sou · H5B399 · 2017-12-07 00:00:00 — Potential för energieffektivisering i kommunernas och landstingens byggnader, WSP och Profu, 2016, s. 45. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Hur ser strukturen ut i bostadsbeståndet med avseende på energianvändningen? Var finns de huvudsakliga utmaningarna, problemen och möjlig- heterna från energieffektiviseringssynpunkt? Hur ser effektiviseringsmetoderna och deras kostnader ut visavi kraven på företagsekonomisk lönsamhet respektive möjlighet- erna till samhällsekonomisk nytta? Vad är BeBo? Beställargruppen, som har varit verksam , är ett nät- verk av 26 fastighetsägare som äger flerbostadshus från i söder till i norr. Sammantaget representerar medlemmarna av de svenska flerbostadshusen sett till andel av beståndet i kvadratmeter. BeBos huvudinriktning är att minska beroendet av både värme och el i flerbostadshus och att därmed minska påverkan på miljön. Gruppens aktiviteter ska genom en samlad beställarkompetens leda till att energieffektiva system och produkter utvecklas, introduce- ras och sprids tidigare på marknaden. bidrar med finansiering och kompetens till BeBo, som i sin tur för detta vidare till fastighetsägare med hjälp av bland annat demonstra- tionsprojekt som genomförs av medlemmarna. Projekten ska även bidra till att fastighetsägare som inte är med- lemmar i nätverket kan dra nytta av erfarenheterna och resultaten. har varit ett forum för detta. Bakgrunden till utredningens uppdrag till BeBo är den osäkerhet som tycks råda bland många fastighetsägare när det gäller att göra investeringar i energieffektiviserande åtgärder i bostadsbeståndet. För att en eventuell statlig effektiviseringsstimulans för bostadshus ska kunna utformas på ett träffsäkert sätt och även bidra till sam- hällsekonomisk nytta har utredningen haft behov av att få ta del av den kunskap och de erfarenheter i dessa frågor som BeBo har byggt upp. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Underlaget till BeBos rapport för utredningen22 är i huvudsak häm- tat ur gruppens verksamhet och främst från analyser av ett 50-tal fastigheter som var med i projektet . Halvera Mera genomfördes i två etapper under 2013-2015, Ett 30-tal fastighets- ägare fick i uppgift att utreda och beräkna hur de skulle kunna halv- era energianvändningen i planerade renoverings- eller ombyggnads- projekt. Fastighetsägarna representerade såväl kommunala bostads- företag och privata fastighetsägare som bostadsrättsföreningar med en geografisk, storleksmässig och åldersmässig spridning av pro- jekten. Även energiprestandatalen före åtgärder varierade. Målet för fastighetsägarna var att identifiera åtgärder som resul- terade i en halvering av energianvändningen. Den beräknade medel- besparingen i rapporterna uppgick till 77 kWh per kvm och år. Det motsvarar en förbättring av energiprestandan . Den förväntade nya energiprestandan ligger i genomsnitt på 50 kWh per kvm och år. I 38 renoveringsprojekt räknades en energibesparing fram på 50–. I övriga 15 projekt stannade besparingarna vid 32–. Resultaten visar att de fastighetsägare som uppnådde en teo- retisk halvering av energianvändningen undersökte fler åtgärder på framför allt värme-och ventilationssystemen men även på klimat- skärmen. Detta visar hur viktiga dessa åtgärder är för att nå en större energieffektivisering. De mest frekventa åtgärderna var byte av fönster, tilläggsiso- lering av vind och fasad, byte av termostatventiler och installation av frånluftsvärmepump (FVP) eller FTX-system. Den totala inve- steringskostnaden uppgick i genomsnitt till per lägenhet, varav i snitt räknades som underhåll. Kost- naderna för åtgärderna visade på mycket stor spridning mellan pro- jekten med några ytterligheter som översteg per lägenhet. understeg kostnaderna för ett 20-tal projekt per lägenhet. 22Energimyndighetens beställargrupp för energieffektiva bostäder (BeBo), Erfarenheter från BeBo angående möjligheter och hinder för att genomföra energieffektivisering i befintliga fler- bostadshus., WSP Environmental , , G. PM . 23Energimyndighetens beställargrupp för flerbostadshus (Bebo), Halvera Mera 1+2 – analys, 2015. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … För att få en relevant bedömning av en åtgärds energibesparing måste även dess förväntade livslängd ingå. För installationsåtgärder har i projekten antagits en livslängd och för byggnadstek- niska åtgärder en livslängd . Den totala energibesparing som respektive åtgärd beräknas ge under dess livslängd samt denna besparing per investerad krona framgår av Tabell 3.2. Källa: BeBo (2017). Medverkande fastighetsägare i projektet intervjuades också om vilka hinder de ansåg föreligga för att genomföra föreslagna åtgärder i större skala. Av Figur 3.11 framgår att det största hindret anses vara brist på lönsamhet, medan brist på kapital inte tycks vara något dominerande problem. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Källa: BeBo (2017). Resultaten i BeBos rapport visar att det är större åtgärder på värme- och ventilationssystem samt åtgärder på klimatskalet som är nyckeln till en stor energibesparing. De vanligaste åtgärderna som fastig- hetsägare i projektet undersökte var byte av fönster, tilläggsisolering av vind och fasad, byte av termostatventiler och installation av FVP eller FTX. Analysen visar också att de åtgärder som fastighetsägare väljer att utreda beror på fler faktorer än enbart de byggnadstekniska förutsättningarna. Möjligheterna att genomföra och få lönsamhet i energisparåtgärder varierar kraftigt beroende på de ekonomiska förutsättningarna i företag och bostadsrättsföreningar. Dessa för- utsättningar beror dels på den marknad som de agerar på, men ofta också på vilka affärsmodeller de tillämpar. Den kunskap och insikt de har i hur de ekonomiska kalkylerna ska hanteras och inte minst tolkas har också betydelse. Den kraftiga variationen av hur de be- dömer och beräknar lönsamheten beror ofta på hur de betraktar investeringen, om kostnaden för underhåll ska räknas in eller inte. Bostadsrättföreningar har ett större fokus på driftåtgärder än privata och kommunala bolag har. Fastighetsägare i norra har större fokus på klimatskalsåtgärder än de i södra och mellersta Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Bostadsrättsföreningar väljer ofta FVP framför FTX, lik- som fastighetsägare som har byggnader med en area över 7 000 kvm Atemp och fastighetsägare i stora kommuner. Fastighetsägare med äldre byggnader utreder ofta flera olika typer av åtgärder, medan ägare med nyare byggnader verkar vara mer fokuserade på en och samma typ av åtgärd. I fastighetsägarnas utredningar i Halvera Mera bedömdes ofta fasadisolering och FTX vara olönsamma, medan tilläggsisolering av vind och FVP ofta bedömdes vara lönsamma. Det har dock fram- kommit att valet av vilka åtgärder som fastighetsägarna går vidare med inte alltid är enbart beroende hur lönsam åtgärden är. Även om lönsamheten är en avgörande faktor, finns andra aspekter som också spelar in som tillgång till kapital, osäkerhet för att testa ny teknik, policybeslut från ledningen, underhållsbehov, interna orga- nisationsändringar m.m. 3.3.5Tekniska och ekonomiska potentialer för energieffektivisering i lokalbyggnadsbeståndet Utredningen har även uppdragit åt beställar- grupp för energieffektiva lokaler (BeLok) att redovisa bedömningar av följande frågor. Var finns de huvudsakliga utmaningarna, problemen och möjlig- heterna från energieffektiviseringssynpunkt i lokalbyggnads- beståndet? Hur ser effektiviseringsmetoderna och deras kostnader ut visavi kraven på företagsekonomisk lönsamhet respektive möjlighet- erna till samhällsekonomisk nytta? BeLok har dessutom haft i uppdrag att redovisa hur strukturen ser ut i lokalbyggnadsbeståndet med avseende på energianvändningen. Den delen av gruppens rapport har återgetts i avsnitt 3.2.2. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Vad är BeLok? Beställargruppen för energieffektiva lokaler, som har verkat , samlar 21 ledande svenska fastighetsföretag och förvaltare. Dessa äger och förvaltar tillsammans drygt 20 pro- cent av det samlade svenska beståndet av lokalfastigheter. Med- lemmarna är väl spridda inom alla lokalkategorier, med tyngdpunkt på de tre stora Skolor, Kontor och Vård. Dessutom finns en bland- ning mellan privata, kommunala och statliga aktörer. Ny energiteknik i form av energieffektiva system och produkter har i många fall svårt att ta sig in på marknaden på grund av olika barriärer. Exempel på barriärer är brister i kunskap om och förtro- ende för nya tekniklösningar, rädsla för att ta risker som nya tek- niker innebär och initialt höga investeringskostnader. Detta gäller även lösningar och komponenter som potentiellt kan vara mycket energieffektiva. Fastighetsägare får ofta inte gehör för att bli det första företaget som tar risken att införa teknik som inte är säkert prövad. Inom lokalsektorn är användare och hyresgäster känsliga för störningar i lokalernas funktion och överväger ofta nya lokalalter- nativ för varje hyresavtal. Därför kan fastig- hetsföretag vara obenägna att välja lösningar som kan innebära någon framtida risk för husets funktion och möjlighet till fortsatt uthyrning. Även om företaget skulle kunna göra stora energi- besparingar, väger dessa i praktiken lätt mot risken att förlora hyresintäkter. Företagen i överbryggar dessa barriärer genom att pröva tidigare oprövade tekniska lösningar med god energieffektivi- serande potential i sina nybyggnads- eller ombyggnadsprojekt. Genom att stora fastighetsföretag genomför demonstrationspro- jekt som blir utvärderade, kommer nya energieffektiva system, produkter och metoder snabbare ut på marknaden. Det rör sig även om lösningar som utan BeLok inte hade kommit fram alls. Utgångspunkterna i Totalmetodiken är fastighetsägarens avkast- ningskrav på investerat kapital och en vilja att minska energi- användningen mer än vad som kan åstadkommas med andra Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … I metodiken finns överväganden om vilken ekonomisk avkastning en fastighetsägare kan nå i relation till energieffektivi- serande åtgärder. Fastighetsägare har normalt ett avkastnings- krav på investerat kapital på 2–, där de flesta ligger i in- tervallet 5–. Inom den offentliga sektorn ligger avkast- ningskravet något lägre, kring . Om en real energipris- ökning förväntas, kan avkastningskravet reduceras i motsvarande grad. Det innebär att om en fastighetsägare har ett avkast- ningskrav på investerat kapital motsvarande , men sam- tidigt bedömer att framtida energiprisökningar realt kommer att vara , kan avkastningskravet för investeringar i energi- effektiviserande åtgärder begränsas till . Grunden för Totalmetodiken är en noggrann analys av fastig- heten. Metodiken omsätts i åtgärdspaket i stället för i enskilda åt- gärder. Åtgärderna i paketet uppfyller tillsammans lönsamhetskraven och kan kraftigt minska fastighetens energibehov. Beräkningar och genomförda projekt visar energibesparingar på 30–och en lönsamhet på i många fall (räknat som förräntning av investerat kapital). Projekt har genomförts i många olika typer av byggnader, från ishallar till kontor och har fått stor spridning. har Totalmetodiken använts i mer än 300 byggnader av många olika fastighetsägare. Metodiken har även prövats i andra länder. Grundtanken är en helhetssyn på energieffektiviseringsproces- sen. Genom att arbeta med åtgärdspaket i stället för enskilda åtgärder får fastighetsägare med sig de aktiviteter som var för sig inte alltid har uppfyllt kraven på lönsamhet, men som bidrar till en ökad energieffektivisering. Åtgärdspaketen kan ge kraftiga energi- besparingar och en god ekonomisk lönsamhet. Där Totalmetodiken har använts finns tydliga skillnader mellan byggnader med olika komplexitet. I byggnader med mycket tek- niska installationer återfinns den största besparingspotentialen, med hänsyn till att föreslaget paket av åtgärder ska rymmas inom före- tagets krav på lönsamhet. Åtgärderna koncentreras mot de tekniska installationerna och är normalt mindre kostsamma än åtgärder i klimatskärmen (fasadväggar, fönster m.m.). I mindre komplicerade byggnader återfinns åtgärder just i klimatskalet och blir därför mer kostsamma. I den typen av byggnader är det svårare att nå lönsamma Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … åtgärdspaket, paketen blir mindre och effektiviseringspotentialen likaså. Oberoende av storlek hamnar de flesta studerade kontorsbygg- nader i intervallet 40–energibesparing, där de också visar en förräntning på investerat kapital större än . Nivån på energibesparingarna avspeglar dock inte bara möjligheterna för den enskilda byggnaden, utan även kvaliteten på den genomförda kon- sultinsatsen. Flera av skolorna är förskolor, vilka till sin tekniska uppbyggnad är mindre komplicerade och mycket påminner om småhus (om än med större area). Det speglas också i att antalet åtgärder som ryms i ett lönsamt åtgärdspaket blir färre. som energibespar- ingarna i genomsnitt blir mindre än för kontor blir också lönsam- heten för paketen något lägre. Normalt ägs dock skolor av kommuner med lägre avkastningskrav än privata fastighetsföretag. Totalmetodiken har även använts för att undersöka tekniska möj- ligheter och ekonomiska konsekvenser av att lägga nivåer på energi- prestanda för Nära-nollenergibyggnader som andelar av nivåerna angivna i byggregler (BBR, jfr Avsnitt 4.2.4). Resultaten nedan har anpassats till gällande kravnivåer i BBR 24 (jfr Figur 3.12). Resultaten visar att det är möjligt att nå energiprestanda i ny- producerade byggnader som ligger i storleksordningen bättre än BBR 24. Nivåerna kan nås med en förräntning på in- vesterat kapital som ligger i storleksordningen 5–, ibland högre, beroende på vilken byggnad som studeras och i vilken klimat- zon den är placerad. Att nå dessa nivåer skulle inte kräva några extra ekonomiska stödinsatser från samhällets sida. Fastighets- ägarna har själva möjlighet att uppnå kravnivåerna inom ramen för sina vanliga krav på lönsamhet. I de beräkningar som gjorts för befintliga byggnader har utgångs- punkten varit att åtgärderna fullt ut ska bekostas av den energi- besparing de leder till, på samma sätt som för nybyggnation. Resultatet visar att det med rimliga ekonomiska insatser är realistiskt att nå nästan till nybyggnadsnivån för BBR 24, vilket skulle betyda i storleksordningen en halvering av nuvarande energianvändning. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Källa: BeLok (2017). I en känslighetsanalys har följande förutsättningar förändrats för att se om de ursprungliga resultaten ändras på något avgörande sätt. Alternativa livslängder för effektiviserande åtgärder, Olika förhållande mellan fasta och rörliga energipriser, samt Resultaten pekade på att alternativa livslängder inte på något avgör- ande sätt förändrade slutsatserna från den första studien, när åtgärder med längre livslängder studeras. Långa livslängder är typiska för åtgärder på klimatskärmen, exempelvis fasader och fönster. Inte heller tre alternativa taxekonstruktioner gav några avgörande skill- nader i slutsatser jämfört med den första studien. En samhällsekonomisk analys genomfördes för ett scenario att besparing av energianvändning i bebyggelsen (för lokal- byggnader exemplifierat med skolor och kontor) ska nås till 2050, jämfört med användningen 1995. I analysen användes avkastning på investerat kapital som en gräns för att fastighetsägare ska genomföra en investering baserat på en lönsamhetskalkyl, medan en avkastning på skulle vara tillräcklig från ett samhälls- ekonomiskt perspektiv. Differensen i krav på avkastning repre- senterar ett mått på det behov av stöd som måste till för att fastig- hetsägare i praktiken ska genomföra åtgärderna i befintliga bygg- Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … nader, om man även vill uppnå en viss samhällsekonomisk nytta med dessa åtgärder. Resultatet visar att med dagens ombyggnadstakt och utan någon form av stöd kommer 30–besparing av energianvänd- ningen i lokalsektorn att kunna nås till 2050. Med någon form av stöd kan 50 procentmålet nås med en mer begränsad ökning av renoveringstakten för kontor, medan skolor behöver mer än en för- dubbling av renoveringstakten. Även om medel för stöd kan utverkas, återstår problemet med att förmå fastighetsägare att genomföra åtgärderna. Trots att ett åtgärdspaket för att effektivi- sera energianvändningen uppfyller fastighetsägarens krav på lönsam- het, finns inga garantier att denne verkligen kommer att genomföra åtgärderna. Vid diskussioner med större fastighetsägare om statliga stimulanser har dessa enligt rapporten undantagslöst varit av uppfattningen att energisparlån inte skulle få dem att investera ytterligare i energi- åtgärder i sina bestånd. Motiveringen har varit tudelad. Dels finns tillgång till finansiella medel till mycket fördelaktiga villkor. Det är svårt att se att statliga lån skulle kunna bli så mycket fördel- aktigare att de i sig motiverar en utökning av de insatser företagen redan gör. Dels är den interna organisationen byggd med annat än energi i fokus. Energifrågorna behöver vara en integrerad del i före- tagens arbetsrutiner och skötas på ett förutbestämt sätt. Delvis sker det och då utgår företagen vanligen från de miljö- och energimål som de ställt upp. Enligt dessa större fastighetsägare skulle statliga lån inte snabba upp processen. Energisparstöd efterfrågas således inte av större fastighetsägare inom lokalsektorn, verksamma inom storstadsregionerna. De större lokalfastighetsägarnas väg mot effektivare byggnader är i stället via beprövade verktyg som kan införlivas i och bli en naturlig del av företagets arbetsmetoder, dvs. inte något som kommer in utöver normala rutiner. Energieffektivisering behöver normalt vara in- arbetat och väl förankrat hos de som ansvarar för drift och skötsel av byggnader. Innan nya rutiner och arbetsformer tas emot och arbetas in i fastighetsföretagen behöver de vara väl utprovade. Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … Energieffektiviserande åtgärder kommer inte automatiskt att genomföras bara för att det går att visa på lönsamhet vid ett genomförande. Det finns även andra aspekter som ska övervägas, som exempelvis fördelning av resurser eller tillgång till kompetent personal. Det kan enligt rapporten möjligen finnas behov av stimulanser för mindre fastighetsägare verksamma utanför de större städerna. Ett fåtal har påtalat problem i lånediskussioner med banken på orten och skulle därför välkomna statliga lånemöjligheter. Det har dock inte framkommit om det är svårt att låna just till energiåt- gärder eller om det är allmänt svårt att låna, där det senare verkar sannolikt. I dessa lånediskussioner ska ju banken ta ställning till låntagarens hela ekonomiska situation. De fastighetsägare som står längst ifrån att genomföra energi- effektiviserande åtgärder i sina lokaler är sannolikt sådana som sak- nar adekvat kompetens, vilket enligt rapporten i första hand antas gälla för mindre fastighetsägare med byggnader som i huvudsak är bostadshus men innehåller uthyrda lokaler i markplan. Lokalarean för denna grupp är ungefär 35 miljoner kvm, vilket är en avsevärd andel av det nationella beståndet. Det är enligt rapporten inte särskilt sannolikt att dessa fastig- hetsägare skulle genomföra energigenomgångar av sina lokaler med efterföljande åtgärder. Eventuella energigenomgångar skulle i första hand fokusera på bostäderna. Om någon grupp fastighetsägare med lokaler i sitt fastighetsbestånd skulle pekas ut som särskilt angelägen att nå, anser rapportförfattaren att det är denna grupp. Gruppen skulle sannolikt bäst nås genom stöd till flerbostadshus som kom- pletteras med extra stöd för en energigenomgång (enligt Total- metodiken) av lokalerna i husen. Utredningen bedömde i arbetsrapporten till att stora delar av byggnadsbeståndet i kan bli mer energieffektivt och att besparingspotentialen är betyd- Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … ande.24 Till stöd för påståendet låg rapporter som tagits fram för bland andra och Kommuner och Lands- ting (SKL). Utredningens egna studier därefter bekräftar den upp- fattningen. Vi har bland annat tagit del av analyser från Energi- myndighetens beställargrupp för energieffektiva flerbostadshus (BeBo)25 och beställargruppen för energieffektiva lokaler (BeLok)26, som båda pekar på betydande besparingsmöjligheter inom respek- tive område. Det befintliga beståndet av bostäder och lokaler domineras av den bebyggelse som uppfördes . Det är också det beståndet av flerbostadshus som har de sämsta energiprestandatalen (den högsta energianvändningen per kvm) vid en jämförelse mellan olika byggnadsperioder. från energianvändningssynpunkt har således årgångar med de största bostadsbyggnadsvolymerna ofta också de sämsta förutsättningarna. Det gäller dock inte lokalbyggnader uppförda och senare, som har högre specifik energianvändning än många tidigare årgångar. Orsaken är sannolikt att moderna byggnader för bland annat sjukvårdsändamål är tekniskt mer komplicerade än äldre bygg- nader, vilket i sig är energikrävande. Om inte överskottsvärme från tekniska installationer tas om hand på ett effektivt sätt, kan dessa byggnader dessutom kräva mycket energi för att kyla lokalerna. Fallstudier om besparingspotentialer för olika hustyper visar att det normalt går att nå privat- eller företagsekonomisk lönsamhet om åtgärderna begränsas till vissa energieffektiviseringsinsatser.27 Det gäller främst uppgradering av befintliga installationer som in- justering av värme- och ventilationssystem, installation av snålspol- ande armaturer, tryckstyrda fläktar och närvarostyrd LED-belys- ning. Även vindsisolering ger en betryggande lönsamhet redan på kort sikt. Om dessa insatser också ska kombineras med renoveringar och andra byggnadstekniska åtgärder i syfte att uppnå en högre be- 24Utredningen om energisparlån (N 2016:02), Energisparlån – ett incitament för energi- effektivisering? 25WSP Environmental , ., Erfarenheter från BeBo om hinder och möjligheter för att genomföra energieffektivisering i befintliga flerbostadshus., 2017. 26CIT , , Det svenska lokalbyggnadsbeståndet – Energi- aspekter. Rapport för Utredningen om energisparlån 2017. 27Jfr , WSP och Profu, . m.fl., Fallstudier till HEFTIG. Rapport för , . Byggnadsbeståndets struktur, energianvändning och … sparing, kan den företagsekonomiska lönsamheten bli begränsad eller ingen alls. Det gäller särskilt vid åtgärder i klimatskalet som fönsterbyten och fasadisolering samt installation av nya ventila- tionssystem. Höga avkastningskrav och relativt korta avskrivnings- tider leder till osäkerhet om den företagsekonomiska lönsamheten i många projekt med sådana inslag. Å andra sidan framkommer det i flera studier att energianvänd- ningen påverkas signifikant mycket mer om lönsamheten beräknas på åtgärdspaket i stället för åtgärd-för-åtgärd. En utvärdering av BeBos metod Rekorderlig Renovering visar till exempel att de lön- samma åtgärdspaketen beräknas leda till bättre energieffektivitet jämfört med enskilda åtgärder 2030.28 Om alla fastighetsägare med lokalbyggnader på motsvarande sätt skulle genomföra alla lönsamma åtgärdspaket i samband med renovering, skulle energieffektiviseringen kunna bli cirka 150 pro- cent större . Jämförelsen har även där skett med sådana åtgärder som är lönsamma enligt åtgärd-för-åtgärd-principen.29 Ett åtgärdspaket för energieffektivisering i fler- bostadshus innebär en total renoveringskostnad på per kvm, varav kostnaden för energieffektivisering uppgår till . För energibesparing per byggnad uppgår den totala renoveringskostnaden, som inkluderar åtgärder i klimatskalet (fasader och fönster), till per kvm, varav merkostnaden för energieffektivisering utgör 12–-beroende på val av ny ventilationslösning. Om alla kostnader för en energieffektivisering som är förknippade med en omfattande reno- vering räknas in, uppgår de till 15–av renoveringskost- naden.