sou · H5B320 · 2017-03-15 00:00:00 — Kvinnor med svensk bakgrund hade den högsta betygspo- ängen, medan män med utländsk bakgrund hade den lägsta. Det var ingen skillnad mellan kvinnor med utländsk bakgrund och män med svensk bakgrund. Män med utländsk bakgrund hade ökat sin genomsnittliga betygspoäng med 0,2 poäng . Uppgifter som utredningen har fått av visar att det endast var 148 avgångselever som hade A i alla kurser. Det motsvarade av samtliga avgångelever . var det 0,85 pro- cent av dem som fick slutbetyg som hade MVG i alla kurser. 7.5Vad vet vi om högskoleprovet som urvalsinstrument? Av det underlag som vi har tagit del av verkar det som att allmänna studiefärdighetsprov motsvarande högskoleprovet är ovanliga.37 Många länder använder i stället andra typer av prov, som är mer kopplade till skolämnen. Det kan antingen vara examensprov från motsvarande vår gymnasieskola eller särskilda inträdesprov för att kunna antas till universitet och högskolor. De allmänna studiefär- dighetsproven har generellt en sämre prognosförmåga än betyg och kunskapsprov, vilket olika studier visar. Resultat från studier av högskoleprovet före den senaste förändringen 2011 har visat på en betydligt sämre prognosförmåga än betygens. 37 tillträdesråds synpunkter på fortsatt arbete med tillträdesfrågorna, 2012. Kunskap om tillträde till högskolan en studie av och (2006)38 att avbrott och stu- dieuppehåll är dubbelt så vanligt bland dem som är antagna via högskoleprov jämfört med dem som är antagna via betyg. Särskilda studier som omfattat antagning till civilingenjörs- och juristutbild- ningarna har visat på samma mönster.39 De här resultaten är i linje med vad studier som presenteras ovan under avsnittet om betygs- urvalet har visat. har genomfört en utvärdering av det hög- skoleprov som infördes hösten 2011.40 Utvärderingen genomfördes efter två provtillfällen – och . Det är fram- för allt två studier i den utvärderingen som är intressanta i det här sammanhanget – en om skillnader i provresultat på gruppnivå och en om samband mellan provresultatet och betyg. har även genomfört en studie med de huvudsakliga syftena att undersöka sambandet mellan poäng från nya högskoleprovet och studieprestation i högskolan och att jämföra detta samband med motsvarande för poäng från det gamla högskoleprovet.41 Vid har det också gjorts några studier om stra- tegier, motivation och testängslan kopplat till högskoleprovet. En studie från 201642 visade bland annat att högpresterande på hög- skoleprovet använde sig av framgångsrika strategier i högre grad än lågpresterande. Lågpresterande kände större testängslan än högpre- sterande, medan högpresterande var något mer motiverade än låg- presterande. Skillnader i provresultatet på gruppnivå De resultat som har framkommit i utvärdering av högskoleprovet från 201343 av skillnader i prestationer på provet utifrån olika bakgrundsfaktorer kan sammanfattas på följande sätt: 38Cliffordson C och , Different grounds for admission: Its effects on recruitment and achievement in education. 39Se , 2004; , och . 40Det nya högskoleprovet – Några valideringsstudier, . 41Lyrén P-E, Rolfsman E, Wedman J, och , Det nya högskole- provet – samband mellan provresultat och prestation i högskolan, , rapport . 42Stenlund, T., , H., & Lyrén, P-E. (2017). Group Differences in Test-Taking Behaviour: An example from a High-Stakes Testing Program. Assessment in Education: Principles, Policy & Practice, 24(1), 4–20. 43Det nya högskoleprovet – Några valideringsstudier, . Kunskap om tillträde till högskolan •Kön: män har högre poäng på både den kvantitativa och den verbala delen jämfört med kvinnor. Könsskillnaderna i total- poängen på det nya provet är större än på det gamla. Det beror på att antalet kvantitativa uppgifter har utökats. Könsskillnader- na på delprovsnivå (det kvantitativa respektive verbala delpro- vet) är ungefär desamma som i det tidigare provet. •Ålder: det är den äldsta åldersgruppen, , som har det högsta medelvärdet på provet i sin helhet. Det beror på att den verbala delen har ett starkt samband med ålder. Provtagare i den yngsta åldersgruppen, och yngre, har det högsta medel- värdet på den kvantitativa delen. •Föräldrars utbildningsnivå: båda provdelarna visar ett starkt sam- band mellan föräldrars utbildningsnivå och resultatet. Ju högre utbildningsnivå, desto bättre resultat. Skillnaden är något större på den kvantitativa delen. •Egen utbildningsbakgrund: de provdeltagare som har gått natur- vetenskapligt program har klart högst poängmedelvärde på båda provdelarna. Lägst har provdeltagare som har gått utbildning med inriktning mot barn/fritid, handel/administration, hotell/restau- rang och livsmedel. •Svensk/utländsk bakgrund: provtagare med båda föräldrarna födda i och som själv är född i har överlag bättre resultat på högskoleprovet än dem med utländsk bakgrund. Störst är skillnaden på den verbala delen, medan variationen mellan olika delprov är större på den kvantitativa delen. Den största bety- delsen för resultatet har föräldrarnas ursprung. Då spelar det mindre roll om man själv är född i eller i ett annat land. Den absolut största betydelsen av olika faktorer är den egna studie- inriktningen på gymnasieskolan. Elever på program som är hög- skoleförberedande, framför allt det naturvetenskapliga program- met, har de högsta resultaten på högskoleprovet. Valen till gymna- sieskolan påverkas i sin tur av olika faktorer, såsom föräldrarnas ut- bildningsnivå, kön m.m. Även föräldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse för prestationen på högskoleprovet. Skillnaderna i presta- tioner på högskoleprovet i den nya sammansättningen är ungefär desamma som i det tidigare provet. Kunskap om tillträde till högskolan Samband mellan provresultat och betyg När det gäller samband mellan provresultat och betyg stämmer resultaten väl överens med resultaten från studier på det gamla prov- et. Korrelationen, eller sambandet, mellan den totala normerade po- ängen på högskoleprovet och jämförelsetalet från gymnasiebetygen är cirka 0,5, vilket är samma som i det gamla provet. En samman- fattning av resultaten från universitets utvärdering är: •Män har generellt ett lägre jämförelsetal (betygssnitt) men ett högre resultat på högskoleprovet än kvinnor. Män har också högre kursbetyg (kurserna Matematik A och B respektive Engelska A och B) och högre betyg på nationella prov (kurserna Matematik A och B respektive Engelska A och B). •Umeå universitet drar slutsatsen att åtminstone en del av de könsskillnader som förekommer på högskoleprovet beror på skillnader i förkunskaper. De utgår då ifrån att resultatet på de nationella proven är ett tecken på detta. Det spelar också roll att det är prov som används vid båda mätningarna. •De provdeltagare som har utländsk bakgrund har svårare att konkurrera med ett högskoleprovresultat i jämförelse med prov- deltagare med svensk bakgrund än vad de har med betyg. •Ålder slår igenom som bakgrundsfaktor i alla jämförelser mellan resultat på högskoleprovet och betyg. Överlag har äldre prov- deltagare lägre betyg, men högre resultat på högskoleprovet. I rapporten resonerar också författarna kring högskoleprovet som en andra chans och vilka det är som har större möjligheter att kun- na konkurrera med ett högskoleprovsresultat jämfört med sitt jämförelsetal från gymnasieskolan. Deras resultat visar övergripan- de att för framför allt män, äldre provtagare och i viss mån provdel- tagare med svensk bakgrund får provet en roll som en andra chans. Kunskap om tillträde till högskolan Samband mellan provresultat och prestation i högskolan I rapporten om sambandet mellan resultat på det nya högskoleprovet och prestationer i högskolan från 201444, studeras sambandet mellan resultat på högskoleprovet och prestation i högskolan. Det vill säga det som kallas prediktiv validitet eller provets prognosförmåga. I rapporten definieras studieprestation som antalet poäng i relation till hur många poäng man är registrerad för. •Det samband som finns mellan provresultat och prestation i hög- skolan är genomgående högre för det nya provet jämfört med det gamla. •Prognosförmågan varierar mellan de undersökta yrkesprogram- men. Starkaste sambandet mellan resultatet på provet och presta- tion i högskolan har hittats för agronom-, biomedicinsk analy- tiker- och receptarieutbildning. Det har inte varit möjligt att visa på några samband för läkar- och socionomutbildning. För övriga sex yrkesprogram som studerats (civilekonom-, civilingenjörs-, förskollärar-, högskoleingenjörs-, sjuksköterske- och ämneslärar- programmet) var sambanden låga till medelhöga. Det är generellt sett små skillnader mellan de båda provdelarna när det gäller sam- bandet mellan provpoäng och prestation. Störst skillnader finns på civilingenjörsutbildning, där det är ett högre samband för den kvantitativa delen, och på ämneslärarutbildningen, där det är ett högre samband för den verbala delen. •Sambandet mellan prestationen i högskolan och betygen är generellt högre än sambandet mellan prestation och högskole- provsresultat bland de undersökta utbildningarna. Det finns dock ett undantag – sjuksköterskeutbildningen. I övrigt är skill- naderna till betygens fördel relativt stora. Största skillnaderna finns för läkar- och socionomutbildningarna, där sambanden är i princip noll för högskoleprovsresultatet. 44 Lyrén P-E, Rolfsman E, Wedman J, och , Det nya högskolepro- vet – samband mellan provresultat och prestation i högskolan, . Kunskap om tillträde till högskolan Effekter av ålder och upprepat provtagande Högskoleprovet kan göras hur som helst och det är alltid det bästa giltiga (giltighetstid ) provresultatet som används i antagningen. Generellt gäller att man förbättrar sina resultat om man gör provet . Vid varje provtillfälle har det varit av provdeltagarna som har skrivit provet minst en gång tidigare. har den andelen ökat till . En fråga som ofta diskuteras är hur känsligt högskoleprovet är för effekterna av upprepat provtagande, det vill säga i vilken ut- sträckning olika former av erfarenhet och träning påverkar resul- tatet. Det finns metodproblem när det gäller att bedöma effekterna av upprepat provtagande och olika studier visar på olika resultat när det gäller i vilken mån resultatet förbättras. Bland annat påverkar om det är samma grupp individer eller olika individer man studerar och jämför. Även vilken metodologi som används i övrigt påverkar resultatet.45 En studie som Stage & vid universitet46 genomförde på de prov som genomfördes visade på en skill- nad på 19 råpoäng mellan dem som gjorde provet första gången och dem som gjorde det för fjärde gången. Ökningen för samma indivi- der mellan första och fjärde gången var däremot 9 råpoäng. En uppföljning av provdeltagarna visar att de som skrev provet för fjärde gången hade knappt 20 råpoäng mer än de som skrev provet . menar i denna uppföljning att det är svårt att avgöra hur mycket av den skillnaden som beror på tidigare erfarenheter av att skriva högskoleprovet och hur mycket som beror på skillnader i kunskaper och förmågor mellan provdeltagarna. Tidigare studier har dock visat att de som skriver högskoleprovet ofta har högre resultat redan första gången jämfört med dem som inte gör provet . av de provdeltagare som får maximal poäng på provet har skrivit provet . Eftersom det är det bästa giltiga resultatet som används i antagningen innebär det att de slump- 45Ögren G, Högskoleprovet våren och – Provdeltagargruppens sammansätt- ning och resultat, , 2014. 46Stage C, , Högskoleprovet – Provdeltagargruppens sammansättning och resultat, , 2011. 47Ögren G, Högskoleprovet våren och – Provdeltagargruppens sammansätt- ning och resultat, , 2014. Kunskap om tillträde till högskolan variationer i resultat som alltid förekommer, vilket i sin tur innebär att endast provresultat med slumpeffekter i positiv riktning beaktas. Ett problem som brukar lyftas med upprepat provtagande är att vissa grupper är mer benägna än andra att skriva provet . 7.6Vad vet vi om ”andra särskilda prov” som urvalsinstrument? Inom ramen för urvalsgrunden ”lokalt beslutade urvalsgrunder” kan olika typer av urvalsinstrument användas. Till vissa utbild- ningar används till exempel arbetslivserfarenhet som grund, medan andra utbildningar har en urvalsprocess i flera steg med olika slags tester och intervjuer. genomförde inom ramen för ett par studier om särskilt urval. En av studierna visade att ett fler- stegsurval inom det särskilda urvalet till läkarutbildning innebar en starkare grad av självselektion när det gäller social bakgrund och utländsk bakgrund jämfört med de andra urvalsgrupperna. Graden av selektion var dock mindre inom flerstegsurvalet. Det som påverkade var framför allt det instrument som användes i det första urvalssteget och också antal steg som ingick i urvalet.48 och (2006)49 har jämfört studenter utifrån vilken urvalsgrupp de har antagits i: betyg, högskoleprov och särskilt urval. Studien visade att det särskilda urvalet gav ungefär samma prognosförmåga som betyg och därmed bättre prognosförmåga än högskoleprovet. Andelen personer med uppehåll/avbrott i studierna är lägst bland dem som har antagits via särskilt urval. Andelen personer med utländsk bakgrund är lägre bland dem som har antagits via särskilt urval än bland dem som har antagits via betyg. 48Cliffordson C, Selection effects on applications and admission to education with regular and step-wise admission procedure. scandinavian , 2006. 49Cliffordson C och , Different grounds for admission: Its effects on recruitment and achievement in education. Kunskap om tillträde till högskolan Konstigt nog är tillträdet ett område som inte har beforskats sär- skilt mycket . Tillträdet påverkar så många män- niskor och högskoleutbildning är en stor investering från statens sida. Det borde finnas ett större intresse för större forskningspro- jekt som tittar både på helheten och på de enskilda delarna i tillträdessystemet. Ett nytt VALUTA-projekt för uppdatering av befintliga forskningsresultat skulle vara önskvärt. Tillträdessyste- met har förändrats ett flertal gånger . Men det finns ingen samlad kunskapsbild om det system som infördes och som därefter har växt fram. Att också gymnasieskolan har föränd- rats, liksom betygsskalan och högskoleprovets sammansättning gör att det är svårt att dra några direkta slutsatser om vad som fungerar, inte fungerar, vad som har blivit bättre och vad som har blivit sämre. Den forskning som vi nu har om det svenska systemet utgår från tidigare system och regelverk, detta är naturligtvis problema- tiskt. Där får vi förlita oss på mer generell forskning om till exem- pel betyg och prov som högskoleprovet och deras kvaliteter som urvalsinstrument. Detsamma gäller kunskapen om studenternas förkunskaper efter- som det utifrån tillgängligt underlag är svårt att dra några slutsatser om förkunskaperna bland dem som har gått ut den gymnasieskola som infördes och som skulle vara mer högskoleförberedande än den tidigare. Det är också svårt att dra några slutsatser utifrån de undersökningar om studenternas förkunskaper som vi nämner i kapitlet, eftersom förutsättningar förändras . Till exempel förändras vilka som söker en utbildning, antalet studenter som blir antagna och undervisningen både i skola och på högskola. När det gäller de internationella kunskapsundersökningarna och de resultat som de senaste undersökningarna visade, finns ännu inga analyser kring vad uppgången, eller avstannandet i nedgången, beror på eller hur det förväntas se ut framåt. Många av de studier som genomförs handlar om urvalsinstru- menten och deras kvaliteter, bland annat förmågan att kunna förut- säga studieframgång. Men alla som har genomgått ett urval och som har antagits till en utbildning uppfyller också behörighetskra- ven. Eftersom alla uppfyller dessa krav, förväntas också alla bli god- kända på kurserna i högskolan. Det skulle därför också vara rele- Kunskap om tillträde till högskolan vant att titta på hur bra man klarar sig, det vill säga vilket betyg man har fått på kursen. Det är dock inte helt enkelt, både för att den informationen inte finns tillgänglig på ett enkelt sätt och för att lärosätena beslutar om vilken betygsskala som ska användas på en kurs. Om det vore möjligt och jämförbart mellan olika kurser skulle det kunna ge värdefull information. Det finns ändå några slutsatser som vi kan dra: betyg är det bästa urvalsinstrumentet när det kommer till att kunna predicera studieframgång. Men varken betyg eller högskoleprovet kan till förklara studieframgången. Tillträde till högskolan är inte bara en fråga som rör oss här i – de flesta länder verkar brottas med denna fråga. Även om förut- sättningarna är olika vad gäller högskolesystem, finansiering, voly- mer, ansvarsfördelning osv. så finns det erfarenheter som vi kan ta tillvara och se om de går att översätta till våra svenska förhållanden. Det har därför varit viktigt för utredningen att göra en internationell utblick. Det har vi gjort framför allt genom att låta – Analys och utvärdering vid uni- versitet titta närmare på tillträdet i , , , och (bilaga 3). Utredningen har gjort en studie- resa till och . Vi har också tagit del av en stor mängd artiklar som rör tillträdesfrågor i olika, framför allt engelsk- talande, länder. Ytterligare underlag är den internationella utblick om betyg och examensprov som finns i betän- kande1 och boken to Higher Education. Understanding Global Inequalities, som redogör för tillträdessystemets utmaningar i tolv olika länder2. 8.1Några gemensamma drag och skillnader är inte ensamt om att ha genomfört en översyn av tillträ- desbestämmelserna. Parallellt med har sådana översyner gjorts både i och i . I gav utbildningsministern the Higher Education Standards Panel (HESP) i uppdrag att se över antagningssystemet i syfte att 1SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. 2Access to Higher Education. Understanding Global Inequalities. G. Atherthon. Palgrave teaching & learning. göra det mer transparent utan att reglera mer.34 HESP har lämnat sin rapport5. I är lärosätena självständiga institutioner och beslutar själva om vägarna in i högskolan och om antagningen. Det finns ingen nationellt samordnad antagning som i . Alla stater och territorier utom ett använder dock samma system för rangordning av elever som har avslutat motsvarande vårt gymnasium, ATAR (Australian Tertiary Admission ), men bara till en mindre del av de antagna. Dessutom varierar det hur man räk- nar ut poäng i rankingen och vilka poängkrav för att kunna antas som ställs utifrån ATAR. Utöver det finns olika andra vägar och dessa varierar mellan lärosäten. Variationen av vägarna in i högskolan och hur antagningen genomförs har blivit allt större . Det är en mindre andel av studenterna som antas på sina ATAR-poäng. av studenterna antas på meriter från gymnasie- skolan och av dem på ATAR-poängen. Det betyder att en majoritet av studenterna antas på andra meriter än gymnasie- meriter. Enligt rapporten har systemet blivit allt svårare att förstå och genomskåda och det är svårt för de sökande att göra informerade val. I media förs också diskussioner om antagningen, utan att man har någon större kunskap om hur systemet fungerar. I rapporten föreslår HESP framför allt åtgärder som handlar om information och tydlig- het gentemot presumtiva sökande, deras föräldrar och andra av- nämare. HESP menar att informationen måste utformas så att den hjälper presumtiva sökande att göra informerade val genom tydlighet om vad som krävs för att antas till olika kurser. Det är inte minst vik- tigt för personer från studieovana hem. Det finns både likheter och skillnader i aktuella frågor och olika inslag i tillträdesbestämmelserna om man jämför andra länder med varandra och om man jämför med . Behörighetskraven sätts generellt till att motsvara en gymnasieexamen, studentexamen eller motsvarande. Det är relativt vanligt att man pekar ut olika grupper, till exempel äldre studenter och minoriteter eller ursprungsbefolk- ning, och utformar särskilda regler eller vägar för dem i syfte att 3The Guardian: /australia-news/2016/apr/07/university-acceptance- system-is-confusing-and-lacks-transparency. 4The Australian: /higher-education/clean-up-the-admissions- system-ua/news-story/aa58ac6475ae8bc6da8022037ef07883. 5Improving the transparency of higher education education admissions, final report. Higher Education Standards Panel, 2016. Definitionen av äldre studenter tycks dock vara något annorlunda än vår syn på vilka som tillhör den gruppen. I de länder som har sådana kvoter varierar den åldersgränsen . När det gäller urvalet är det vanligt att lärosätena har en större frihet än de svenska lärosätena att utforma sina urvalsgrunder. Att ha fritt tillträde, det vill säga att alla behöriga sökande antas, ver- kar bli allt ovanligare. Det finns behov av att begränsa antalet studen- ter som kan tas in. I många länder verkar de antagnings- eller inträdesprov som an- vänds finnas någonstans i gränslandet mellan behörighet och urval. Exempel på det är Gaokao-provet i , som är världens största an- tagningsprov med 9,5 miljoner provdeltagare, och antagningsprovet Enem i , som skrivs av cirka 6 miljoner ungdomar. I Väst- arrangerar fem engelskspråkiga länder ett gemensamt examens- prov, som också fungerar som antagningsprov till högre studier. Det här är också länder där förtroendet för betygen är lågt. I några nord- finns problem med läckor som saboterar genom- förandet av de nationella inträdesproven till högskoleutbildning.6 8.2Behörighet till högre utbildning i andra länder Det allra vanligaste sättet att uppnå behörighet till högskolan är ge- nom avslutad gymnasieskola. En gymnasieexamen, studentexamen eller motsvarande krävs. I till exempel och avslutas gymnasiestudierna med prov i ett antal olika ämnen och ett visst antal ämnen måste vara god- kända för att ge behörighet. I finns krav på att vissa ämnen och även vissa betygsnivåer ska ingå för att man ska vara grundläggande behörig. En elev som misslyckas i ett ämne kan välja att läsa till och sedan examineras igen för att höja sitt betyg eller godkännas i fler ämnen. Undervisningen i det som motsvarar vår gymnasieskola på är mycket inriktad på att eleverna ska klara olika nivåer i examinationerna. Elever som har gått en yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan kan komplettera med en eftergymnasial utbildning för att bli behörig till högskoleutbildning. 6 Al-Fanar Media: /2016/06/leaked-questions-and-answers-disrupt- national-exams/ vanligaste sättet att bli grundläggande behörig genom slutbetyg från gymnasiestudier. Det ställs krav på både studiernas omfattning och nivå. Även i är det vanligaste sättet att bli behörig genom en examen från motsvarande vår gymnasieskola. Redan väljer man om man vill gå ett akademiskt eller yrkesinriktat spår. För att få en examen från gymnasieskolan med akademisk inriktning måste man klara ett antal examensprov. Även examen från en femårig yrkesinriktad gymnasieutbildning ger grundläggande behörighet. I krävs en studentexamen för grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Det kan också krävas särskild behörighet i form av godkänt resultat i olika ämnen på en viss nivå (A, B eller C) eller betyg på en viss nivå, antingen i vissa ämnen eller på det samlade examensresultatet. Lärosätena kan ställa olika behörighetskrav i de olika kvoterna som används i urvalet. I är en gymnasie- examen, som bygger på ett antal godkända examensprov, det sätt man kan uppnå behörig genom. Det gäller också i . I andra länder varierar behörighetskraven mer, till exempel i där varje lärosäte beslutar om den grundläggande behörig- heten. Lärosätena kan ställa krav både på särskilda ämnen från high school och på ett visst betyg i ämnena. I vissa provinser används examinationer i olika ämnen, ungefär som våra nationella prov. Re- sultaten från dessa examinationer är mycket viktiga och redovisas separat från betygen.