sou · H5B385 · 2017-11-08 00:00:00 — rätterna kan det finnas behov av att sammanväga sökandenas skicklig- het och lämplighet med domstolens behov . Domstolschefens yttrande är alltså ett värdefullt komplement till referensmaterialet vid bedömning av sökandena. är inte bunden av den rangordning av sökandena som domstolschefen gör i sitt yttrande. Detta är nödvändigt med hänsyn till roll och funktion att som självständig och oberoende myndighet lämna förslag till regeringen som ger en långsiktig och stabil rekrytering av ordinarie domare. Den nuvarande tillämpningen av tester och djupintervjuer vid Vid beredningen av ärenden om utnämning av chefsdomare genom- för urvalstester. Referensmaterialet presenteras för , som huvudregel vid ett sammanträde, och fattar beslut om vilka sökande som ska genomgå ett förfa- rande som innefattar tester och/eller djupintervjuer. Detta förfarande genomförs för de sökande som nämnden vid en samlad bedömning anser i första hand kan komma i fråga för den aktuella anställningen. Testförfarandet går till på så sätt att en extern konsult genomför tester och intervju med de utvalda sökandena. Testerna mäter för- mågan till kritiskt tänkande och analytiskt resonemang och sökan- denas personliga egenskaper. Testerna följs upp med djupintervjuer som hålls av konsulten med utgångspunkt i testresultaten. Vid djupintervjuerna får sökan- dena återkoppling när det gäller testresultaten. Konsultens bedöm- ning, som baseras på både testerna och djupintervjuerna, redovisas i en testrapport som överlämnas till . För befordrade anställningar som inte innefattar chefskap (justi- tieråd och vissa anställningar som hovrätts-/kammarrättsråd tillika vice ordförande) genomförs normalt inte tester. Det bör framhållas att resultatet av testerna betraktas endast som en del i ett omfattan- de beslutsunderlag. bör fastställa om testförfarande ska användas i fler ärenden Bedömning: bör löpande analysera behovet av att använda tester i rekryteringen av ordinarie domare och be- sluta om i vilka typer av utnämnings- eller anställningsärenden som sådana tester ska genomföras. Om personlighetstester skulle användas i större utsträckning, t.ex. avseende alla anställningar av ordinarie domare, skulle det kunna ge en mer fyllig bild av sökandenas personliga egenskaper. Urvalstester är mycket vanligt förekommande hos andra arbetsgivare, både i offentlig och i privat sektor. Exempelvis använder person- lighetstester som ett verktyg vid rekryteringen av åklagare. Åklagar- myndigheten använder personlighetstester som ett sållningsinstrument när myndigheten bedömer vilka som ska antas som åklagaraspiranter. Om testerna skulle kombineras med djupintervjuer och införas vid rekrytering av alla ordinarie domare skulle kostnaderna för rekryter- ingsförfarandet öka avsevärt. Att förfarandet skulle vara kostsamt innebär att det finns anledning att analysera hur stort behov det finns av att tillföra rekryteringsförfarandet i alla domstolar och beträffande alla utlysta anställningar den information som finns efter ett test- och intervjuförfarande. Det finns inte ett entydigt stöd för att mer ingående personlig- hetstester, eller personlighetstester i fler typer av ärenden, med nöd- vändighet höjer rekryteringsprocessens kvalitet. Detta innebär att det krävs vidare analyser av olika tester och deras kvaliteter för att kunna avgöra hur omfattande tillämpningsområdet för urvalstester vid do- marrekrytering ska vara. bedrev –2006 ett projekt som syftade till att undersöka behovet av tester vid rekrytering av fiska- ler. I rapporten konstaterades följande:9 Då samtliga som kan komma i fråga för anställning som fiskal har ge- nomgått samma arbetsprov, notarietjänstgöringen, behöver man, för- utsatt att man satsar på en god referenstagning och strukturerad intervju, inte regelmässigt använda sig av test. Ett test bör dock kunna vara ett komplement i slutfasen av en rekryteringsprocess där valet står 9 , – slutrapport s. 3. mellan ett fåtal likvärdiga sökanden eller där de som skall rekrytera är osäkra eller oense beträffande vem som ska anställas. I sådana fall bör testresultatet användas som ett underlag för ytterligare intervjuer. Användning av test bör ske med försiktighet också mot bakgrund av etiska aspekter. Test kan ge känslig, djuplodande och omfattande infor- mation om en person. Respekt för individens integritet och noggranna överväganden kring offentlighet och sekretess vid hantering av materia- let är av största vikt. Ett annat problem är svårigheten att hitta test som är kulturellt neutrala. För det fall testning skall komma i fråga bör meto- derna följa en testpolicy och genomföras av en centralt upphandlad, av STP () certifierad konsult. Rapporten ledde till att tester inte infördes generellt vid rekrytering av fiskaler. kan en överrätt besluta om att genomföra tester vid rekrytering av fiskaler. Vid Hovrätten för pågår en försöksverksamhet som går ut på att samtliga sökande till fiskals- anställningar blir ombedda att genomföra två tester: ett personlig- hetstest och ett begåvningstest. Testerna genomförs via internet och resultaten används sedan som ett kompletterande bedömningsunder- lag i hovrättens rekrytering. Vi anser att bör inhämta kunskap om försöks- verksamheten vid Hovrätten för . Frågan om tester bör analyseras löpande av och nämnden bör mot bak- grund av analysen överväga om ett sådant mer begränsat testförfaran- de bör kunna användas i fler ärenden om anställning av ordinarie do- mare än . Vid en bedömning av om ett testförfarande bör införas i fler typer av ärenden hos måste den eventuella kvalitets- höjningen i förfarandet ställas mot de ökade kostnaderna och att den genomsnittliga handläggningstiden skulle öka om tester skulle ge- nomföras i fler ärenden. Om tester exempelvis skulle införas i alla ärenden om utnämning av ordinarie domare, skulle testerna behöva föregås av ett beslut om urval. För begränsade tester som sökandena gör via internet, motsvarande de som gör för alla sökande till åklagaranställningar, skulle det kunna handla om en begränsad och endast formell prövning av om sökanden uppfyller behörighetskraven. För mer omfattande tester, som innefattar exem- pelvis djupintervjuer, skulle det behövas en mer ingående bedömning av vilka sökande som i första hand skulle kunna komma i fråga för anställningen, för att undvika de kostnader som det skulle innebära att låta alla sökande delta i testerna. Det skulle i så fall motsvara den typ av urvalsbeslut som meddelar inför test- och intervjuförfarande i ärenden om chefsdomaranställningar. I båda fallen skulle urvalsbeslutet och testerna behöva genomföras före dom- stolschefens intervju med sökandena. Detta eftersom resultatet av testerna bör vara en del av underlaget inför en intervju. En utökad an- vändning av tester skulle alltså förlänga handläggningstiden i oavsett vilka typer av tester som införs. Vi kan konstatera att genomför tester i ärenden om befordrade domaranställningar som innefattar chefskap. I vilken mån detta förfarande bör utvidgas till fler typer av domar- anställningar bör enligt vår bedömning beslutas av . 17.5Rätt att närvara och yttra sig Vid Domarnämndens sammanträden är det endast nämndens leda- möter som har rösträtt och deltar i nämndens beslut. Utöver leda- möterna närvarar Domarnämndens kanslichef och föredragande. Kanslipersonalen har till uppgift bl.a. att föredra ärenden och att lämna upplysningar om nämndens tidigare praxis. Dessutom får en representant för närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden (8 § utnämningslagen). Varken Domarnämndens kanslipersonal eller representant deltar i besluten. Det finns utifrån olika aspekter anledning att analysera vilka ut- över ledamöter och medarbetare i Domarnämn- dens kansli som ska kunna delta i sammanträdena. Bedömning: Det finns inte tillräckliga skäl för att införa en rätt för representanter för arbetstagarorganisationer att närvara och yttra sig vid sammanträden. En fråga som har väckts vid våra kontakter med arbetstagarorganisa- tioner är om arbetstagarsidans representanter bör få större möjligheter att påverka bedömningar. Det har från arbetstagar- organisationer framförts önskemål om att få vara representerade vid sammanträden. De har i det sammanhanget hänvisat till att en representant för får närvara vid samman- trädena. Vi kan konstatera att representant inte är leda- mot i nämnden och att representation kan motiveras med verkets allmänna erfarenhet av anställningsfrågor och kunskap i administrativa frågor. Det är alltså inte fråga om att en representant för arbetsgivarsidan deltar i beslut, utan om att en representant för finns närvarande vid Domarnämn- dens sammanträden för att nämnden ska kunna dra nytta av de all- männa sakkunskaper beträffande anställningsfrågor och administrativa frågor som finns inom verket. Till detta kommer att representanter för både andra juristkategorier än domare och representanter för allmän- heten ingår i nämnden. Det innebär att nämnden inte är sammansatt uteslutande av representanter som kan sägas stå på arbetsgivarsidan. I sammanhanget bör också understrykas att konsti- tutionella uppgift är att bereda ärenden om utnämning och lämna för- slag till regeringen avseende vilka som är de skickligaste och lämp- ligaste kandidaterna, varefter regeringen ska fatta beslut. Vilka som är de skickligaste och lämpligaste sökandena till ordinarie domaranställ- ningar är inte en fråga för diskussion mellan arbetsmarknadens parter. Frågor om anställningsvillkor diskuteras inte inom ramen för Domar- nämndens verksamhet. Detta leder sammantaget till att det inte finns tillräckliga skäl för att föreslå en arbetstagarrepresentation i . Förslag: En företrädare för ska i ärenden som gäller tillsättning av en chef för en domstol få närvara och yttra sig vid sammanträden. I 8 § utnämningslagen anges att en företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. När utnäm- ningslagen infördes motiverades bestämmelsen på följande sätt i för- arbetena (prop: 2009/10:181 s. 75): Regeringen anser […] att inte bör vara representerat med en ledamot av nämnden. av anställ- ningsfrågor och kunskap i administrativa frågor skulle dock kunna vara till stor nytta även för den framtida . Regeringen anser därför att en representant för bör få närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. Inom finns omfattande kunskap om administrativa frågor som är relevanta för vilka övergripande krav som ska ställas på de jurister som ska vara domstolschefer. har upprät- tat en chefspolicy, som ska ge uttryck för vilket chef- och ledarskap som ska utövas inom Domstolar. I den anges egenskaper som en chef ska ha när det gäller ledarskap, verksamhetsansvar och arbetsgivaransvar.10 Det är också som fördelar bud- geten inom Domstolar och har det övergripande ansvaret för arbetsgivarpolitiken i Domstolar. Det innebär att Dom- stolsverket har god inblick i vilka förutsättningar för att leda verk- samheten som finns i de olika domstolarna. har också en viktig funktion i förfarandet vid re- krytering av domstolschefer genom att hämtar in upplysningar om domstolen från innan nämnden formulerar de specifika bedömningskriterierna för en anställning som domstolschef (se avsnitt 17.3.3). Det är viktigt att eventuella synpunkter från på bedömningskriteriernas innehåll fångas upp av redan i det skedet eftersom Domar- nämndens bedömning inte får göras utifrån andra kriterier än de som har angetts i den information om den aktuella anställningen som har lämnats i samband med att anställningen har utlysts. En representant för kan också bidra vid Domar- nämndens sammanträde med upplysningar om vad som krävs för den specifika chefsrekryteringen. Det handlar exempelvis om de konkreta förutsättningarna, när det gäller bl.a. ekonomi och organi- sation, som gäller vid domstolen. Sammantaget finns det goda skäl 10 /upload/Verksamheten/Arbeta_pa_domstol/Chefspolicy.pdf för att ta tillvara den kunskap och kompetens som finns hos Dom- stolsverket om förutsättningarna för chefskapet i en viss domstol genom att en representant för närvarar och får yttra sig vid handläggning av ärenden som gäller utnäm- ning av domstolschef. När det gäller övriga ärenden om utnämning av ordinarie domare finns inte något motsvarande behov av upplysningar från Dom- stolsverket. Chefer som inte är domstolschefer, exempelvis hovrätts- lagmän, kammarrättslagmän och chefsrådmän, har t.ex. inte liksom domstolschefen ett övergripande ansvar för hela domstolens mål- och resultatutveckling eller domstolens budget. Dessa chefer för inte heller en dialog om domstolen med . Inte heller när det gäller andra ordinarie domaranställningar finns det behov av upplysningar från . har därmed inte i förhållande till den domarroll och den funktion i domstolen som dessa utnämningsärenden gäller en sådan funktion att en repre- sentant för verket utifrån konkreta och relevanta kunskaper skulle kunna lämna upplysningar i ärendet. Det är enbart ledamöter som har uppgiften att utifrån allt underlag i ärendet göra en bedömning av sökandenas skicklighet och lämplighet för den sökta anställningen och fatta be- slut om rangordning om det är flera sökande. Nämndens samman- sättning har bestämts så att det i nämnden ska finnas domare som representerar båda domstolsslagen och alla instanser. Dessutom finns representanter för och allmänheten bland nämndens ledamöter.11 Det innebär att det bland ledamöterna finns kunskap om vad som allmänt sett krävs för ordinarie domar- anställningar. Sedan utnämningslagen infördes med den nu gällande regleringen av verksamhet har nämnden samlat stor erfarenhet när det gäller anställningsfrågor. Vi kan också konsta- tera att hämtar in upplysningar från domstolen och inte från som underlag för utformningen av bedöm- ningskriterierna i ärenden om utnämning av ordinarie domare som inte gäller domstolschef. har således inte någon av lagstiftaren identifierad funktion i rekryteringsförfarandet när det gäller andra ordinarie domaranställningar än anställningar som dom- stolschef. Vi gör alltså bedömningen att det i ärenden som inte gäller 11 Se prop. 2009/10:181 s. 74 f. anställning som domstolschef inte heller behövs ett yttrande från inför eller vid sammanträden som ett underlag för nämndens beslut. Liksom när det gäller andra frågor som rör grunddragen i för- farandet vid tillsättning av ordinarie domare är det viktigt att regler- ingen är transparent och att det tydligt framgår vilket underlag som finns för beslut och vilka som har ansvaret för att väga sökandens referenser och komma fram till ett beslut. Vår slut- sats blir att det bör anges i utnämningslagen att en representant för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträ- den som gäller rekrytering av domstolschefer. 17.5.4Ärenden med behov av särskild kompetens för bedömningen Utöver rätten för representant att närvara och yttra sig inför , enligt 8 § utnämningslagen, finns det inte några bestämmelser i utnämningslagen om rätt att närvara och yttra sig inför nämnden. bereder ärenden om nominering av domare och generaladvokater i Europeiska unionens domstol och av domare i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska dock regeringen utse en person med särskilda kun- skaper om arbetet i den domstol ärendet avser som ska närvara och få yttra sig i (4 § lagen (2014:414) om nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna). har bedömt att den i sin nuvarande samman- sättning inte besitter tillräcklig kompetens för att på bästa sätt värdera sökandenas skicklighet och lämplighet i ärenden om anställning av tekniska råd och patentråd. För att tillräcklig kompetens ska tillföras i sådana ärenden har , i en skrivelse till med begäran om ändring i utnämningslagen, begärt att det ska införas ett andra stycke i 8 § utnämningslagen med följande lydelse:12 12 skrivelse i dnr KAN 20-2017. I ärenden om utnämning av tekniska råd och patentråd får ett tekniskt råd respektive ett patentråd närvara och yttra sig i nämnden. har i samma skrivelse angett att det är mest ända- målsenligt att det respektive patentrådet har kunskaper inom just det kompetensområde som är aktuellt för den anställning som utnämningsärendet avser men att en så detaljerad lagbestäm- melse skulle riskera att på ett olyckligt sätt begränsa möjligheten för tekniska råd respektive patentråd att närvara i de fall då det av någon anledning finns få eller inga råd med aktuell kompetens att tillgå. har, i skrivelsen, angett att intentionen att det tek- respektive patentrådet om möjligt ska ha kunskaper inom det för anställningen aktuella kompetensområdet i stället bör anges förarbetena till den föreslagna lagändringen. har, efter att förslaget överlämnats till Justitie- departementet, uppmärksammat utredningen på att det kan vara lämpligt att ge en lagbestämmelse en mer generell utformning så att även i övriga ärenden kan låta en expert närvara och yttra sig inför nämnden i de fall nämnden inte besitter den kom- petens som krävs för att på bästa sätt värdera sökandenas skicklighet och lämplighet för domaryrket. ska få låta en sakkunnig närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde Förslag: För att värdera en sökandes skicklighet, får Domarnämn- den låta en sakkunnig närvara och yttra sig vid nämndens samman- träde. En bestämmelse om det ska föras in i lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare. måste i varje utnämningsärende ha tillgång till den kompetens som krävs för att på bästa sätt värdera sökandenas skick- lighet och lämplighet för yrket. består i stor utsträckning av högt kvalificerade domstolschefer och dess sammansättning utgör i normalfallet en garanti för att nämndens ledamöter har den kompetens som behövs för att på bästa sätt värdera sökandenas skicklighet och lämplighet. I vissa ärenden som gäller domaranställningar som innefattar sär- skilda arbetsuppgifter kan det dock finnas ett behov av att tillföra nämndens ledamöter ytterligare kompetens. Det kan röra anställ- ningar som tekniskt råd eller patentråd. Det kan även röra sig om andra typer av anställningar i exempelvis mark- och miljödom- stolarna eller patent- och marknadsdomstolarna. Vi anser att det ska finnas en möjlighet för att – i syfte att kunna värdera en sökandes skicklighet – låta en sakkunnig närvara och yttra sig inför nämnden. Det bör som utgångspunkt handla om en person med ingående kunskap om de särskilda arbets- uppgifterna. Möjligheten bör finnas i alla ärenden i vilka behöver tillföras kompetens för att på bästa sätt kunna värdera sökandenas skicklighet och lämplighet. Det kan exempelvis gälla ärenden om tekniska råd eller patentråd. Vilka som får närvara och yttra sig inför bör en- ligt vår mening regleras i lag. För att det ska vara tydligt att det finns en möjlighet för att låta en sakkunnig närvara och yttra sig inför nämnden bör den möjligheten anges i utnämnings- lagen. 17.6.1Besluten är tillräckligt motiverade Bedömning: beslut i protokoll uppfyller de krav som bör uppställas på ett beslutsunderlag för regeringen. beslut som utformas i protokoll innehåller rangordning av de sökande som ingår i förslaget samt en kortfattad motivering till rangordningen. Det skulle kunna hävdas att motiveringarna är så korta att det kan vara svårt för en enskild att bilda sig en egen uppfattning av sökandenas meriter. Vidare kan det vara otydligt för en sökande varför hon eller han har rangordnats på ett visst sätt i förhållande till andra sökande, särskilt om sökanden har deltagit i ett annat ärende och då fått en annan placering i rangordningen. Utformningen av beslut måste vara så tydlig att läsaren kan förstå hur har kommit fram till sin slut- sats. Då blir protokollet ett tydligt underlag för regeringen när den beslutar om utnämning av ordinarie domare. Det har inte i vårt utred- ningsarbete framkommit att beslut som de återges i protokollen inte skulle vara tillräckligt tydliga för regeringen. lämnar sitt förslag baseras ställningstagandet i proto- kollet på uppgifter om sökandena som finns i akten och regeringen har tillgång till akten när den fattar beslut om utnämning. Att proto- kollen inte innehåller alla uppgifter om sökandena innebär alltså inte att någon kunskap går förlorad när ärendet överlämnas till regeringen. Enligt vår uppfattning är det inte önskvärt att förslagen utformas på ett mer utförligt sätt än som det sker i protokollen . För det första måste all information i utnämningsärendet beaktas av reger- ingen innan den meddelar sitt beslut och av den som vill granska utnämningsbeslutet. Det skulle inte förändras om protokollen skulle bli mer utförliga. För det andra är protokoll all- männa handlingar som normalt sett får stor spridning, vilket innebär att det är olämpligt att onödigt många uppgifter om sökandena tas in i protokollet.13 Allmänhetens intresse av insyn tillgodoses genom sammansättning och genom att den som vill ta del av en särskild uppgift om en sökande kan begära kopia av den handling i vilken uppgiften finns. Det vore inte heller rimligt att protokoll i varje ärende skulle innefatta uppgifter om tidigare praxis som ligger till grund för nämndens förslag. Sam- manfattningsvis bedömer vi att beslut i protokol- len bör kunna utformas på det nuvarande sättet även . 17.6.2Domarnämnden bör informera om sina förslag genom förslagslistor utan motivering Bedömning: bör upprätta dokument med den rangordning av sökandena som föreslås men utan den motiver- ing som lämnas till regeringen. Genom att erbjuda information via sådana dokument kan upplysa om sina för- slag utan att sprida mer ingående uppgifter om sökandena. 13 Se avsnitt 6.4. beslut i protokoll är ett beslutsunderlag för reger- ingen (se avsnitt 17.6.1). är det vanligt att Domarnämn- dens kansli får förfrågningar om att lämna ut kopia av protokollen till allmänheten. Vissa personer och organisationer prenumererar på protokoll (se avsnitt 6.4.8). Det innebär att upp- gifter om sökandenas skicklighet och lämplighet, såsom de beskrivits i protokollen, regelbundet lämnas ut till allmänheten. Att uppgifter om sökandena lämnas ut till allmänheten inom ramen för ansökningsförfarandet riskerar att göra det mindre attrak- tivt för jurister att söka ordinarie domaranställning. Vi överväger där- för frågan om att införa sekretess i ansökningsförfarandet i avsnitt 18. En annan åtgärd, för att minska spridningen av uppgifter som skulle kunna anses vara känsliga, skulle kunna vara att upprätta separata listor med rangordning av sökandena men utan motiver- ing. skulle i så fall kunna lämna ut ett sådant doku- ment när någon begär att få ta del av rangordning av sökandena i ett visst ärende. Vid finns en tjänsteförslagsnämnd som ska ge råd i de flesta ärenden där eller Ekobrotts- myndigheten beslutar om anställning av åklagare. En ordning med separata listor med rangordning av sökandena tillämpas beträffande tjänsteförslagsnämndens förslag. De som visar intresse för tjänste- förslagsnämndens bedömningar anser normalt att det är tillräckligt att få ta del av rangordningen utan motivering. Vi anser att det finns goda skäl för en sådan ordning även hos . kan, när ett protokoll med för- slag till regeringen upprättas, utforma ett särskilt dokument som innehåller rangordning av sökandena i varje ären- de. Det är i första hand sådana dokument som bör lämnas ut till den som vill ta del av rangordning av sökandena. På så sätt undviker att sprida mer information om sökandena än vad som har begärts. Det fullständiga protokoll som kommer att utgöra en del av re- geringens beslutsunderlag är en allmän handling som måste lämnas ut i sin helhet om det begärs och om det inte finns uppgifter i hand- lingen som skyddas av sekretess. Vi behandlar frågan om sekretess i anställningsförfarandet i avsnitt 18. Bedömning: Tidsåtgången för handläggning av ett ärende om utnämning av ordinarie domare är rimlig i för- hållande till de olika moment som handläggningen innefattar.