sou · H5B362 · 2017-06-22 00:00:00 — Förslag till åtgärd: Senast i Fud-program 2019 bör det finnas beskrivningar av vilka beräkningstekniker som ska användas och vad de termodynamiska studierna syftar till, samt av vilka metoder som ska användas för att studera fördelningen av fosfor i koppar. Att man i detalj känner till kopparhöljets eventuella deformationer vid olika belastningar och belastningsriktningar är en förutsättning för att kunna validera en krypmodell. Förslag till åtgärd: Fortsatt forskning om hur spårämnen som t.ex. fosfor kan förändra koppars kemiska och mekaniska egenskaper bör bedrivas. Detta är en förutsättning för att kunna utvärdera kopparkapselns hållfasthet under förvarsförhållanden. Forskningen kring en validerad krypmodell bör redovisas , dock senast i Fud-program 2019. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 Forskning om vätets roll i olika mekanismer av kopparkorrosion och i krypning, och hur vätet påverkar kopparns materialegenskaper är viktig och bör fortsätta bedrivas enligt beskriven plan, liksom studierna när det gäller påverkan av kopparinnehåll i strålningsinducerad försprödning av segjärn. Förslag till åtgärd: Det är nödvändigt att beräkningsstudierna kompletteras med verifierande experimentella försök och att detta redovisas senast i Fud-program 2019. vill uppmärksamma SKB på att man bör ta hänsyn till statisk och dynamisk deformationsåldring s.k. blåsprödhet vilket är en försprödningsmekanism hos segjärn som inte har studerats.8, 9 Denna form av mekanisk försvagning kan på ett negativt sätt påverka insatsens mekaniska egenskaper. Förslag till åtgärd: Det bör göras en litteraturstudie av blåsprödhet , dock senast i Fud-program 2019. Det är viktigt för att kunna ta ställning till hur allvarligt detta kan påverka KBS-3- kapselns mekaniska egenskaper och därmed säkerheten . När det gäller kapselns konstruktion saknas en utförlig omvärldsanalys i Fud-program 2016. Det borde ha funnits en beskrivning av den utveckling av kapslar som pågår i tillsammans med en jämförelse och en utvärdering i förhållande till KBS-3-kapseln. Förslag till åtgärd: Forskningen kring kapslar som pågår i bör redovisas senast i Fud-program 2019. Det bör då även finnas med en mer allmän diskussion om eventuell utveckling av och flexibilitet kring kapseln och KBS-3-konceptet. Kapitel 9 i Fud-program 2016: Cementbaserade material Forskningsprogrammet om cementbaserade material är väl beskrivet och motiverat. Modellerade data har delvis verifierats med experimentella studier. 8Honeycombe, R.W.K. och Bhadeshia, H.K.D.H. Steels Microstructure and Properties. 9Pihlajamäki, T. Characterization of Strain Aging with Full-field Strain Measurements. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 Förslag till åtgärd: Det behövs ytterligare verifieringar av modellerade resultat som t.ex. i avsnitten 9.1.6 Inverkan av tillsatsmaterial och 9.1.8 Inre och yttre laster och dessa bör redovisas senast i Fudprogram . Kapitel 10 i Fud-program 2016: Buffert, återfyllning och förslutning 10.2 Bentonitmaterialets egenskaper i mättat tillstånd Försenad vattenmättnad av bufferten bör behandlas tillsammans med skjuvlaster i berget. Forskningsprogrammen i detta kapitel är kortfattat beskrivna och det framgår inte klart vilka forskningsinsatser som är planerade. Att enbart ange att mätningar ska fortsätta är inte tillräckligt. Förslag till åtgärd: De planerade forskningsinsatserna bör förtydligas och redovisas senast i Fud-program 2019. 10.3 Bentonitmaterialets utveckling efter vattenmättnad Felgränser i mätvärdena (se figur 10-12) bör redovisas för att resultaten ska kunna utvärderas. Förslag till åtgärd: Redovisningen av felgränser i mätvärdena bör finnas med senast i Fud-program 2019. Kapitel 11 i Fud-program 2016: En samtolkning av geologisk och hydrogeologisk information som inhämtas under driftfasen kommer att ingå i modelleringar för att identifiera och karakterisera kritiska strukturer som har negativ påverkan på ett slutförvar för använt kärnbränsle. En bättre karakterisering av kritiska strukturer kan, enligt SKB, leda till att färre deponeringshål förkastas i onödan. Det framgår inte i Fud-program 2016 hur observationer och mätningar av kritiska strukturer ska användas för att avspegla deras Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 verkliga rumsliga utbredning i tre dimensioner och hur de modellerade kritiska strukturerna ska verifieras. Förslag till åtgärder: Det bör senast i Fud-program 2019 redovisas en strategi för hur oidentifierade men potentiellt kritiska strukturer som kan påverka säkerheten av förvaret ska hanteras. Det bör även redovisas tydligare kriterier kring urvalsmetoder som ska minska att antalet deponeringshål förkastas. 11.3 Modellering av diskreta spricknätverk (DFN) Berggrunden utgörs av ett heterogent material med sprickor som inte är cirkulära. Det är därför nödvändigt att den geologiska komplexiteten förenklas i modelleringsprogram, vilket gör att DFN- modellerna (modeller av bergets spricknätverk) inte helt avspeglar verkligheten. Förutom att modellerna är förenklingar av verkligheten kan det diskreta spricknätverket påverkas av förändringar i berget på grund av själva slutförvaret, både under drift och efter förslutning. Det är också viktigt att modellerna kan valideras och att det framgår hur detta ska göras. Förslag till åtgärd: Det bör redovisas en strategi senast i Fudprogram för hur resultat från och osäkerheter i olika modelleringar hanteras och hur de kan valideras. Påverkan av islast på bergets flödes- och transportegenskaper Bergets termo-hydro-mekaniska (THM) egenskaper är viktiga för säkerheten och förvaret som sådant kommer att påverka dessa. SKB planerar att utveckla ett flertal modelleringsverktyg som har möjlighet att integrera olika processer såsom flöde, vattengeokemi, transport och mikrobiologi. Det framgår inte tillräckligt tydligt i Fud-program 2016 vilka modeller som ska integreras med eller i de planerade THM- modellerna. Det är också oklart om dessa sedan tillsammans ska integreras med olika klimatscenarier. Förlag till åtgärd: Det bör senast i Fud-program 2019 vara förtydligat vilka olika modeller som kommer att vara integrerade och om de ska integreras med klimatscenarier. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 11.11 Seismisk påverkan på säkerhet efter förslutning Seismisk aktivitet sker framför allt utmed befintliga strukturer och påverkar spricknätverket i berggrunden. För att öka förståelsen för hur både större och mindre deformationszoner är relaterade till varandra och till tidigare och pågående seismisk aktivitet bör de kartläggas och undersökas i detalj. Förslag till åtgärd: En plan för att kartlägga och undersöka i detalj hur både större och mindre deformationszoner är relaterade till varandra och till tidigare och pågående seismisk aktivitet bör redovisas senast i Fud-program 2019. 11.13 Inducerade rörelser i bergmassan orsakade av termisk, seismisk eller glacial belastning Det kan finnas sprickor som inte nödvändigtvis är vattenförande under uppförande och drift och de kan dessutom vara mycket diskreta (icke iögonfallande). Även om sådana sprickor inte skär ett deponeringshål kan de vidgas av kryprörelser och kan därmed potentiellt bli transportkanaler för både vatten och frigjorda radionuklider, om skada på kapsel och buffert uppstått. Förslag till åtgärd: Det bör senast i Fud-program 2019 fastställas och redovisas diskriminerande kriterier för sprickegenskaper i anslutning till tunnlar och deponeringshål eftersom torra sprickor med tiden kan bli vattenförande. 3.3Del III Avveckling av kärntekniska anläggningar Fud-program 2016 innehåller allmänna redogörelser för hur avvecklingsarbetet inom Unipers och koncerner planerats i det korta tidsperspektivet. Det finns ingen planerad forskning för utveckling eller utvärdering av rivningsprocessen beskriven. SKB skriver i Fud-program 2016 att avveckling och rivning av reaktorer är en juridisk och organisatorisk fråga som kan lösas med planering och logistik. SKB menar att det handlar om att anpassa teknik snarare än att utföra grundforskning. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 Förslag till åtgärd: Fud-program 2019 bör innehålla motiveringar för SKB:s uppfattningar i denna fråga, inte minst med tanke på hur lite erfarenhet som finns i när det gäller avveckling. Kapitel 14 i Fud-program 2016: Förutsättningar för avveckling av kärntekniska anläggningar 14.3 Nationell och internationell samordning Det är bra att SKB och kärnkraftsföretagen är med i flera internationella grupper inom området avveckling och rivning, men det behövs en mer utförlig omvärldsanalys. Det finns 447 aktiva kärnkraftsreaktorer i världen.10 Över 150 reaktorer har stängts och omkring 17 av dessa har fullständigt avvecklats. Det finns alltså en del beprövade tekniker och utrustning för att demontera kärntekniska anläggningar.11 Förslag till åtgärd: Det bör senast i Fud-program 2019 finnas en mer utförlig beskrivning av de internationella erfarenheter som finns om avveckling och rivning. Forsknings- och utvecklingsinsatser som kan komma att behövas för att komplettera de erfarenheter som dokumenterats vid tidigare avvecklingar bör även de redovisas. 3.4Del IV Övriga frågor Kapitel 20 i Fud-program 2016: Bevarande av information och kunskap genom generationer Det är positivt att SKB deltar i olika projekt med relevanta frågeställningar för informations- och kunskapsbevarande. Projektet , Knowledge and Memory across Generations tar dock slut . SKB gör bedömningen att varken SKB, myndigheterna eller andra delar av samhället kan bestämma definitivt hur man ska göra långt in . SKB anser att den enda meningsfulla handlingsplanen är att hålla frågan levande och sprida kunskapen om behovet. 10http:///nuclear-basics/global-number-of-nuclear-reactors.aspx (hämtad ). 11http:///information-library/nuclear-fuel-cycle/nuclear-wastes/ decommissioning-nuclear-facilities.aspx. (hämtad ). Här finns bland annat en lista över 150 stängda reaktorer. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 skriver också att en förutsättning för att lyckas är ett intresse och engagemang från flera samhällssektorer. Det finns mycket internationell aktivitet kring frågan och det tvärvetenskapliga forskningsfältet om samhälleligt minne är välutvecklat och bör utgöra en viktig grund för SKB:s forskning om bevarande av information och kunskap . Förslag till åtgärd: Även om det inte slutgiltigt går att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas på mycket lång sikt bör det i Fud-pro- gram 2019 finnas en sammanhållen vetenskaplig framställning som visar kunskapsläget och forskningsbehovet. Kapitel 21 i Fud-program 2016: Deponering i djupa borrhål Fud-program 2016 beskriver kortfattat frågan om deponering i djupa borrhål. Förslag till åtgärd: förutsätter att SKB fortsatt bevakar forskningen inom området och gör en redovisning i frågan i kommande Fud-program 2019. Om ett genombrott av tekniken sker och metoden utvecklas på ett avgörande sätt, bör SKB utvärdera om det påverkar valet av bästa möjliga teknik. 4 Inför kommande Fud-program 4.1Områden som bör finnas med i kommande Fud-program Sammanfattning för icke experter I Fud-program 2016 Del I kapitel 5 finns en översikt av SKB:s fortsatta forsknings- och utvecklingsbehov, vilket i princip är bra. Det behöver dock vara ännu mer populärt skrivet för att kunna läsas av icke experter. Kapitlet behöver också ge en pedagogisk och kortfattad överblick över den forskning och utveckling som genomförts och som kvarstår med syftet att underlätta insyn för alla som berörs. Förslag till åtgärd: anser att det i Fud-program- men framöver bör finnas en tydligare översikt av vilka områden som SKB bedömer att det behövs ytterligare forskning inom, och även omfattningen av de återstående forskningsinsatser som krävs för att kunna ta hand om kärnavfallet och det använda kärnbränslet på ett långsiktigt säkert sätt. I Fud-program 2016 saknas det en beskrivning av hur kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen inom organisationen ska säkras i ett tidsperspektiv på 50−100 år. Att detta har stor strategisk betydelse för , och inte minst för SKB, visas av att regeringen gett () i uppdrag att utreda den långsiktiga kompetensförsörjningen inom SSM:s ansvarsområde med slutrapport . Det är viktigt för säkerhetsarbetet att SKB behåller och stärker sin kompetens och därmed kan behålla myndigheternas och allmän- Ett tydligt och informativt Fud-program kan vara ett strategiskt verktyg för detta. Förslag till åtgärd: Kompetensförsörjningsfrågor bör beskrivas mer utförligt i Fud-program 2019. Det bör finnas en redogörelse för inom vilka kärntekniska kompetensområden brister kan uppstå och vilka behov som finns när det gäller utbildning och forskning vid svenska universitet och högskolor. SKB genomförde ett samhällsforskningsprogram 2004−2011, men redovisade i Fud-program 2013 att man inte planerar att starta något nytt forskningsprogram. SKB:s uppfattning var då att forskningsinsatser inom området framöver framför allt bör finansieras genom att olika forskare ansöker om medel hos exempelvis statliga eller privata forskningsråd. SKB skrev dock avslutningsvis att man är beredd att finansiera forskningsprojekt med samhällsvetenskaplig inriktning inom områden som bedöms som viktiga för SKB:s verksamhet, särskilt i det fortsatta arbetet i och kommuner.1 I Fud-program 2016 nämns samhällsvetenskaplig forskning endast i samband med informationsbevarande över generationer. Det saknas en diskussion om varför endast detta finns kvar. Förslag till åtgärder: SKB bör följa upp och ta fasta på sitt eget förslag att finansiera forskningsprojekt av vikt för det fortsatta arbetet i de berörda kommunerna, med vilka de eventuellt ska samarbeta framöver. hänvisar därutöver också till sitt förslag från yttrandet över Fud-program 20132 att framtida Fud-program bör beskriva: •ekonomiska, politiska och sociala omvärldsförändringar som kan påverka genomförandet av slutförvarsprojektet.3 1Fud-program 2013, avsnitt 29.5, s. 519 f. SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013, s. 74 f. 3Kärnavfallsrådet har i SOU 2017:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. − en fråga i ständig förändring, skrivit om framtidsscenarier för slutförvarsprojektet (kap 3). •organisationsfrågor och säkerhetskultur. I Fud-program 2010 fanns avsnittet ”1.4 Kompetens och organisation” med. Fudprogrammet bör framöver innehålla en översikt av företaget , detta för att det ska bli tydligt hur företaget utvecklas . När det gäller säkerhetsfrågor bör SKB bland annat följa forskning kring MTO-frågor (samband mellan människa, teknik och organisation). Kulturarv och avveckling av reaktorer Den första reaktorn på tur att rivas är Ågestareaktorn.4,5 Den är unik och har ett kulturhistoriskt värde.6 Kulturarvsfrågor berörs inte varken när det gäller eller när det gäller övriga reaktorer. Förslag till åtgärd: Kommande Fud-program bör nämna forsknings- och utvecklingsfrågor när det gäller avvecklade reaktorer som kulturarv. Detta kan ske i samarbete med exempelvis . Flexibilitet och bästa möjliga teknik Det bör finnas utförligare beskrivningar av vilka möjligheter till handlingsalternativ som finns vid förändrade förutsättningar. Hur ska SKB följa upp forskning och ta till sig forskningsresultat från internationell forskning under ? Det är en inte alltför avlägsen tanke att forskningen förväntas medföra både förbättrade tekniker, ny kunskap och nya rön, vilka i sin tur sätter nya standarder som kan skilja sig från dem som finns . Hur planerar SKB att förhålla sig till detta, och vilken flexibilitet finns? Det kan gälla nya koncept, men även ändringar och förbättringar inom KBS-3-konceptet. utvecklas andra koncept i andra länder.7 4Kommentarer till Fud-program 2016, s. 250−252 om Ågesta-reaktorns avveckling. 5Tafvelin Heldner m.fl. 2008. − kärnkraft som kulturarv: Dokumentationsrapport. 6Tafvelin Heldner m.fl. 2013. ”Värdet av kärnkraftverk som kulturarv”, s. 7Se bland annat kapitel 3.2 i detta yttrande, avsnitt 8.3 Konstruktion. 4.2Forskning inom ramen för ansökningar som fått tillstånd bör finnas i kommande Fud-program anser att allt vetenskapligt arbete som SKB bedriver ska redovisas i kommande Fud-program, alltså även sådant som är relaterat till den verksamhet som fått tillstånd. Det är en förutsättning för att Fud-programmen framåt ska vara allsidiga och ge öppenhet och insyn i SKB:s arbete. Kärntekniklagstiftningen föreskriver en stegvis prövning av planerade slutförvarsanläggningar samt de olika mellanlager som kommer att behöva uppföras i samband med avveckling och rivning av kärnkraftsreaktorerna.8 När det exempelvis gäller att uppföra och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle återstår mycket vetenskapligt arbete. anser att eftersom det finns forskningsfrågor som är helt eller delvis obesvarade, framför allt frågor som rör säkerheten och de tekniska barriärernas tillförlitlighet (kopparkapseln och bentonitbufferten), så bör dessa fortsätta att redovisas i kommande Fud-program. Detta gäller oavsett om SKB får tillstånd eller inte, även om de kvarstående oklarheterna eventuellt skulle kunna lösas genom en fortsatt stegvis tillståndsprövning. Det skulle också möjliggöra att universitet och högskolor får fortsatt insyn i hela SKB:s vetenskapliga arbete och remissprocessen kring Fud-programmet, vilket skulle kunna bidra till att kvalitetsäkra SKB:s arbete. Forsknings- och utvecklingsverksamheten enligt 11 § och 12 § kärntekniklagen bör inte reduceras till att bli en fråga som enbart berör kärnkraftsbolagen och tillsynsmyndigheten, SSM. 8 SSMFS 2008:1, 4 kap 1 § och 2 § (föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i kärntekniska anläggningar). över SKB:s Fud-program 2016 har redovisat allvarliga brister i SKB:s Fud-program 2016. Jag delar rådets analys och vill understryka det problematiska i att rapporten inte uppfyller lagens krav. Vissa brister är så oroande ur ett säkerhetsperspektiv att de bör åtgärdas före Fud-program 2019. Det gäller dels de tre punkter som rådet särskilt anför (spänningskorrosion, kopparkrypning, samt blåsprödhet), dels kopparkorrosion i rent, syrgasfritt vatten, dels djupa borrhål. När det gäller spänningskorrosion, kopparkrypning, samt blåsprödhet är bristerna i Fud-program 2016 så stora att regeringen, på motsvarande sätt som regeringen gjorde 2007, bör ställa som villkor att Fud-program 2016 kompletteras, förslagsvis i linje med de åtgärdsförslag som rådet lyft fram. Gällande kopparkorrosion i rent, syrgasfritt vatten så råder ännu vetenskaplig oenighet. SKB bör redovisa detta i ett komplement till Fud-program 2016, inklusive de slutsatser SKB drar och varför, samt hur SKB ser att den vetenskapliga osäkerheten ska hanteras ur ett säkerhetsperspektiv. Avslutningsvis bör regeringen ställa som villkor att Fud-program 2016 kompletteras med dels en utförlig och förutsättningslös redovisning av den alternativa metoden djupa borrhål, dels en redovisning av vilka Fud-insatser som SKB avser genomföra fram till nästa Fud. Review of hydrogeological elements in 2016 RD&D programme of SKB (TR 16-15). Extern rapport på: Elfwing, M., Evins, L., Z., Gontier, M., , P., . och Tunbrant, S. 2013. SFL concept study. SKB TR- 13-14. , A., , C., , J. och Puigdomenech, I. Samlad redovisning om kopparkorrosion i syrgasfritt vatten. SKBdoc 1473304 ver 1.0. Honeycombe, R.W.K. och Bhadeshia, H.K.D.H. Steels Microstructure and Properties. nuclear-reactors.aspx (hämtad ). (hämtad ). SOU 2017:8 Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2017. Kärnavfallet − en fråga i ständig förändring. yttrande över SKB:s Fud-program 2013. Pihlajamäki, T. Characterization of Strain Aging with Fullfield Strain Measurements. MSc thesis, . ”Klargörande beslut i projektet för SFR”. Pressmeddelande Maj 02, 2017, 11:00 CEST. Se: (hämtad ). Ytterligare information om kopparkorrosion i syrgasfritt vatten. SKBdoc 1540185 ver 1.0. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Tafvelin Heldner, M., , och , P. ”Värdet av kärnkraftverk som kulturarv” i 65, s. Tafvelin Heldner, M., , och , P. − kärnkraft som kulturarv: Dokumentationsrapport. Lag, proposition och förordning Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 1983/84:60 med förslag till ny lagstiftning på kärnenergiområdet. SSMFS 2008:1 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i kärntekniska anläggningar. med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för och naturresursdepartementet, statsrådet , anför Jag föreslår att en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning tillsätts med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. I propositionen 1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den statliga organisationen på Kärnavfallsområdet föreslog regeringen att läggs ned som egen myndighet och att verksamheten förs över till . I propositionen anfördes att det vetenskapliga råd – KASAM – som finns knutet till skulle ges en mer fristående ställning och knytas direkt till Miljö- och naturresursdepartementet som en utredning i stället för att i administrativt hänseende vara knutet till en myndighet. (1991/92:NU22, rskr.226) har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ändrad statlig organisation på kärnavfallsområdet. En särskild kommitté med vetenskaplig inriktning med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och med uppgift att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, bör alltså tillsättas. •vart tredje år med början , , i ett särskilt betänkande redovisa sin självständiga bedömning av kunskapsläget på kärnavfallsområdet. •senast efter den tidpunkt som anges i 25 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet redovisa sin självständiga bedömning av det program för den allsidiga forsknings och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor skall upprätta eller låta upprätta enligt 12 § Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kommittén bör även lämna råd i ärenden med anknytning till kärnavfallsområdet till och när detta begärs av dem. I mån av behov och tillgång på medel bör kommittén få företa Utrikes resor för att studera anläggningar och verksamhet inom kärnavfallsområdet samt anordna seminarier kring övergripande frågor inom kärnavfallshanteringen. Kommittén bör beakta regeringens direktiv till statliga kommittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inriktning (Dir. 1984:5) samt angående EG-aspekter i utredningsverksamheten (Dir. 1988:43). Kommittén bör bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter. Den bör också i mån av behov och tillgång på medel få anlita utomstående för särskilda uppdrag. Ordförande, ledamöter, sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde bör utses för en bestämd tid. Kommitténs uppdrag skall anses vara slutfört när regeringen beslutat i anledning av en ansökan om slutförvar för använt kärnbränsle och högaktivt kärnavfall i . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigar chefen för och naturresursdepartementet •att tillkalla en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning – omfattat av kommittéförordningen (1976:119) – med högst elva ledamöter med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, •att besluta om ordförande, ledamöter, sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde.