerade tv-kanalen sände ett program i serien ”Rassledovanie” 34Berman, ”Perfect Spy – The Incredible Double Life of Reporter ” (2007). 35www.tv4.se/nyheterna/klipp/rysk-expert-h%C3%A5ll-gotland-neutralt-3181567 36En redogörelse för inslaget finns på /nyheter/utrikes/se-klippet-fran-rysk-tv- dar-bildt-anklagas-for-att-vara-cia-agent. Programmet i dess helhet finns att se på /watch?v=AW9B3n9SndI 37www.svt.se/nyheter/inrikes/ryssland-ubat-kan-vara-nederlandsk 38http:///sida/artikel.aspx?programid=94&artikel=6478299 som smutskastade svenska ambassaden i . Ambassaden utsågs till ett revolutionens näste i . påstods ligga bakom försök att anstifta revolution i , i samarbete med USA.39 Mot bakgrund av ovan anförda exempel torde det stå utom allt tvivel att underrättelsetjänster har använt och använder journalis- tisk täckmantel och andra närbesläktade täckmantlar både för att inhämta information och för att påverka. Allt som oftast kombi- neras dessa uppdrag eftersom inhämtningen ofta utgör underlag för att kunna utforma träffsäkra påverkansoperationer. Den journalis- tiska täckmanteln erbjuder därvidlag underrättelsetjänster en mycket användbar och effektiv täckmantel. Givet alla dess fördelar och där- till ett visst skydd (åtminstone i demokratiska stater) finns heller inget som talar för att främmande underrättelsetjänster kommer att avstå använda från att använda medier som plattform för olika former av underrättelseverksamhet. Enligt bedöms hotet från underrättelseofficerare som verkar under journalistisk täckmantel i synnerhet vara påtagligt i internationella miljöer som t.ex. EU och Nato, med vilka upprätthåller ett samarbete för fred och säkerhet. Denna multi- laterala miljö karaktäriseras, enligt Säkerhetspolisens erfarenhet, av delat ansvar för säkerheten. EU och Nato har därför egna säker- hetsorganisationer. Men deras förmåga blir inte bättre än det bidrag medlemsländerna ger till det gemensamma säkerhetsarbetet. Därtill är deras mandat och resurser begränsade. I realiteten innebär detta att medlemsstaternas säkerhetstjänster måste ta ett icke obetydligt ansvar för att genom nationella ansträngningar skydda de gemen- samma skyddsvärdena. För att detta ska vara möjligt behövs en nationell lagstiftning som möjliggör skydd av samarbetspartners och allierades hemligheter. 39 En redogörelse för rapporteringen finns att läsa här /sverige-smutskastas-av-rysk-tv Särskilda organ för att bedriva desinformation och psykologisk krigsföring – det ryska exemplet.40 hade en mycket omfattande organisatorisk apparat för desinformation, propaganda och psykologisk krigföring. Genom en kombination av spridande av falsk information och döljande av sanna omständigheter lyckades allvarligt försvåra fram- tagandet av ett pålitligt beslutsunderlag i samband med nedrustnings- och rustningskontrollförhandlingarna.41 En av de mest välkända desinformationskampanjerna av KGB:s tjänst A, som utgjorde en del av utrikesspionaget, var den att AIDS skulle ha uppstått som ett resultat av amerikanska experiment med biologiska vapen (då biologiska vapen hade för- bjudits genom konventionen för biologiska vapen och toxinvapen).42 Östtyska var central exekutör av denna desinformationskam- panj.43 Ett annat exempel på välkända desinformationskampanjer är styrning av fredsrörelsen.44 Efter det minskade antalet desinformations- och påverkanskampanjer kraftigt som ett resultat av först Warszawa- paktens och sedan . Sedan makttillträde har spänningen mellan och västvärlden åter ökat. I synnerhet efter att han valdes till president en andra gång 2012 har antalet observerbara för- sök att desinformera och påverka omvärlden stigit kraftigt. Och omfattningen är , som kan bevittnas i media, mycket stor. Strukturen hos den ryska apparaten för maktutövning genom på- verkan liknar den sovjetiska. I avsaknad av en Politbyrå leds och koordineras de ryska desinformations- och påverkanskampanjerna av Presidentadministration i Kreml. tidi- gare avdelningar för desinformation m.m. har ersatts av olika statliga 40Flera stater har enligt uppgift från Säkerhetspolisen separata organ för att bedriva des- information och påverkan. finns dessa organ som organisatoriska enheter inom staternas underrättelsetjänster. Här beskrivs dock bara av det enkla skälet att världen bevittnar en sällan skådad volym och intensitet av ryska påverkansförsök över stora delar av västvärlden. 41Furustig, och , ”Skydd mot strategisk vilseledning – Del 1: Definitioner, metoder och diskussioner”, FOI-R-0294,(). 42Yevgenia Albats, ”The State Within a State – The KGB and Its Hold on – Past, Present and Future” (1994). 43Andersson, ”Operation Norrsken – Om och under ” (2013). 44Engberg, ”och fredsrörelsen” (1985). samarbetsorgan och fonder, NGO:er, medier av typen RT och Sputnik, företag, statliga myndigheter, krigsmakten m.fl. Aktörer som alla bidrar till de ryska narrativen statsledningen vill föra ut.45 På samma sätt som finns de ryska underrättelse- och säkerhetstjänsterna kvar med sina uppdrag som exekutörer i denna apparat. KGB:s arvtagare, den ryska säkerhets- och underrättelse- tjänsten FSB, är en av aktörerna som bidrar till påverkansansträng- ningarna.46 FSB har samma mandat som KGB. Den term FSB använ- der för att beskriva denna typ av verksamhet är stödjande åtgärder. Arbetet utförs av FSB:s Styrelse för stödjande åtgärder (UPS).47 Dess uppdrag är bl.a. att: •inhämta information till FSB i syfte att kunna bedriva påverkan •värva utländska journalister för att kunna påverka •övervaka utländska journalister i •bedriva mediekampanjer mot utländska diplomater och journa- lister •sprida propaganda och desinformation genom ryska journalister och medier •bedriva mediekampanjer mot den ryska oppositionen. Som exempel kan nämnas att f.d. utrikesminister avlyssnats och videofilmats när han har haft möten med ryska oppositionella i . Materialet har sedan publicerats genom olika kanaler där det har getts en bild av att är en CIA-agent som bedriver 45Den brittiske producenten av ryskt ursprung, , beskriver delar av Kremls enorma desinformations- och påverkansapparat från insidan i sin bok ”Ingenting är sant och allting är möjligt – Det nya surrealistiska själ” (2016). 46Även civila underrättelsetjänst med inriktning mot utrikesförhållanden SVR (Yttre Underrättelsetjänst) och dess militära motsvarighet, GRU, ägnar sig åt olika typer av påverkansoperationer. 47Soldatov, Borogan, ”The New Nobility – The Restoration of ’s and the Enduring Legacy of the KGB”, kap. 9 “The Propaganda – Image-Making and the FSB” (2010). subversiv verksamhet i Ryssland.48 Även andra svenska diplomater har utsatts för detta. I några fall har diplomaterna beskrivits som medarbetare vid Must som bedriver subversiv verksamhet och stödjer den ryska oppositionen.49 Inget hindrar ryska eller andra utländska aktörer att etablera medier i som sedan omfattas av det svenska grundlags- skyddet. Från en sådan plattform kan de sedan bedriva säkerhets- hotande inhämtning och påverkan mot och svenska intressen, EU och Nato m.fl. Som framgått ovan går underrättelseverksamhet ut på att inhämta, bearbeta och analysera information för att sedan delge berörda per- soner underrättelser. Informationen kan t.ex. avse trender i omvärlds- utvecklingen och yttre hot mot och svenska intressen. Med hjälp av den inhämtade och bearbetade informationen kan mottaga- ren av densamma förhoppningsvis förutspå eventuella motståndares nästa steg och förbereda sin verksamhet för det. Som vi redogjort för i avsnitt 5.2 ska man skilja på försvarsunderrättelseverksamhet och inrikes säkerhetsunderrättelseverksamhet. Försvarsunderrättelse- verksamhet bedrivs av Försvarsmakten genom Must, , och Totalförsvarets forsknings- institut. Verksamheten regleras av lagen (2000:130) om försvars- underrättelseverksamhet. Inrikes säkerhetsunderrättelsetjänst bedrivs bl.a. av Säkerhetspolisen och . Även vissa andra myndigheter, såsom och , bedriver underrättelseverksamhet inriktad på sina verksamheter och likt polismyndigheterna utan att vara underrättelsetjänster i vedertagen mening. Här kommer vi utöver försvarsunderrättelsemyndigheternas verksamhet emellertid endast att redogöra för den inrikes (säker- hets)underrättelseverksamhet som bedrivs av Säkerhetspolisen. 48Se t.ex. /nyheter/utrikes/se-klippet-fran-rysk-tv-dar-bildt-anklagas-for-att- vara-cia-agent och , ”Bildt avlyssnad I ”, , //bildt-avlyssnad-i-moskva-- 49Glasnost, ”Svenska spioner styr ryska oppositionen?”, , /2012/svenska-spioner-styr-ryska-oppositionen/ Den svenska försvarsunderrättelseverksamheten bedrivs för att kartlägga yttre hot mot landet och till stöd för svensk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik (1 § första stycket lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet). Verksamheten får därtill endast avse utrikes förhållanden. Regeringen bestämmer verksamhetens inriktning och anger dess innehåll (1 § andra stycket lagen om för- svarsunderrättelseverksamhet och 2 a § förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet). Verksamheten får dock inte avse uppgifter som enligt lagar eller andra föreskrifter ligger inom ramen för polisens och andra myndigheters brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete (4 § lagen om försvarsunderrättelse- verksamhet). Försvarsunderrättelseverksamhetens huvudsakliga uppgift är att ge regeringen och försvarsledningen förvarning om militära och andra yttre hot mot landet och underlag för beslut, som rör försvarets beredskap och krigsduglighet. Svensk försvarsunderrättelseverksam- het bedrivs av de myndigheter som angetts ovan (2 § förordningen om försvarsunderrättelseverksamhet). Myndigheterna fullgör sina uppgifter genom inhämtning, bearbetning och analys av information. Analyser av hotbilder och bedömningar i underrättelsefrågor rappor- teras till berörda myndigheter (2 § lagen om försvarsunderrättelse- verksamhet). Man brukar säga att försvarsunderrättelseverksamhetens främsta uppgift är att vara en larmklocka, som ska ge regeringen och försvarsledningen den förvarning, som behövs för att vårt försvar ska kunna mobiliseras och göras krigsdugligt . Verksamheten ska därför fortlöpande registrera och bedöma sådana företeelser i vår omvärld som kan vara indikationer på att landet kommer att bli utsatt för angrepp. Den ska vidare ge underlag för operativ krigsplanlägg- ning i form av kunskap om tänkbara motståndares militära resurser, organisation, taktik och utrustning. Verksamheten ska också bidra med underlag för Försvarsmaktens långsiktiga utveckling. Därtill ska verksamheten lämna underlag för beslut om åtgärder vid kränkningar av vårt territorium. I försvarsunderrättelseverksamheten ingår också uppgifter som är relaterade till det svenska deltagandet i inter- nationella insatser. Svensk försvarsunderrättelseverksamhet ska t.ex. enligt 1 § första stycket lagen om försvarsunderrättelseverksamhet medverka i internationellt säkerhetssamarbete enligt vad regeringen Bestämmelser om utlandssamarbete i under- rättelsefrågor finns i 3 § i lagen om försvarsunderrättelseverksamhet (läs mer om det i avsnitt 5.8.1 nedan). Vid säkerhetspolitiska kriser och i krig blir försvarsunderrättelseverksamhetens främsta uppgift att stödja försvarsansträngningarna. Enligt 1 § i lagen om försvarsunderrättelseverksamhet får försvars- underrättelseverksamheten endast avse utländska förhållanden. Begränsningen till utländska förhållanden innebär att verksamheten typiskt sett ska inhämta, bearbeta och delge sådan information om företeelser och förhållanden i andra länder som ger svenska besluts- fattare ett förbättrat underlag för beslut och bedömningar i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor eller för att skydda svensk personal som deltar i internationella insatser. I vissa fall kan dock utländska förhållanden även avse företeelser inom landet. Så kan t.ex. vara fallet när en organisation med en verksamhet som utgör ett hot mot landet har sitt ursprung i ett annat land, men verkar genom representanter i eller genom att på annat sätt utnyttja resurser i . Mandatet för de myndigheter som bedriver försvarsunder- rättelseverksamhet är emellertid begränsat till just underrättelse- verksamhet; alla åtgärder som syftar till att hantera de hot av krimi- nell karaktär som kan identifieras inom landet är förbehållna de brottsbekämpande myndigheterna.50 Nedan följer en redogörelse för de fyra försvarsunderrättelse- myndigheterna. Särskilt om Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) Den svenska försvarsmakten har samlat in och sam- manställt information om hot mot och förhållanden i utlandet, inte minst i krigs- och orostider i . beslutade man att det skulle inrättas en stående underrättelsetjänst vid Generalstaben (dåtidens motsvarighet till Högkvarteret). Detta anses ofta som startpunkten för den moderna svenska militära underrättelsetjänsten. Den svenska säkerhetstjänsten grundades först ett årtionde senare och organiserades även den vid General- staben. Must blev till 1994, efter en omorganisering inom Försvars- 2006/07:63, ”En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet”, s. 43. makten, och är en del av Högkvarteret. Must är indelat i två verksamhetsområden: Försvarsunderrättelsetjänst, bedriven av Underrättelsekontoret, och militär säkerhetstjänst, bedriven av Säkerhetskontoret, och har till uppgift att identifiera, bevaka och bedöma yttre hot mot och svenska intressen i utlandet. Regeringen vänder sig till Must med en inriktning av verk- samheten. Regeringen beslutar även vilka resurser Must får tilldelade och hur myndigheten ska rapportera tillbaka till regeringen.51 Musts uppgift vad gäller underrättelseverksamhet är att inhämta, bearbeta och delge underrättelser till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt i övrigt för kartläggning av yttre hot mot landet. Som vi redogjort för får verksam- heten endast avse utländska förhållanden. anger regeringen inriktningen för Musts underrättelse- verksamhet, dvs. vilka områden (geografiska och funktionella) som ska bearbetas och rapporteras.