sou · H5B337 · 2017-05-05 00:00:00 — Vissa utbetalare har själva utformat blanketter eller intyg anpassade för respektive verksamheter för att de ska få in de uppgifter som är nödvändiga för handläggningen. Arbetslöshetskassorna har t.ex. utvecklat en internettjänst, , där arbets- givare kan fylla i intyg och skicka in dem elektroniskt. Försäkrings- kassan har en tjänst där arbetsgivare via myndighetens hemsida kan lämna svar på bl.a. inkomstförfrågan från myndigheten. Även om det inte finns några bestämmelser som reglerar hur ett arbetsgivarintyg ska vara utformat eller vilka uppgifter det ska inne- hålla, finns det bestämmelser om vilka uppgifter en arbetsgivare eller arbetstagare kan vara skyldiga att lämna i olika sammanhang. Som exempel kan nämnas nedanstående. Av 110 kap. 31 § SFB framgår att arbetsgivare på begäran av , , och allmän förvaltningsdomstol ska lämna uppgifter som avser en viss person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av balken. Av 110 kap. 17 § SFB framgår, när det gäller tillfällig för- äldrapenning i vissa fall, att får kräva att en förälder ger in ett särskilt intyg av arbetsgivare eller någon annan som kan ge upplysning om arbetsförhållanden. När det gäller ansökan om ersättning från arbetslöshetskassa anges i 47 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () att ett intyg av arbetsgivaren ska ges in. Intyget ska innehålla uppgifter Korrekta uppgifter i register förebygger brott om den sökandes arbetsförhållanden och de uppgifter i övrigt som behövs för att bedöma hans eller hennes rätt till ersättning. Arbets- givaren ska på begäran utfärda intyget på en särskild blankett. I 6 kap. 2 § UtlL anges de grundläggande förutsättningarna för att arbetstillstånd ska beviljas. Av bestämmelsen följer bl.a. att sökanden måste ha ett anställningserbjudande från en arbetsgivare och att inkomsten från anställningen måste vara av sådan storlek att det är möjligt för utlänningen att försörja sig på den under vistelsen i . Av 6 kap. 6 b § utlänningsförordningen (2006:97), UtlF, framgår att en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstill- stånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL på begäran av Migrations- verket ska lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlän- ningens anställning. Kvaliteten på intyg om arbetsförhållanden som ligger till grund för utbetalningar måste höjas Vid kvalificerad välfärdsbrottslighet förekommer oriktiga arbets- givarintyg som ligger till grund för utbetalningar från välfärds- systemen. Sådana handlingar kan också ha betydelse för beslut om folkbokföring. I rapporten som dörröppnare till välfärdssystemet (Brå 2015:8) lyfter Brå fram att ett problem med arbetsgivarintygen är att det saknas standardisering av dem, vilket leder till att det är svårt för myndigheterna att skilja på äkta och felaktiga intyg. Brå har i sin undersökning identifierat handskrivna, svårtydda och även i andra avseenden bristfälliga intyg samt sett att de uppgifter som lämnas i många fall godtas, även om det i vissa fall initieras en utredning om inkomsten. När det gäller arbetsgivarna konstaterar att dessa har få incitament att vara, såsom det uttrycks, kontrollanter i välfärds- systemet (s. 117). I rapporten lyfter Brå vidare fram att felaktiga arbetsgivarintyg kan vara av olika karaktär. Intyget kan vara helt falskt, dvs. personen har inte alls arbetat på den arbetsplats som intyget avser. Arbets- givarens namnteckning är då förfalskad och uppgifter om lön, anställningstid och arbetsplats är följaktligen påhittade. Ofta har personen själv upprättat hela intyget samt skrivit under och därmed förfalskat en namnteckning. anges det egna telefonnumret eller en kompis telefonnummer som kontakt till arbetsgivaren. Korrekta uppgifter i register förebygger brott Intyget kan också vara delvis falskt om det är undertecknat av en faktisk arbetsgivare, men innehåller manipulerade eller ändrade upp- gifter. Antingen har lönen justerats eller så har arbetad tidsperiod ändrats. Ofta krävs det att man arbetat för att exempelvis erhålla arbetslöshetsersättning. I dessa fall är det arbetstagaren själv som lämnar uppgiften till myndigheten. För att säkerställa att upp- gifterna är korrekta i sådana här intyg kan kontroll ske med arbetsgivaren. (s. 37) Enligt Brå kan falska och delvis falska arbetsgivarintyg också vara upprättade i maskopi med arbetsgivaren. Det kan vara ett intyg som bygger på en korrekt anställning, men där arbetsgivaren medvetet anger felaktiga uppgifter om tjänsten. Det finns även fall där arbets- givaren helt hittat på en anställning. Personen som intyget avser har ingen verklig anställning eller arbetar svart i företaget, men får en vit tjänst genom intyget. Det finns fall där intyget var utfärdat av en familjemedlem i vars företag sökanden enligt intyget ska ha arbetat, men vid kontroll saknades inbetalda skatter och avgifter till Skatte- verket. kan det även röra sig om en köpt tjänst, där arbets- givaren skriver ett felaktigt intyg mot betalning. I dessa fall är det inte tillräckligt att en kontroll sker med arbetsgivaren utan upp- gifterna måste säkerställas på annat sätt. (s. 37) En handling som begärs in för att kontrollera uppgifter om lön är lönespecifikationen. Även dessa kan variera mycket i utformning och i hur pass detaljerade uppgifterna är. Inte heller för lönespeci- fikationens del finns några krav på hur den ska utformas. Den kan bestå av några handskrivna rader eller vara så illa skriven att det knappt framgår hur mycket lön en person har fått eller från vilket företag. Det blir då upp till handläggarna på myndigheterna att för- söka avgöra om det har utgått någon lön eller om beloppet stämmer överens med vad som faktiskt har betalats ut. När det gäller möjlig- heterna att kontrollera lönespecifikationer som avser kontanta löne- utbetalningar är detta oftast omöjligt. (s. 39) Brå tar också upp sådana problem med uppgifter från en arbets- givare som har betydelse för att medborgare utanför EU ska få arbetstillstånd i där det visat sig att arbetstillstånd blivit före- mål för handel. (s. 39-40) Som framgår ovan kan ett anställningsförhållande styrkas genom handlingar som ser ut på en rad olika sätt. Utredningen delar Brås bedömning om att det är svårt för myndigheterna att skilja på Korrekta uppgifter i register förebygger brott äkta och felaktiga intyg när det inte finns någon standardisering av handlingarna. Det är dessutom angeläget att kvaliteten i innehållet säkerställs. Enligt vår mening är det orimligt att en handläggare i flera fall ska vara hänvisad till att gissa sig till uppgifterna i ett intyg för att sedan lägga dem till grund för ett beslut om ersättning från välfärdssystemen. Det krävs därför att intyg om anställnings- förhållanden utformas på ett annat sätt och att kvaliteten i innehållet höjs. Detta kan ske, t.ex. genom att uppgifterna inhämtas genom ett fastställt formulär. En lämplig benämning på en sådan handling är arbetsbevis. Den närmare utformningen av arbetsbeviset Hos finns ett flertal uppgifter som rör arbets- givare och arbetstagare varav vissa normalt sett är offentliga. Dessa är också tillgängliga så att enskilda kan ta del av upp- gifterna på ett lättillgängligt sätt, t.ex. uppgift om huruvida ett före- tag är godkänt för F-skatt eller registrerat som arbetsgivare. För- utom offentliga uppgifter behöver ofta utbetalande myndigheter få del av sekretessbelagda uppgifter. Sådana uppgifter ligger också ofta till grund för myndigheternas beslut om utbetalningar och inhämtas från den som beslutet rör eller dennes arbetsgivare. Utredningen anser att ett arbetsbevis ska tillhandahållas av Skatte- verket och kunna inhämtas genom en av tillhandahållen automatiserad tjänst. Uppgifterna i arbetsbeviset ska kunna anpassas beroende på i vilket sammanhang beviset ska användas och beroende på vem som är frågeställare. Uppgifterna ska presenteras på ett standardiserat sätt i ett fastställt formulär. Eftersom sekretess i detta sammanhang inte gäller gentemot den som uppgifterna avser innebär förslaget att en arbetsgivare ska kunna hämta ut uppgifter om sitt eget företag liksom en arbetstagare kan hämta ut sekretessbelagda uppgifter om sig själv. Vissa uppgifter bör också kunna inhämtas direkt av den beslutande myndigheten. Genom utredningens förslag kommer flera uppgifter om arbetsförhållanden att presenteras på ett standardiserat sätt, vilket i sin tur innebär att intyget blir svårare att förfalska och uppgifterna svårare att manipulera. En utbetalande myndighet som misstänker att uppgifter har förvanskats bör också ha möjlighet att kontakta för att kontrollera att upp- Korrekta uppgifter i register förebygger brott gifter i arbetsbeviset är riktiga. Enligt utredningens bedömning kom- mer en sådan ordning att avsevärt förbättra kvaliteten på intygen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår utredningen att Skatte- verket ges i uppdrag att ta fram ett standardiserat intyg innehållande uppgifter om arbets- och anställningsförhållanden. I uppdraget bör, utifrån de utbetalande myndigheternas och arbetslöshetskassornas behov av uppgifter, ingå att närmare specificera vilka uppgifter som kan och bör tillhandahållas. Vidare måste ett arbetsbevis utformas så att det fungerar inom ramen för en modern e-förvaltning och inte utgör en omotiverad belastning för berörda myndigheter och en- skilda. Dessutom måste det säkerställas att uppgifterna i arbets- beviset kan kontrolleras av mottagande myndigheter och arbetslös- hetskassor. I uppdraget bör också ingå att utreda behovet av de för- fattningsändringar som krävs för införandet av en sådan tjänst bl.a. i fråga om behandling av personuppgifter för sådant ändamål. 7.4.5Migrationsverket ges direktåtkomst till uppgifter i andra myndigheters databaser Utredningens förslag: I likhet med föreslår vi att ska medges direktåtkomst till vissa särskilt angivna uppgifter hos (beskattnings- databasen), (utsöknings- och indriv- ningsdatabasen) samt och Pensionsmyndig- heten (socialförsäkringsdatabasen), om uppgifterna behövs för handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet enligt 5 kap. UtlL eller ansökningar om arbets- tillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket samma lag eller för kontroll av sådana arbetstillstånd. Korrekta uppgifter i register förebygger brott Skälen för utredningens förslag handlägger bl.a. ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd. Bestämmelser om detta liksom vill- koren för sådana tillstånd finns i utlänningslagen och utlännings- förordningen. Av 5 kap. 10 § UtlL framgår att får bevilja en utlänning ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om utlänningen önskar vistas här i landet för antingen arbete, studier, besök eller för att bedriva näringsverksamhet. Förutsättningarna för att bevilja en utlänning arbetstillstånd anges i 6 kap. 2 § UtlL. En grundläggande förutsättning för att arbetstillstånd ska beviljas en utlänning som erbjudits en anställning är att anställningen gör det möjligt för utlän- ningen att försörja sig. Det innebär bl.a. att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från anställningen inte är så låg att han eller hon behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453), SoL, för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (prop. 2007/08:147 s. 59). En annan grundläggande förut- sättning för arbetstillstånd är att de erbjudna anställningsvillkoren (lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor) inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. För den som i en nystartad verksamhet vill anställa en person som är medborgare i ett land utanför EU gäller särskilda krav. Migrations- verket betraktar en verksamhet som bedrivits än som nystartad. Förutom de regler som redogjorts för ovan och som gäller för alla arbetsgivare ska den som har en nystartad verksamhet också redovisa hur företaget klarar av att garantera lön för den som söker arbetstillstånd. ger arbetstillstånd för en tidsperiod mot- svarande anställningstiden, dock längst (6 kap. 1 och 2 a §§ UtlL). Arbetstillståndet kan därefter förlängas, men den samman- lagda tillståndstiden får vara högst . Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete. En utlänning som i sammanlagt haft uppehållstillstånd för arbete får beviljas permanent uppehållstillstånd. Korrekta uppgifter i register förebygger brott Uppehållstillstånd får också beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om han eller hon ska bedriva näringsverksamhet måste förmåga att bedriva den aktuella verksamheten finnas (5 kap. 5 § UtlL). I 7 kap. UtlL finns bestämmelser om återkallelse av uppehålls- tillstånd för arbete och arbetstillstånd. Återkallelse får till exempel ske om en utlänning medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller med- vetet förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få till- ståndet. Frågan om direktåtkomst har utretts tidigare För handläggningen av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd samt för efterföljande kontroll behöver Migra- tionsverket inhämta uppgifter som har betydelse för myndighetens prövning. Många av uppgifterna finns hos , Kronofogde- myndigheten och . Frågan om direktåtkomst till uppgifter i andra myndigheters databaser har varit aktuell i flera olika sammanhang. I en av utarbetad departementspromemoria Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57) föreslogs bestämmelser som medger direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas, utsöknings- och indrivningsdatabas samt och socialförsäkrings- databas. För att handläggning av ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd ska kunna ske snabbt och effektivt var det enligt promemorian angeläget att Migrations- verket skulle få tillgång till vissa uppgifter hos nämnda myndigheter. I propositionen som behandlade promemorians lagförslag i övrigt behandlades inte direktåtkomsten (prop. 2013/14:227). Regeringen ansåg i stället att förslaget i den del som avsåg direktåtkomsten behövde analyseras ytterligare. I samband med att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utarbeta förslag till en lag avseende behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen fick utredaren också i uppdrag att vidare utreda ett mer effektivt informationsutbyte mellan Migrations- Korrekta uppgifter i register förebygger brott verket och , respektive Kronofogde- myndigheten. utlänningsdatautrednings () betänkande (SOU 2015:73) föreslogs återigen att skulle medges direktåtkomst till vissa personuppgifter i Skatte- verkets beskattningsdatabas, utsöknings- och indrivningsdatabas samt och Pensions- myndighetens socialförsäkringsdatabas. Det kan nämnas att i remissvar från Datainspektionen (Ju 2015/05766/L7) konstaterades att utredningen på ett bra sätt redogjort för de behov som Migra- tionsverket har av uppgifter från , Kronofogdemyndig- heten och . Datainspektionen ansåg vidare att utredningen genom analysen beaktat vad Datainspektionen framfört i remissvar (dnr 1378-2013) över departe- mentspromemorian Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbets- kraftsinvandring (Ds 2013:57). Datainspektionen tillstyrkte att medgavs den direktåtkomst som utredningen föreslog. I den efterföljande proposition som låg till grund för en ny lag om behandling av personuppgifter i den verksamhet som , och utlandsmyndigheterna bedriver enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (prop. 2015/16:65) behandlades inte direktåtkomst. Förslaget i nu aktuella delar har ännu inte lett till lagstiftning utan bereds i . Bättre kontroll i beslut om uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd motverkar oriktiga intyg om arbete beslut om uppehållstillstånd för arbete eller arbets- tillstånd har stor betydelse för efterföljande bedöm- ning av folkbokföringsfrågan. Beslutet kan också grunda en rätt till utbetalningar från välfärdssystemen. Vid sin prövning ska bl.a. vara uppmärksamt på att anställningsavtalen inte är skenavtal (prop. 2007/08:147 s. 37). I prövningen av arbetstillstånd ska handläggare också göra en bedömning av arbetsgivarens förmåga att fullgöra sina för- pliktelser gentemot arbetstagaren. Enligt vår mening är det därför angeläget att har tillgång till den information som behövs för att bedöma riktigheten i de uppgifter som lämnas av Korrekta uppgifter i register förebygger brott sökanden och som ligger till grund för beslut om uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd. behov av uppgifter redovisas utförligt i betänkande (s. 366 f.) där de bedömer att uppgifterna som efterfrågas av är av betydelse för att myndigheten ska kunna handlägga aktuella uppehållstill- stånd och arbetstillstånd på ett rättssäkert och effektivt sätt. Vi delar den bedömningen och hänvisar i huvudsak till vad som anförs där. Utifrån nu aktuellt perspektiv vill vi särskilt lyfta fram den brottsförebyggande betydelse ett effektivare informationsutbyte får för såväl att beslut ska bli rätt från början som för den efterföljande kontrollen. Om kan få del av uppgifter under löpande tillståndstid, t.ex. en uppgift om ändrade förhållanden, som att en arbetsgivare är registrerad som arbetsgivare, kan det bidra till att blir uppmärksamt på att det kan finnas skäl att överväga återkallelse av uppehålls- eller arbetstillståndet. Något elektroniskt informationsutbyte i nu aktuellt avseende förekommer inte mellan och övriga myndig- heter. Det informationsutbyte som förekommer i samband med ärendehandläggningen i vissa fall sker genom att handläggare hos inhämtar uppgifter från bl.a. genom skriftliga förfrågningar eller genom förfrågningar via telefon. Upp- gifter inhämtas annars genom att den sökande själv ombeds kom- plettera med efterfrågade uppgifter. Utredningen anser inte att detta är en tillfredställande ordning och menar att kvaliteten i Migrations- verkets beslut om uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd avsevärt skulle höjas om det kan säkerställas att uppgifter som finns hos annan myndighet kommer till del i fullständig och oförändrad form. En sådan ordning skulle också leda till att servicen för den enskilde förbättras avsevärt eftersom handlägg- ningen kommer att gå snabbare och blir smidigare för den enskilde då myndigheten själv kan inhämta uppgifterna. Det är även till nytta för de lämnande myndigheterna som skulle slippa ett stort antal förfrågningar. Sammantaget delar vi den bedömning som Utlänningsdatautred- ningen gör i sitt betänkande och menar att övervägande skäl talar för att ge möjlighet att själva genom direktåtkomst Korrekta uppgifter i register förebygger brott inhämta vissa nödvändiga uppgifter. Vi ansluter oss till den integri- tetsanalys som görs där och anser att skälen för en direktåtkomst väger tyngre än de integritetsskäl som talar emot. Vad gäller utform- ningen av författningsförslag hänvisar vi också i denna del till Utlän- ningsdatautredningens betänkande. Det bör nämnas att frågan även behandlas av Utredningen om åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbets- marknaden (SOU 2016:91 s. 85–95) vars förslag och motiveringar i huvudsak överensstämmer med de som lämnats av Utlänningsdata- utredningen. 7.5Ett effektivare och mer ändamålsenligt informationsutbyte 7.5.1Skatteverkets direktåtkomst till verksamhetsregister utökas Utredningens förslag: direktåtkomst till Migra- tionsverkets verksamhetsregister utökas till att omfatta vissa särskilt angivna uppgifter som myndigheten behöver för hand- läggning av ärenden om folkbokföring. Skälen för utredningens förslag Bestämmelser som reglerar åtkomst till verksam- hetsregister finns i utlänningsdatalagen (2016:27), UdL, och i utlänningsdataförordningen (2016:30), UdF. Författningarna trädde i kraft . I 19 § UdL anges att direktåtkomst till personuppgifter hos endast får medges Polis- myndigheten, Säkerhetspolisen, utlandsmyndigheterna, Försäkrings- kassan, , och i vissa fall en part eller en parts ombud eller biträde för personuppgifter i partens ärende. I 8–13 §§ UdF anges i vilken utsträckning direktåtkomst kan medges. I 13 § samma förordning behandlas frågan om direkt- åtkomst för . Denna begränsas till de personuppgifter som myndigheten behöver för handläggning av en ansökan om Korrekta uppgifter i register förebygger brott identitetskort enligt lagen (2015:899) om identitetskort för folk- bokförda i . Direktåtkomsten får endast avse uppgift om namn och personnummer, längd, fotografi, underskrift, typ av rese- handling, resehandlingens nummer och giltighetstid samt bevis om uppehållstillstånd. 2015/16:65 s. 88 f.) Av 14 § förordningen (2015:904) om identitetskort för folkbok- förda i framgår att har rätt att ta del av uppgifter som behandlar enligt 11 § UdL vid direktåtkomst. Vidare framgår av samma bestämmelse att på begäran av ska lämna ut sådana uppgifter till Skatte- verket som anges i 13 § andra stycket UdF och som behöver för handläggningen av en ansökan om identitetskort. I 14 § sista stycket förordningen om identitetskort för folkbokförda i anges att tillgången till uppgifter som avses i första stycket i samma paragraf ska begränsas till de som varje tjänsteman behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Enligt nuvarande reglering saknar möjlighet till direktåtkomst till register för handläggning av folkbokföringsärenden. Däremot finns det i 7 kap. 15 b § UtlF en bestämmelse som anger att på begäran av Skatte- verket ska lämna ut uppgifter om namn, person- eller samordnings- nummer, ansökan om uppehållskort och beslut om uppehållskort med skälen för beslutet, om uppgifterna behövs för handläggning av ett ärende om folkbokföring. Uppgifter från verksamhetsregister är nödvändiga för korrekta beslut om folkbokföring När det gäller frågan om vilka konkreta uppgifter som har behov av genom direktåtkomst har bl.a. nedanstående behov och syften framförts till utredningen. 1.Namn och personnummer. Skälen till att personnummer behövs är att detta är en nödvändig identifikator för att säkerställa att det är samma person som är aktuell hos respektive myndighet om personen redan varit folkbokförd. När det gäller namn är det en avgörande uppgift för att bygga en identitet tillsammans med födelsetid, kön och medborgarskap (se nedan). Korrekta uppgifter i register förebygger brott 2.Samordningsnummer, födelsetid och kön. Uppgifter avseende sam- ordningsnummer är liksom personnummer viktiga identifikatorer i syfte att säkerställa att det är samma person som är aktuell hos respektive myndighet. När det gäller födelsetid och kön är det avgörande uppgifter för att bygga en identitet tillsammans med namn och medborgarskap. Medborgarskap är en viktig uppgift för bedöm- ningen av t.ex. bosättning, vid prövning av uppehållsrätt, med- borgarskap för eventuella barn eller av civilstånd. 4.Civilstånd och familjeförhållanden. Uppgifter om civilstånd och familjeförhållanden är viktiga uppgifter i syfte att koppla till rättigheter såsom exempelvis anknytning vid uppehållstillstånd, förmåner kopplade till barn etc. Det är därför viktigt att dessa lämnas tidigt och att det finns en konsekvent hantering mellan myndigheterna. Vidare ger det förutsättningar för att underrätta när det inkommer uppgifter som inte funnits med vid prövningen av uppehållstillstånd. Det gäller såväl vid invandringstillfället som vid rättelser, kompletteringar och ändringar efter att personen bott i eller i samband med medborgarskapsprövning. Vid flyttning till är information om adressen som personen flyttar till ett krav. För personer som har en kommunanvisning är det vidare avgörande på vilken adress och fastighet personen är folkbokförd för exempelvis bedömning av etableringsersättning.