sou · H4B333 · 2017-01-01 00:00:00 — Supermiljöbilspremien i nuvarande utförande och den fem- åriga befrielsen från fordonsskatt för nya bilar med bättre miljö- egenskaper ska slopas om ett bonus–malus-system införs. För att avgöra vad som är lämpliga nivåer för bonus respektive malus, ska utredaren bl.a. beakta: –den långsiktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordons- flotta som är oberoende av fossila bränslen samt visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörj- ning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären, –övriga fastställda miljömål inom transportsektorn i och i EU, –empirisk evidens från liknande system, t.ex. i , –relevant kunskap och forskning t.ex. om nybilsköpares beteende och vilka incitament som finns att utveckla och föra fram ny teknik på marknaden, samt –den förväntade framtida utvecklingen både i och inter- nationellt när det gäller kompletterande styrmedel riktade mot fordon. Utredaren ska analysera och lämna förslag på två varianter av bonus–malus-system, dels en variant där bonus och malus är obero- ende av fordonets vikt, dels en variant där fordonets vikt beaktas i syfte att premiera energieffektivitet. För att bibehålla en hög trafiksäkerhetsnivå, ska utredaren analy- sera om systemet kan utformas för att beakta trafiksäkerhets- mässiga aspekter, t.ex. i form av vissa minimikrav för utbetalning av bonus. Utredaren ska vidare analysera om systemet ska utformas linjärt, t.ex. i form av ett visst belopp av bonus respektive malus för varje gram koldioxid per kilometer under eller över en viss nivå, eller om ett system med intervaller är att föredra. Utredaren ska även analysera den administrativa kostnaden av de olika alternativ som övervägs. För att minska risken att bonus–malus-systemet medför offent- ligfinansiella kostnader, ska utredarens förslag konstrueras på ett sådant sätt att den sammanlagda summan av utbetald bonus för- väntas understiga intäkterna från den högre skatten (malusdelen). Därigenom skapas en offentligfinansiell säkerhetsmarginal för det fall marknaden reagerar starkare än förväntat på det nya systemet. Den offentligfinansiella relationen mellan bonus-delen och malus-delen i systemet ska upprätthållas . Detta för att bibehålla styreffekten i systemet och för att inte öka belastningen för de offentliga finanserna. Utredaren ska därför föreslå hur bonus– malus-systemet kan justeras i takt med att sammansättningen av nya lätta fordon i termer av koldioxidutsläpp förändras. När förslaget till bonus–malus-system utformas ska relevant lagstiftning, forskning och tidigare arbete på området beaktas. De förslag som lämnades av Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84) och de remissynpunkter på förslagen som har in- kommit till ska bl.a. beaktas. Andra länders erfaren- heter av system med bonus–malus-inslag ska kartläggas och analy- Utredaren ska också analysera hur det föreslagna bonus– malus-systemet påverkas av och rådets förord- ning (EG) nr 443/2009 av om utsläppsnormer för nya personbilar som en del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 510/2011 av om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldi- oxidutsläppen från lätta fordon. I syfte att öka transparensen och därmed den styrande effekten ska utredaren lämna förslag på hur bonus respektive malus för en- skilda fordon kan synliggöras. Detta skulle t.ex. kunna ske genom någon form av märknings- eller klassificeringssystem. Förslaget på bonus–malus-system ska göra det enklare för enskilda konsumen- ter att välja energieffektiva och mer miljöanpassade fordon. Utreda och lämna förslag avseende fordonsskatt för samtliga lätta fordon Utredaren ska analysera och vid behov lämna förslag avseende for- donsskatten för samtliga fordon, dvs. även de lätta fordon som inte omfattas av bonus–malus-systemet. I denna översyn ingår även att analysera hur fordonsskatteuttaget, inklusive skattenivåer, för motor- cyklar bör utformas. Utredaren kan t.ex. överväga att inordna samtliga fordon i en sammanhållen och koldioxidbaserad fordonsskatt. Det skulle då t.ex. kunna övervägas att utforma den högre skatten (malusdelen) för de nya lätta fordon som omfattas av bonus–malussystemet som ett högre koldioxidbelopp för dessa fordon under ett eller . Utredaren bör analysera om det är lämpligt att även de lätta fordon som ingår i det viktbaserade systemet inordnas i det koldi- oxidbaserade systemet för fordonsskatt t.ex. genom någon form av skönsmässig beskattning eller genom beräkning av fordonets koldi- oxidutsläpp utifrån parametrar såsom fordonets vikt och driv- medel. Om det inte bedöms lämpligt att inordna de fordon som ingår i den viktbaserade fordonsskatten i den koldioxidbaserade fordonsskatten, kan dessa fordon kvarstå i den viktbaserade for- donsskatten. Om en sammanhållen och koldioxidbaserad fordonsskatt inte bedöms lämplig, kan andra alternativ övervägas. t.ex. att behålla den viktbaserade respektive koldioxidbaserade fordonsskatten för de lätta fordon som inte omfattas av bonus–malussystemet och därut- över lämna förslag på ytterligare ett fordonsskattesystem för de nya lätta fordon som omfattas av bonus–malus-systemet. Om en sådan lösning väljs bör det övervägas om och hur de tre fordons- skattesystemen kan samordnas. Vid en sådan lösning bör det också övervägas vilka förenklingar som är möjliga för att undvika att komplexiteten i fordonsskattesystemet ökar som en följd av utred- ningens förslag. Konsekvenser för tillverkare och brukare av fordon ska beaktas, t.ex. konsekvenser för brukare av fordon med höga koldioxid- utsläpp och för brukare av fordon där uppgift om fordonets utsläpp av koldioxidutsläpp saknas, såsom husbilar och äldre lätta fordon. Utreda och lämna förslag i systemvårdande syfte Utredaren bör även utreda och lämna förslag avseende fordons- skatten i systemvårdande syfte. Utgångspunkten bör vara att for- donsskattesystemet som helhet inte bör blir mer komplicerat än det nuvarande. Exempelvis bör utredaren se över regelverket i syfte att undvika att s.k. tilläggsdebiteringar uppstår i samband med fordonsskattejusteringar. I detta syfte kan utredaren överväga en ändring av dagens system med skatteår och skatteperioder till en enhetlig skatteperiod som är densamma för samtliga fordonsägare. Utredaren bör också analysera regelverket kring s.k. på- och avställningar av fordon och utreda om fordonsskatt bör betalas även för avställda fordon i viss utsträckning. Utredaren ska redovisa de samhällsekonomiska effekterna av för- slagen, effekter på de transportpolitiska målen, offentligfinansiella effekter, effekter för miljön, effekter för jämställdheten, effekter för domstolar och myndigheter, effekter för företagen, regional- politiska effekter, effekter för enskilda fordon och fordonsägare samt fördelningspolitiska effekter. Uppdraget ska redovisas . 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 6.Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. 7.Integritet och straffskydd. 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. 9.Plats för nyanlända i fler skolor. 10.EU på hemmaplan. 11.Olika vägar till föräldraskap. 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 18.En ny strafftidslag. 19.Barnkonventionen blir svensk lag. 20.Föräldraledighet för statsråd? 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för . 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i . 23.Beskattning av incitamentsprogram. 24.En ändamålsenlig redovisning. 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system Del 1 + 2. 26.På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. 28.Vägen till självkörande fordon –en forskarkarriär för framtiden. 30.Människorna, medierna & marknaden. forsknings- antologi om en demokrati i förändring. 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. 33.Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling – konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. En ändamålsenlig redovisning. Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] En ny strafftidslag. Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. Palett för ett stärkt civilsamhälle. Människorna, medierna & marknaden forskningsantologi om en demokrati i förändring. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Ett klimatpolitiskt ramverk för . Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. finansiering och kommersiella förutsättningar. På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. Vägen till självkörande fordon En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. blir svensk lag. Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. Plats för nyanlända i fler skolor. Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. – en forskarkarriär för framtiden.