sou · H5B3107 · 2017-12-20 00:00:00 — I snitt upp- skattas trafikflödena minska på de stora lederna . Kollektivtrafikresandet beräknas öka med en procent sammantaget jämfört med nuvarande utformning av trängsel- skatten. Den föreslagna förändringen av trängselskatten har beretts med berörda intressenter.5 Sverigeförhandlingen föreslår att trängselskatten ska förändras i län i enlighet med den framställan som lämnades in till regeringen . Nedanstående nyttor har redovisats av landsting6 och av kommunerna7. De berörda kommunerna har analyserat bostadsnyttorna medan övriga nyttor har analyserats och samman- ställts av . Den totala restidsnyttan för de fyra objekten, av och med kommunernas tillkommande bostadsåtagande, är enligt . Underlaget i analysen baseras bl.a. på resultatet av Stockholmsförhandling och de tillkommande bostäder som kom- munerna lämnade till Sverigeförhandlingen . 5Trafikverket, Konsekvensanalys av en kombination av trängselskatteåtgärder, . 6Stockholms läns landsting, underlag inskickat till Sverigeförhandlingen och . 7Nyttobeskrivningar inskickade till Sverigeförhandlingen av kommun , , kommun och 2015- 11-06. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder tillkommande bostäder som ingått i analyserna medför att antalet invånare i länet blir fler jämfört med de analyser som normalt genomför. Restidsnyttan beräknades i kronor och för hela kalkylperioden. I modellen kan resenärerna ändra sitt resmönster till följd av de nya resvägarna som ny infrastruktur ger. Det innebär att när kollektiv- trafiken förbättras väljer vissa bilister att resa kollektivt och per- soner som redan reser kollektivt kan välja andra resvägar eller andra målpunkter jämfört med de tidigare beräkningarna. Flera av de berörda kommunerna har genomfört utredningar för att kvantifiera den tillkommande bostadsnyttan. I samtliga redovisade utredningar påvisas ett samband mellan utbyggd infrastruktur och positiva markvärdesförändringar. Underlaget indikerar en storleks- ordning på den värdeökning som skapas till följd av ny infrastruk- tur och som kommunerna kan välja att realisera, med lagändringen i PBL om värdeåterföring. En del av denna värdeökning har ingått som en parameter i för- handlingen. Därtill har antalet tillkommande bostäder utgjort en viktig del. Den sammanlagda nyttan har inte kunnat kvantifieras. Enligt påverkas arbetsmarknaden och närings- livet positivt av ny infrastruktur. Förbättrad tillgänglighet ger en geografiskt sett större arbetsmarknad. På den större marknaden kan lediga arbeten i större utsträckning matchas av ledig arbetskraft vilket i sin tur leder till kortare arbetslöshetstider och högre årsin- komster. Den större arbetsmarknaden leder till att arbetsgivarna lättare kan hitta rätt kompetens vilket i förlängningen leder till högre produktivitet och högre inkomster. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Den sammanlagda miljönyttan är beräknad till 290 miljoner kro- nor.8 Beräkningen baseras på minskad klimatpåverkan och energi- användning till följd av att personer väljer att resa med kollektiv- trafik i stället för med bil. Miljönyttor uppstår om miljöbelast- ningen för att transportera de bilisterna med kollektivtrafik är mindre än miljöbelastningen för motsvarande bilresor. Miljönyttan utgörs således av en ”utebliven miljöbelastning” till följd av att ut- släpp och energianvändning för bilresorna inte längre äger rum. har utvärderat den sociala nyttan utifrån hur det sociala kapitalet9 kan stärkas. Fysisk infrastruktur som sam- mankopplar områden där invånarna relativt sett har lågt socialt kapital kommer att ge social nytta på lång sikt. En sådan förbind- else skapar förutsättningar för individer och grupper från dessa områden att ta sig till arbete, andra aktiviteter och mötesplatser utanför sitt område. Kollektivtrafikobjekten knyter i olika hög grad samman om- råden av olika socioekonomiska förutsättningar, vilket leder till att vissa objekt bedöms bidra till stor social nytta och möjligheter att öka det sociala kapitalet. Objekten bedöms sammantaget medföra sociala nyttor. Utmed vissa sträckor bedöms objekt ge en länkande effekt i områden med varierande socioekonomiska förutsättningar varpå social integrationsnytta kan uppstå. En bit in kommer att passera 600 000 invånare och kan befolkningen ha ökat med cirka 150 000 personer jämfört med . Det är en ökning med nära 8Stockholms läns landstings beräkningar per objekt: ger , syd ger , Roslagsbana till City ger och station ger . 9Med socialt kapital avses här summan av resurser som individer eller grupper har tillgång till via varaktiga nätverk av andra individer, grupper och institutioner i samhället. Det sociala kapitalet påverkas av huruvida dessa nätverk ger erkännande eller igenkännande. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Även regionen som helhet växer och utvecklingen i har en betydelse för arbetsmarknaden i västra som sträcker sig utanför länet. Regeringen har i direktivet varit tydlig med att för att behålla och öka tillgången till kompetens som ytterligare stärker regionens näringsliv behöver bostadsbyggandet öka, infrastrukturen utvecklas och staden förtätas för att ge attraktiva och resurseffektiva boende- miljöer. Trots genomförandet av Västsvenska paketet kvarstår behoven på infrastrukturområdet och behöver kompletteras med åtgärder kopplande till ett ökat bostadsbyggande och ökad arbets- pendling. godkändes avtalen av region- fullmäktige och tas de i kommunfull- mäktige. 5.6.1Göteborg – Ramavtal 7 Avtalen för utgörs av Ramavtal 7, inklusive två bilagor samt fyra objektavtal och reglerar kollektivtrafiksatsningar på och 45 680 bostäder samt cykelsatsningar på . Avtalen reglerar bland annat finansierings- och utbyggnads- ansvar, tidplaner, investeringskostnader samt fortsatt samverkan via en styrelse. Avtalen omfattar en ny spårväg med förbindelse under , en linbana över och två Buss Rapid Transit (BRT) linjer, 45 680 nya bostäder inom kollektivtrafikens influensområden samt åtta cykelbanor som har koppling till de nya kollektivtrafiksats- ningarna. De fyra kollektivtrafikobjekten finansieras gemensamt av kommun, och staten. Staten med- finansierar baserat på kommuns bostadsåtagande med . medfinansierar med och med 1 890 mil- joner kronor. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Blå linje markerar Citybuss, gul linje och citybuss och grön linje Linbanan. Cykelbanorna byggs ut –2027. Staten åtar sig att medfinansiera , vilket ger ett statligt bidrag till kommunen om för cykelobjekten. Samtliga ekonomiska åtaganden i avtalen är i prisnivå . En ny spårväg ska anläggas mellan , och samt kopplas ihop med en stadsbuss mellan och till en total investeringskost- nad av . Den nya förbindelsen sammankopplar norra och södra sidan av vilket ökar kapaciteten och robustheten i kollektivtrafik- Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Objektet är indelat i tre genomförandeetapper och pla- neras vara färdigställd i sin helhet . är utbyggnadsansvarig och åtar sig att finansiera objektet med samt att färdigställa 32 000 bostäder . medfinansierar med och ansvarar för fordon och trafikering. Staten åtar sig att medfinansiera baserat på bostadsåtagande med totalt . åtar sig att anlägga fyra cykelobjekt kopplat till centrala delen av till en investeringskostnad om . Samtliga cykelobjekt är cykelbanor och dessa kommer att genomföras –2025. Staten medfinansierar cykelobjekten med . Stadslinbana mellan , , och genomförs till en investeringskostnad av 1 100 miljoner. Linbanan kommer att underlätta kollektivtrafikresor över mellan norra och södra centrum och ska öppna 2021. är utbyggnadsansvarig och åtar sig att finansiera objektet med samt att färdigställa 4 500 bostäder . medfinansierar med och ansvarar för trafikering. Staten åtar sig att medfinansera linbanan om 270 miljoner kro- nor baserat på bostadsåtagande. åtar sig att anlägga två cykelbanor kopplat till Linbanan till en investeringskostnad om . De två cykelbanorna kommer att genomföras –2026. Staten medfinansierar cykelobjekten med . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Utbyggnad av ”Citybuss” BRT-anläggning, mellan (Tingstad) och Körkarlens gata, genomförs till en investeringskost- nad av 400 miljoner. Stråket anläggs med egen körbana med möj- lighet till el-laddning/eldrift och med linjeföring och sektionsbredd förberedd för spårväg. Backastråket öppnar 2023. är utbyggnadsansvarig och åtar sig att finansiera objektet med och att färdigställa 3 340 bostäder . medfinansierar med 100 miljoner kro- nor och ansvarar för fordon och trafikering. Staten åtar sig att medfinansiera Backastråket baserat på bostads- åtagande med . åtar sig att –2027 anlägga en cykel- bana kopplat till Backastråket till en investeringskostnad om 60 mil- joner kronor. Staten medfinansierar cykelobjektet med . , västra och nordvästra delen Objektet omfattar en utbyggnad av en BRT-anläggning mellan och via Ivarsbergsmotet till en in- vesteringskostnad av . Stråket anläggs i egen körbana och ges möjlighet till el-laddning. Del av sträckan för- bereds för spårväg med avseende linjeföring och sektionsbredd. Objektet byggs i två etapper och öppnar för trafik i sin helhet . är utbyggnadsansvarig och åtar sig att finansiera objektet med och att färdigställa 5 840 bostäder . medfinansierar med och ansvarar för fordon och trafikering. Staten åtar sig att medfinansiera baserat på bostadsåtagande med totalt . åtar sig att anlägga en cykelbana kopplat till objektet –2022 till en investerings- kostnad om . Staten medfinansierar cykelobjektet med . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Nedanstående nyttor har redovisats av och Restidsnyttan för kollektivtrafikobjekten bedöms sammanlagt vara mycket betydande, men en sammanlagd kvantifiering har inte varit möjlig. Restidsnyttan för spårvägsdelen av objekt Norra – centrala delen beräknas till . Restidsnyttorna kopplat till trafikering med citybuss och annan busstrafik i objektet har inte beräknats, men bedöms vara betydande. Totalt bedöms de positiva effekterna av satsningarna röra miljö, kapacitet, systemeffekter och robusthet i kollektivtrafik- systemet på framför allt vilket ger kraftigt minskad störningskänslighet. För linbanan är restidsnyttan beräknas till . För de två citybussobjekten Backastråket och Norra är restidsnyttan beräknad till . Den totala nyttan för dessa två objekt uppgår till , vilket inkluderar restidsnyttor, miljöeffekter och kapacitetsnyttor/nyttor till följd av minskad trängsel. Utbyggd kollektivtrafik bedöms av som en förut- sättning för det avtalade bostadsbyggandet ska komma till stånd och därmed även möjligheterna att skapa täta och hållbara stads- miljöer. är en gles och funktionsseparerad stad där för- tätning leder till stora nyttor. Investeringar i utökad kapacitet och förbättrad tillgänglighet knyter samman befintliga täta områden och de områden där flest bostäder planeras att byggas. 10 Underlag inskickat till Sverigeförhandlingen och samt komplettering av via mail . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder ökningen av denna bostadsnytta har inte kvantifierats, däremot har antalet tillkommande bostäder preciserats. Den sammanlagda nyttan har inte kunnat kvantifieras. Stads bedömning är att en förstärkt tillgänglighet ger nyttor för arbetsmarknaden i och regionen och påverkar positivt hur arbetsmarknaden kan utvecklas och förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Genom ny kollektivtrafik kan fler lägen bli till- gängliga och attraktiva för utbyggnad av kontor och handel och öka betalningsviljan. Kollektivtrafikobjekten binder samman staden och bidrar till näringslivets behov i de nya centrala delarna av . Ett kon- kret exempel på näringslivsnytta är kopplingarna till nya huvudkontor i samt Geelys kommande innovations- center i Älvstaden. Förbättrade förutsättningar för att välja effektiv och attraktiv kol- lektivtrafik, alternativt förbättrade möjligheter till snabba och säkra cykelvägar, bidrar till att fler väljer att åka kollektivt eller cykla framför att ta bilen. En ökad andel resande med kollektivtrafik och cykel bedöms ge positiva effekter för miljön. har en stor utmaning med utanförskap och hög arbets- löshet i vissa grupper och inom storstadsområdet kan en ökad tillgänglighet i större utsträckning komma att gynna de grupper som har en liten lokal arbetsmarknadsregion, något som ger potentiella effekter för integration. Genom satsningarna i knyts också stråket Ivarsberg– och Backastråket närmare de centrala delarna av , vilket utöver nya möjligheter för bostadsbyggande Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder skapar sociala nyttor i form av kortare restid till arbetsplatser, utbildning, fritidsaktiviteter och service. Befolkningen i län ökar med drygt 10 000 invånare . Den största tillväxten sker i västra , i och kring , och . Bostadsbrist råder i delar av regionen. , och fungerar i princip som en gemen- sam arbetsmarknadsregion med omfattande pendling. Brister i infra- strukturen innebär dock att trafiksystemet är sårbart. Regeringen pekar i direktivet på att kollektivtrafiken behöver stärkas i regionens mest tätbefolkade delar och i viktiga knutpunkter. Sverigeförhandlingen har undertecknat avtal med , , kommun och . är därmed uppdelat på tre ramavtal med tillhörande objektavtal. 5.7.1Malmö – Ramavtal 8 undertecknades avtalen mellan kom- mun, och Sverigeförhandlingen. Avtalen för kommun utgörs av Ramavtal 8, inklusive två bilagor och två objektavtal. Avtalen reglerar kollektivtrafiksats- ningarna på sammanlagt , 28 550 bostäder samt cykelobjekt för . Avtalen reglerar bland annat funktioner, tidplaner, investerings- kostnader, finansierings- och utbyggnadsansvar samt fortsatt sam- verkan via en styrelse. Kollektivtrafiksatsningarna består av Malmöpendeln och åtta stadsbusslinjer som ska försörjas med el, varav fyra är så kallade BRT- linjer. Samtliga ekonomiska åtaganden är angivna i prisnivå . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder kommun bygger ut stadsbusskonceptet med totalt åtta linjer, till en investeringskostnad av . Stads- busskonceptet innebär att samtliga linjer är kapacitetsstarka, får prioritet i gaturummet, försörjs genom eldrift och kan ut- vecklas till spårväg. Linjerna öppnar successivt för drift . kommun är utbyggnadsansvarig och ansvarar för finansi- eringen samt åtar sig att färdigställa totalt 26 750 bostäder som en följd av att stadsbusstrafiken byggs ut. åtar sig att ansvara för trafikering. Staten åtar sig att medfinansiera elbusslinjerna med . kommun åtar sig att anlägga 14 cykelbanor i anslutning till stadsbussarna och till en investeringskostnad på . Cykelobjekten byggs –2031. Staten åtar sig att medfinansiera kommunens cykelutbyggnader med 143,3 mil- joner kronor. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Malmöpendeln – Lommabanan etapp 2 Malmöpendeln – Lommabanan etapp 2 möjliggör effektivare pend- ling med Pågatågstrafik från via in i . Trafikupplägget kallas för ”Malmöpendeln” och investeringskost- naden uppgår till . svarar för planering och utbyggnad av objektet och svarar för trafikering. Objektet kan projektstarta och öppna för trafik 2025. kommun åtar sig att medfinansiera med och att färdigställa totalt 1 800 bostäder. kommun har i sin tur tecknat avtal med och kommunerna angående medfinansiering och bostadsåtagande kopplat till detta objekt. medfinansierar objektet med . Staten åtar sig att medfinansiera med . 5.7.2Lund – Ramavtal 10 Avtalen undertecknades mellan Lunds kom- mun, och Sverigeförhandlingen. Avtalen om åtagan- den i utgörs av Ramavtal 10, inklusive två bilagor och ett objektavtal. Avtalen reglerar kollektivtrafiksatsningarna på sam- manlagt , 15 000 bostäder samt cykelobjekt för . Avtalen reglerar finansierings- och utbyggnadsansvar, funk- tioner, tidplan, investeringskostnad samt fortsatt samverkan via en styrelse. har tidigare genom stadsmiljöavtal fått 298,4 miljoner kro- nor av staten för spårvägsinvesteringen. Staten genom Sverigeför- handlingen bidrar med till spårvägen, varpå den totala statliga medfinansieringen därmed uppgår till av spårvägsinvesteringen. säkerställer trafikering, rullande materiel och depå. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder I avtalen finns även sju cykelobjekt till en investeringskostnad om . Det är tre cykelgarage och fyra cykelvägar i centrala lägen. Dessa ska finansieras av . Staten medfinansierar med till cykelobjekten. bygger ut cykelåtgärderna –2021. Spårväg Lunds C till ESS anlägger spårväg från till ESS (European Spallation Source) vid stadsdelen . Spårvagn- arna kommer att köra på en egen bana och endast vid korsningar kommer biltrafik att passera banan i plan. Spårvägsstråket startar vid och kommer att passera bland annat , Tekniska Högskola, Ideon-om- rådet och innan det fortsätter till den nya stads- delen Brunnshög där utbyggnaden av MAXIV och ESS pågår. Spår- vägen kommer att utgöra en viktig länk i det regionala kollektiv- trafiksystemet. Spårvägen byggstartade och kommer att öppna 2019. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder 5.7.3Helsingborg – Ramavtal 11 Avtalen som omfattar undertecknades mellan , och Sverigeförhand- lingen. Avtalen utgörs av Ramavtal 11, inklusive två bilagor och ett Objektavtal. Avtalen omfattar kollektivtrafiksatsningarna på sam- manlagt , 3 530 bostäder samt cykelobjekt för . Avtalen reglerar finansierings- och utbyggnadsansvar, funk- tioner, tidplan, investeringskostnad samt fortsatt samverkan via en styrelse. är finansierings- och utbyggnadsansvarig och staten genom Sverigeförhandlingen medfinansierar kollektiv- trafikutbyggnaden med , vilket innebär att den statliga medfinansieringen uppgår till av kollektiv- trafikinvesteringen. säkerställer trafikering och rull- ande materiel. Samtliga ekonomiska åtaganden är i prisnivå . I avtalen finns även 59 cykelobjekt till en investeringskostnad om . Det är bl.a. två centralt belägna cykel- garage, nya cykelbanor, parkeringar, förbättrad standard på befint- liga banor samt ett flertal korsningsåtgärder. Cykelåtgärderna har en koppling till BRT-linjerna och stärker stadens regionala noder C, station och station samt skapar förutsättningar för hela resan-perspektivet. Cykelåtgärderna ska finansieras av och kommer att byggas ut –2027. Staten åtar sig att medfinansiera kommunen med till cykelobjekten. Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder bygger ut två nya BRT-linjer (Bus Rapid Transit), 2 och 3. Linjerna går mellan och Ättekulla samt mellan Västergård och Ramlösagården, och kan utvecklas till spårväg. Linje 2 kan öppna för trafik och linje 3 . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Nedanstående nyttor har redovisats av kommun, , kommun11 och av Region . Regionen har haft en kraftig befolkningstillväxt och förväntas ha så även . Likaså har resandet inom samt till och från städ- erna ökat. Restidsnyttorna (minskad restid, ökad turtäthet och minskad risk för förseningar) som förväntas uppstå i samband med utbyggnad av kollektivtrafik i län är betydande. I kommun bedöms den sammanlagda restidsnyttan för alla kollektivtrafikobjekt, dvs. det samhällsekonomiska värdet av den förändrade restiden i , till . I beräknas den samlade restidsvinsten (åktid, gångtid, väntetid och förseningstid) uppgå till . Vinsterna för resenärerna uppgår totalt till i nuvärde över kalkylperioden.13 I beräknas det samhällsekonomiska värdet av rese- närernas förbättrade resandestandard i form av minskad restid, ökad turtäthet och minskad risk för förseningar till i . Kollektivtrafikåtgärderna bedöms kunna skapa bättre förutsätt- ningar för bostadsbyggande i flera delar av län. De strukturerande kollektivtrafiksatsningarna skapar bättre för- utsättningar för bostadsbyggande. Satsningar på strukturerande och robust kollektivtrafik innebär bättre förutsättningar och incita- ment för att investera och bygga bostäder, att områden dels knyts samman och dels blir attraktivare att bo i. I stations- och hållplats- 11Underlag från kommun, och och . 12Underlag från och . 13Lunds kommun, Samhällsekonomi – spårväg C till ESS, En analys av spårvagnstrafik jämfört med utbyggnad av busstrafiken, . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder nära lägen ökar förutsättningarna för mer omfattande stadsutveck- lingsprojekt med en större blandning av verksamheter och andra funktioner. Värdeökningen har inte kvantifierats av alla parter, däremot har antalet tillkommande bostäder preciserats. Regionen är del av en arbetsmarknadsregion som även sträcker sig till . Den sammanlagda arbetsmarknadsnyttan väntas bli betydelsefull till följd av en mer attraktiv kollektivtrafik och för- bättrad tillgänglighet. För näringslivet innebär satsningarna också en trygghet för långsiktiga investeringar. Av både kommun och bedöms investeringarna i kollektivtrafik betydelsefull utifrån att vissa om- råden utmärks av lägre förvärvsfrekvens. Här är ökad till- gänglighet särskilt betydelsefullt. Vidare medför kollektivtrafiken att affärsmöjligheter uppstår i stråkens direkta närhet, vilket är särskilt betydelsefullt i dessa områden. I finns regionens största arbetsplats för forskning och inno- vation och staden är hemvist för regionens största sjukhus. planeras för cirka 40 000 nya arbetsplatser och cirka 12 000 nya boenden utmed spårvägsstråket.14 Samtliga kommuner lyfter att kollektivtrafikobjekten kopplar samman bostadsområden och verksamhetsområden och stärker näringslivet. De lyfter också att det skapas nytta till följd av att kompetens matchas med näringslivets behov och att arbetsmark- naden vidgas samt att det påverkar hela regionens utveckling. Satsningarna i kommun med elektrifiering av stadsbusstra- fiken bidrar till att minska luftföroreningar och buller som utgör stora utmaningar. Elektrifieringen av stadsbussarna får här positiva effekter på bullersituationen. 14 , Samhällsekonomi – spårväg C till ESS, En analys av spårvagnstrafik jämfört med utbyggnad av busstrafiken, . Kollektivtrafik, bostäder och cykel i storstäder Effekterna av elektrifieringen kan få stor effekt längs kommuns gator med sämst luftkvalitet och bidra till att miljökvali- tetsnormen kan . Störst effekt bedöms uppstå på Djäkne- gatan med en minskning av kvävedioxidhalen på och kväveoxider . Totala CO2-utsläppen för kommun skulle minska med p.g.a. att grön el används. I orterna längs kusten i västra (och ) är bilanvändandet högt till följd av bristande kollektiva alter- nativ. Minskad miljöpåverkan uppstår till följd av överflyttning från bil samt regionbuss till resor med spårburen kollektivtrafik. Spårvägen i ger en överflyttning av resor från bil till kollek- tivtrafik. Överflyttningen innebär miljövinster genom lägre utsläpp av koldioxid och hälsoskadliga luftföroreningar som kväveoxider. Även i medför kollektivtrafikinvesteringarna posi- tiva miljökonsekvenser i form av minskade luftföroreningar och minskat trafikbuller. Satsningen på linjerna bedöms medföra viss överflyttning från bil och bidra till minskad trängsel i staden. Miljö- nyttornas totala värde har inte varit möjligt att bedöma. Utveckling av transportsystemet genom satsningarna på kollektiv- trafik och cykel i samspel med bebyggelseutvecklingen uppskattas inkludera sociala aspekter och därmed verka barriärbrytande, hälso- främjande, tillits- och trygghetsskapande, samt bidrar till att främja jämställdhet och jämlikhet. Satsningarna i kommun förväntas bidra till att minska boendesegregationen genom att cykel- och kollektivtrafikstråk sammanlänkar olika områden och att staden byggs tätare med kompletterande bostadstyper och upplåtelseformer. Erfarenheter från dagens enda Malmöexpresslinje genom visar att kon- ceptet har underlättat rörligheten i staden. De nya kollektivtrafik- satsningarna väntas på motsvarande sätt påverka andra delar av staden och skapa en bättre integration mellan regionens olika delar. En ökad tillgänglighet till kollektivtrafik i bidrar till ökad rörlighet vilket skapar mereffekter för individens identitet och hälsotillstånd.