sou · H5B328 · 2017-03-28 00:00:00 — Ytterligare en mätdatabas är vibrationsdatabasen, som behöver stöd för att fortleva. Vibrationsdatabasen byggdes upp på () och överfördes efter nedläggningen av institutet till . Den innehåller exponeringsnivåer för verktyg, instrument och fordon som läggs in av företag och forskare som gör mätningar i olika forskningsprojekt. Vibrationsdatabasen är användbar för och arbetsgivare i samband med den riskvärdering som arbetgivare måste göra enligt föreskriften om vibrationer AFS 2005:15. har ansvarat för den officiella arbetsmiljöstatistiken . rekommenderade i sin rapport att utvecklar statistik som bättre beskriver arbetsmiljöns utveckling. är fokus i statistikverksamhet på de indikatorer som regeringen använder sig av för arbetsmiljön: –Antal dödsolyckor i arbetet –Antal anmälda arbetsolyckor –Antal anmälda arbetssjukdomar –Anställda och ohälsa, upplevda besvär För att utvärdera olika politikinsatser räcker inte mätningar av anmälda olyckor, sjukdomar och dödsfall. Statistiken behöver kompletteras med andra slags data och mer detaljerade indikatorer behöver utvecklas. Det finns flera anledningar till att det bör föras dialog och samverkan mellan arbetsmiljöcentrum och . För det första kommer antalet myndighetsanställda med specialkompetens inom området arbetsmiljöstatistik och analys att öka, vilket bör utnyttjas i Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum arbetet med att förbättra den nationella statistiken, Arbetsmiljöundersökningen (AMU) och Undersökningen om arbetsorsakade besvär. För det andra kommer arbetsmiljöcentrum att vara beroende av olika slags data från . Vidare finns en internationell aspekt av arbetet att utveckla och vårda data eftersom det även råder brist på bra indikatorer och jämförbara mätdata i andra länder. I och liksom på EU-nivå pågår utvecklingsarbeten av indikatorer, surveyundersökningar och dataregister. Data av betydelse för arbetsmiljöcentrums verksamhet Data av betydelse för arbetsmiljöcentrums verksamhet, inte minst för utvärderingsuppdraget och till detta relaterade analyser, är: Registerdata utgör en stor tillgång för och övriga nordiska länders infrastruktur för forskning och utvärdering. Genom att kombinera uppgifter från olika personnummerbaserade register kan en rad viktiga frågor inom samhällsvetenskap och medicin/folkhälsa analyseras. Registeruppgifter kan dessutom kompletteras med forskningsdata och utgöra grund för att ännu fler frågor analyseras. Den registerbaserade forskningen har expanderat kraftigt och fått internationellt genomslag. Registrens stora styrka ligger i att de ofta omfattar hela den relevanta befolkningen och följer individer under långa perioder med ett minimalt bortfall. De kan därför användas i både framåtsyftande och retrospektivt syfte. För arbetsmiljöcentrums del kommer arbetet att innebära samkörningar av register för att studera hur olika individkarakteristika, företagskarakteristika och arbetsmarknadskarakteristika hänger samman med olika diagnoser, sjukfrånvaro, sjukhusinläggningar, dödlighet, samt olika arbetsrelaterade utfall . För att kunna utnyttja registerdata fullt ut Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum krävs emellertid att såväl juridiska som praktiska hinder hanteras, vilket sker bland annat genom utredning och översyn.1 Även om registerbaserade studier ger värdefull information, framför allt på övergripande nivå, så kommer de inte på samma sätt åt specifika arbetsmiljöfaktorer eller mekanismer som kan ligga bakom samband som observeras på populationsgenomsnitt. Den registerbaserade infrastrukturen behöver därför kompletteras med surveyundersökningar, det vill säga enkätbaserade, helst longitudinella, studier, som följer individer över olika livsfaser, när de går in och ut ur arbetskraften, när de blir sjuka samt återgår i arbete. I sådana longitudinella datamaterial, som ofta kopplas till registerbaserad bakgrunds- och inkomstinformation, finns möjligheter att på detaljnivå etablera mekanismer mellan de påverkansfaktorer och utfall som observeras, studera betydelsen av olika inslag av exempelvis krav och kontroll i arbetet för olika utfall, samt följa förändringar i arbetsmiljö . Arbetsmiljöns påverkan på en rad olika utfall kan studeras med hjälp av Undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC), Levnadsnivåundersökningen (LNU), och Swedish Longitudinal Occupational Survey of Health (SLOSH) av vilka de två senare kan betecknas som datamaterial av nationellt intresse.2 LNU är en återkommande survey-undersökning baserat på ett nationellt representativt urval av vuxna befolkning. LNU täcker levnadsförhållande i vid mening, bland annat familj, hälsa, utbildning, sysselsättning och ekonomi, och har detaljerade uppgifter om yrke och jobbkvalitet. LNU är särskilt relevant för arbetsmiljöcentrum då databasen kan bidra till slutsatser om långsiktiga samband och förlopp vad gäller arbete och hälsa, inte minst utifrån en könsdimension, av dynamisk ekonomisk och teknologisk förändring. SLOSH bygger på 2003, 2005, 2007 och AMU som kompletteras med uppgifter från en mängd register, inklusive och . Sjukskrivningsdata hämtas från . 1Frågor om en anpassad lagstiftning för att effektivisera forskningen, tillgodose forskningens krav och tillvarata den enskilda individens rätt till integritet utreddes i detalj av (SOU 2014:45). I samband med implementeringen av EU:s nya dataskyddsförordning pågår flera andra utredningar som denna. 2Såväl LNU som SLOSH har omfattats av olika samordningsinitiativ från . Dessa initiativ och datamaterial presenteras i guide till infrastrukturen 2014 under avsnittet om tvärvetenskaplig forskningsinfrastruktur. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum AMU är att följa utvecklingen på arbetsmarknaden som helhet avser SLOSH att följa individer över tid.3 Undersökningen är därmed unik vad gäller möjligheter att belysa samband mellan arbetsmarknadsdeltagande arbetsmiljö, arbetsorganisation och hälsa. Både LNU och SLOSH är relevanta för arbetsmiljöcentrums verksamhet då de möjliggör studier om såväl förutsättningar för ett bra och hälsosamt liv samt hur risker för sjukdom och stress kan minskas både i och utanför arbetslivet. har ansvaret för den officiella arbetsskade- och arbetsmiljöstatistiken. Den bygger på anmälda arbetsskador och två återkommande urvalsundersökningar som lagts till SCB:s arbetskraftsundersökning (): 1. Arbetsmiljöundersökningen (AMU) som ställer frågor om den fysiska arbetsmiljön, stress, krav och inflytande, fysiska eller psykiska besvär som arbetet kan ha orsakat samt arbetsmiljöarbete, och 2. Undersökningen om arbetsorsakade besvär som ställer frågor om hälsoproblem som orsakats av arbetet bland sysselsatta. Försäkring har en skadedatabas med information om yrkesgrupper, sektorer, arbetsuppgifter och aktiviteter som är förknippade med olika skador och sjukdomar. för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) bedriver en europeisk undersökning om arbetsvillkor. Den publicerades första gången och genomförs . Den bygger på intervjuer med arbetstagare i 34 länder och handlar om olika aspekter av situationen på arbetet samt balansen mellan arbete och privatliv. EU-OSHA:s företagsundersökning om nya och framväxande risker (ESENER) är en intervjuundersökning om hur arbetsmiljöriskerna hanteras på europeiska arbetsplatser. Förutom svenska och europeiska data med direkt relevans för arbetsmiljöområdet finns en rad andra databaser som är användbara för analyser och utvärdering av arbetsmiljö. 3 och använder sig emellertid av olika mätskalor då SLOSH har anpassats till en internationell standards för att medge jämförbarhet med forskningsstudier från andra länder. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum Tillgång till data och hantering av personuppgifter En stor del av den information som arbetsmiljöcentrum kommer att behöva tillgång till utgörs av personuppgifter. Många frågor rörande arbetsmiljöns utveckling och dess samvariation med ohälsa kan besvaras med hjälp av data från (det vill säga utan personuppgiftsdata), men en sådan ansats är varken heltäckande eller utvärderande i strikt bemärkelse. För att utreda eventuella effekter av en förändring, till exempel en reform eller en insats behövs information som indikerar om förändringen verkligen har effekt, bland annat genom att veta hur hälsan påverkas för individer som berörs av reformen i renodlad bemärkelse, det vill säga undantaget andra faktorer. För detta ändamål behöver man personuppgifter från flera länkade register exempelvis från (), , , och . Enligt Statskontoret4 har flera utvärderingsmyndigheter begränsningar och problem med tillgången till statistik, mikrodata och andra underlag, liksom med att få behandla personuppgifter över huvud taget. IFAU omfattas , av särskilt undantag, av en särskild lag som tillåter institutet att hålla forskningsregister med ett bredare syfte än vad som är möjligt för användare av registerdata på andra myndigheter, inklusive lärosäten. Givet rådande rättsläge kommer arbetsmiljöcentrum att behöva arbeta upp rutiner för anskaffning av data, motivering av behov av desamma samt etikprövning av olika analys- och utvärderingsprojekt. En ny dataskyddsförordning (EU 2016/679) träder i kraft , vilket gör att relaterad svensk lagstiftning måste anpassas till den. Eftersom det inte kommer att var möjligt att initiera arbetsmiljöcentrum kommer det att vara den nya lagstiftningen snarare än nuvarande personuppgiftslagen (1998:204) som kommer att gälla för arbetsmiljöcentrum. När detta betänkande skrivs är det ännu inte klart vilka justeringar som kommer att göras av svensk lagstiftning för att implementera den nya dataskyddsförordningen. Däremot står i den nya EU-förordningen (artikel 6 paragraf 1e) att behandling av personuppgifter är laglig om behandlingen är nödvändig för att utföra en 4 Statskontoret (2014a), s. 59. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Flera pågående utredningar förbereder inför att den nya förordningen träder i kraft, bland andra (dir. 2016:65) som utreder vad som behövs för att forskare ska få tillgång till data och (dir. 2016:63) som utreder personuppgiftsbehandling inom utbildningsområdet med undantag för forskningsverksamhet. utreder bland annat hur myndigheters personuppgiftsbehandling ska gå att förena med dataskyddsförordningen. Det övervägs att införa nationella bestämmelser om vad som utgör allmänt intresse i förordningens mening och att det borde vara alla uppgifter som utförs av statliga myndigheter i syfte att uppfylla ett uppdrag är ett allmänt intresse. Utredningen utgår ifrån att arbetsmiljöcentrums utvärdering av arbetsmiljöpolitiken utgör ett allmänt intresse i dataskyddsförordningens mening. Utredningen föreslår att arbetsmiljöcentrums jurist utses till personuppgiftsombud och att arbetsmiljöcentrum beslutar om interna regler för att förhindra otillåten behandling av personuppgifter som kan komma att behövas för analys- och utvärderingsverksamheten. Vidare föreslår utredningen att arbetsmiljöcentrum genomför de åtgärder som behövs för att informationssäkerheten ska vara tillfredsställande nivå. Detta arbete bör ske i samråd med Datainspektionen. Ansvar för vibrationsdatabasen överförs från till arbetsmiljöcentrum Vibrationsdatabasen byggdes upp på och överfördes efter nedläggningen av institutet till . Databasen innehåller exponeringsnivåer för verktyg, instrument och fordon som läggs in av företag och forskare som gör mätningar i olika forskningsprojekt. Databasen är användbar för och arbetsgivare i samband med den riskvärdering som arbetgivare måste göra enligt föreskriften om vibrationer AFS 2005:15.5 har den praktiska betydelse av databasen uppmärksammats då vibra- 5 Driftskostnader för databasen ligger på . Därutöver kommer eventuella kostnader för att uppdatera och utveckla databasen. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum tionsskador kommit att anmälas i högre utsträckning och fler behandlas, inte bara inom bygg- och anläggning och annan industri utan även inom exempelvis tandläkaryrket. Utredningen föreslår att ansvaret för vibrationsdatabasen och dess finansiering överförs till arbetsmiljöcentrum med motiveringen att stärka arbetsmiljöcentrum som nationellt samlande och samordnande aktör. Detta behöver emellertid inte betyda att databasen flyttar från till arbetsmiljöcentrum. Utredningen ser det som viktigt att arbetsmiljöcentrum knyter an till olika delar av landet och att forskare och annan kompetens utnyttjas till fullo. Verksamheten bör enligt utredningen i ett sådant här fall förläggas till den för uppgiften mest lämpliga miljön. framstår för utredningen att är den mest lämplig miljön eftersom det finns en upparbetad kompetens och en utbredd vilja bland företrädare inom det arbetsmedicinska fältet att arbetet fortsätter i upparbetad regi. Detta bör dock klargöras av arbetsmiljöcentrums framtida ledning. 5.3.2Förslagens konsekvenser för annan verksamhet Arbetsmiljöcentrum kommer att: –påverkas av hur den nya dataskyddsförordningen inverkar på svensk lagstiftning. Det är emellertid viktigt att arbetsmiljöcentrum får god tillgång till data med personuppgifter –ta över ansvaret för finansiering, drift samt uppdatering och utveckling av vibrationsdatabasen som finns på , vilket inte nödvändigtvis behöver betyda en fysisk förflyttning att databasen till arbetsmiljöcentrum –samarbeta med andra organisationer som producerar statistik, är värdar för datamaterial av nationellt intresse som rör arbetsmiljö, eller stödjer och förenklar användande av registerdata. Bland dessa organisationer finns: SCB, , , , Arbetsförmedlingen, Försäkring, forskningsmiljöer som arbetar med databaser med rele- Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum vans för arbetsmiljöcentrums verksamhet, samt 6 5.4 Arbetsmiljöcentrum ska sammanställa och sprida forskningsbaserad kunskap Utredningens förslag: Arbetsmiljöcentrum ska sammanställa och tillgängliggöra forskningsbaserad kunskap samt kommunicera denna på ett målgruppsanpassat sätt för att nå ut som stöd i det praktiska arbetsmiljöarbetet ute på arbetsplatserna. Ansvaret för skriftserien Arbete och hälsa överförs till arbetsmiljöcentrum. nationella funktion för kunskapsområdet arbetsliv och arbetsmiljö övertas av arbetsmiljöcentrum. Det finns ett flertal aktörer inom arbetsmiljöområdet som har i uppgift att sammanställa och förmedla kunskap. I många fall förmedlas den forskningsbaserade kunskapen genom olika slags kunskapssammanställningar. Sammanställningarnas form och syfte varierar, liksom de metoder som används för att sammanställa kunskapen. görs kunskapssammanställningar i syfte att förmedla forskningsbaserad kunskap på ett lättillgängligt sätt. I andra fall sammanställs kunskapsläget för att kunna fatta beslut om exempelvis forskningssatsningar eller utarbeta verksamhetsstöd. Utredningen föreslår att kunskapssammanställningar av olika slag kommer att spela en central roll i arbetsmiljöcentrums uppdrag att sprida kunskap. Detta omfattar både att tillgängliggöra existerade kunskapssammanställningar, ta fram nya och att bidra med kvalitetsgranskning och vägledning så att de som söker kunskap snabbt och lätt ska kunna finna vad de söker samt att endast sammanställningar av god kvalitet publiceras på hemsidan. Samverkan ska ske med bland andra forskningsfinansierade organisationer för 6 drivs av och riktar sig i första hand till forskare som vill använda registerdata i sin forskning. Webbplatsen sprider information om register, hur data för forskning begärs ut och gällande lagstiftning. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum att får en effektiv och ändamålsenlig avgränsning av uppgifter och ta tillvara synergier. Sammanställningar av forskningsresultat publiceras i olika former och av flera olika aktörer, inklusive lärosäten, myndigheter och arbetsmarknadens parter. Det är svårt att få en överblick över alla de kunskapssammanställningar som görs och att veta hur de skiljer sig åt. I diskussioner om kunskap om arbetsmiljö förekommer ofta tre serier av kunskapssammanställningar: Dessa sammanfattar kunskapsläget kring en aktuell fråga och tas fram inom ramen för nationella funktion för kunskapsområdet arbetsliv och arbetsmiljö (kunskapsfunktionen beskrivs i avsnitt 5.8.1). Ett femtiotal rapporter har publicerats om olika aspekter av arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet som anses angelägna. Syftet är att fylla kunskapsbehov bland de olika aktörer som arbetar med arbetsmiljön i praktiken. Rapporterna skrivs och granskas av forskare och finansieras genom reguljära budget. 2.Arbete och hälsa. Denna vetenskapliga skriftserie publiceras av Avdelningen för arbets- och miljömedicin vid . Skriftserien publicerar olika slags vetenskapliga arbeten, inklusive systematiska kunskapsöversikter. En skillnad mellan Arbete och hälsa och kunskapssammanställningar är att Arbete och hälsa i högre grad fokuserar på arbetsmiljöns betydelse för uppkomst eller försämring av sjukdom eller symptom. En annan skillnad är att Arbete och hälsa i allmänhet tillämpar ett mer systematiskt framtagande av översikterna än . Kunskapsöversikterna skrivs av forskare och genomgår vetenskaplig granskning. Skriftserien finansieras av Försäkring, Forte och . 3.Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU). SBU gör oberoende utvärderingar av metoder inom hälso- och sjukvård inklusive tandvård. görs även utvärderingar av samband mellan arbete och sjukdom. SBU publicerar ungefär en arbetsmiljörelaterad kunskapssammanställning . Sammanställningarna används framför allt av , som integrerar resultaten i sitt bedömningsstöd till försäkringshandläggarna. SBU:s kunskapssammanställningar liknar dem som publi- Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum ceras av Arbete och hälsa i det att de använder en särskild metod, men SBU:s metod är striktare. har ett uppdrag att ha en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsliv och arbetsmiljö. Utredningen föreslår att uppdrag avslutas och att de kunskapssammanställningar som svarar mot ett nationellt kunskapsbehov i fortsättningen ska tas fram på arbetsmiljöcentrum. Statskontoret har föreslagit att uppdraget borde tas bort från Arbetsmiljöverket7 mot bakgrund av att arbetsmarknadens parter motsätter sig placeringen av kunskapsfunktionen på och att kunskapsfunktionen strider mot Statskontorets rekommendation att får tydligare prioriteringar och ökat fokus på sitt tillsynsuppdrag. Utredningen föreslår att ansvaret för Arbete och hälsa överförs till arbetsmiljöcentrum i linje med det nationella ansvaret och med motiveringen att stärka arbetsmiljöcentrum som central aktör. An- svaret behöver, liksom fallet med vibrationsdatabasen (se avsnitt 5.3), inte innebära att själva verksamheten flyttar över till arbetsmiljöcentrum. Utredningen anser att det är viktigt att arbetsmiljöcentrum har nära kontakter med forskare och annan kompetens i landet. Utredningen anser också att arbetsmiljöcentrums verksamheter bör förläggas till den för lämpligaste miljön för uppgiften. Detta kan i skriftseriens fall innebära att den även i fortsättningen ges ut av . Däremot flyttar ansvaret för publikationen och dess finansiering över till arbetsmiljöcentrum.8 SBU:s kunskapssammanställningar om arbetsmiljö fyller en funktion och är av en annan typ än de kunskapssammanställningar som arbetsmiljöcentrum kommer att göra. Detta betyder att SBU och arbetsmiljöcentrum kommer att komplettera varandra. Utredningen föreslår därför att SBU fortsätter med sitt uppdrag. Förutom dessa regelbundet utgivna kunskapssammanställningar tar även Forte, på eget initiativ eller på uppdrag av regeringen, fram kunskapssammanställningar på arbetslivstema. Även i fallet Forte och arbetsmiljöcentrum är det viktigt med samverkan för att få en 7Statskontoret (2014b); Statskontoret (2015). 8Kostnader för skriftserien omfattar framställning, administration och andra omkostnader, vilket räknat på sex nummer motsvarar . Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum effektiv och ändamålsenlig avgränsning av uppgifter och ta tillvara synergier så att de två myndigheternas verksamheter kompletterar varandra. Utredningen föreslår att arbetsmiljöcentrum kommunicerar kunskap som är anpassad efter målgruppernas behov. I denna verksamhet kommer arbetsmiljöcentrum att bli en central aktör vad gäller kunskapssammanställningar inom arbetsmiljöområdet. För att skapa överblick, undvika dubbelarbete och främja spridning och användning av rapporterna föreslås att en samverkansgrupp initieras mellan de mest centrala myndigheterna arbetsmiljöcentrum, SBU, Forte och . Utredningen föreslår att inriktningarna på nya kunskapssammanställningar bestäms av uppdragsgivaren om det är ett regeringsuppdrag eller uppdrag från annan myndighet, eller av verksamhetschefen, med utgångspunkt i kunskapsluckor och behov som upptäcks i dialog med andra aktörer och genom arbetsmiljöcentrums analyserande, kunskapsbevakande och utvärderande verksamhet. I tabellen nedan presenteras de gränsdragningar och möjliga synergieffekter som utredningen ser mellan arbetsmiljöcentrum och de myndigheter som tar fram kunskapssammanställningar om arbetsmiljö : SBU och Forte. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum Slutmålet för arbetsmiljöcentrum och är samma: att förbättra arbetsmiljön. Även syftet med kunskapsfunktionens och arbetsmiljöcentrums kunskapssammanställningar är samma: att sprida forskningsbaserad kunskap till de aktörer som bedriver det praktiska arbetsmiljöarbetet. Det som skiljer organisationerna är kunskapsbehov, som vid sidan om uppdraget att bygga upp en nationell kunskapsfunktion bygger på interna behov inom tillsynsverksamheten och utformningen av lagar och regler. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum Arbetsmiljöcentrums kunskapssammanställningar riktar sig i stället utåt, mot andra aktörers behov. Genom att flytta över kunskapsfunktionen från till arbetsmiljöcentrum skapas en central aktör som sprider forskningsbaserad kunskap till arbetsmiljöområdets olika aktörer. Det innebär att kunskapssammanställningar kommer att spridas av arbetsmiljöcentrum och att de kommer att komplettera varandra. Utredningen föreslår även att ska ha möjlighet att beställa kunskapssammanställningar från arbetsmiljöcentrum för att fylla interna behov. Både Forte och arbetsmiljöcentrum ska förmedla forskningsbaserad kunskap om arbetsliv, men kunskapssammanställningarna har olika syften. Forte tar fram rapporter som sammanfattar forskning inom en fråga eller ett forskningsområde i syfte att stärka forskningen på arbetslivsområdet och inom ramen för det bland annat främja kunskapsuppbyggnad i frågor om arbetsliv. Arbetsmiljöcentrum ska ta fram kunskapssammanställningar i syfte att förmedla forskningsbaserad och i vissa fall praktisk kunskap som i förlängningen stärker arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Det innebär att det behövs samverkan för att få en effektiv och ändamålsenlig avgränsning av uppgifter och ta tillvara synergier så att de två myndigheternas kunskapssammanställningar kommer att komplettera varandra. Liksom i fall kommer arbetsmiljöcentrum som central aktör även att bidra till större spridning av de kunskapssammanställningar som tas fram på Forte. SBU och arbetsmiljöcentrum kommer båda ta fram kunskapssammanställningar om arbetsmiljö men av olika slag och med olika syften. Medan SBU:s sammanställningar undersöker samband mellan arbete och ohälsa enligt en särskild metod är arbetsmiljöcentrums uppdrag vidare: att möta olika slags kunskapsbehov inom området genom olika metoder. Liksom för Forte och kommer arbetsmiljöcentrum att komplettera SBU:s verksamhet och bidra till att öka spridningen av SBU:s kunskapssammanställningar. Verksamheten vid nationellt arbetsmiljöcentrum 5.4.2Förslagens konsekvenser för annan verksamhet Arbetsmiljöcentrums sammanställande och tillgängliggörande av kunskap kommer att: