sou · H5B362 · 2017-06-22 00:00:00 — yttrande över SKB:s Fud-program 2016 yttrande över SKB:s Fud-program 2016 SOU och Ds kan köpas från kundservice. Beställningsadress: kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbplats: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2017 yttrande över SKB:s Fud-program 2016 Till statsrådet och chefen för och Detta yttrande innehåller (M 1992:A för kärnavfallsfrågor) bedömning av Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) Fud-program 2016. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. är en tvärvetenskaplig kommitté med uppdrag att ge regeringen råd i frågor om använt kärnbränsle, kärnavfall och rivning av kärntekniska anläggningar. Enligt regeringens direktiv1 ska redovisa sin självständiga bedömning av de åtgärder som redovisas i SKB:s Fud-program. vetenskapliga sekreterare har varit projektledare för granskningsarbetet. Bakom detta yttrande står samtliga ledamöter och sakkunniga i . Särskilt yttrande har lämnats av . 1 M1992:A , Dir. 2009:31. (ordförande), senior professor i empirisk livsåskådningsforskning, , professor i ekonomisk historia, , docent i fysik med inriktning mot tillämpad kärnfysik, , professor emeritus i strålningsbiologi, Tuija , (vice ordförande) professor i miljöbedömning, , , docent i geologi, , professor i radiofysik, adjungerad vid , , professor i idé- och lärdomshistoria, , fil.dr., miljöforskare, , , professor i hållbar stadsutveckling vid , , professor i oorganisk och fysikalisk kemi, , , professor i maskinteknik, , , f.d. chefsjurist på Inledning och rekommendationer till regeringen Allsidighet, insyn och öppenhet .................................. 2.1Fud-programmet ska vara ett allsidigt Fud-programmet ska ge insyn och visa öppenhet ................ Brister avseende allsidighet, insyn och öppenhet.................. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016................. Del I Verksamhet och handlingsplan..................................... Del II Avfall och slutförvaring............................................... Del III Avveckling av kärntekniska anläggningar................. Del IV Övriga frågor .............................................................. Inför kommande Fud-program..................................... 4.1Områden som bör finnas med i kommande 4.2Forskning inom ramen för ansökningar som fått tillstånd bör finnas i kommande Fud-program Särskilt yttrande över SKB:s Fud-program 2016 ................... 1Inledning och rekommendationer till regeringen har granskat Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) forskningsprogram Fud-program 2016. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall (Fud-program 2016) och fokuserat på de områden där ledamöterna har specialkompetens.1 Rådet har anlitat en konsult för att genomföra en utredning inom området geosfär.2 Formerna för och inriktningar av Fud-programmet regleras i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Utgångspunkten för granskning är kraven enligt kärntekniklagen och dess förarbeten.3 Där anges att forskningsprogrammet ska: •inrikta forskningen mot den eller de metoder som framstår som bäst med hänsyn till säkerhet och strålskydd •redogöra för hela processkedjan med hantering, mellanlagring och slutförvar •ha en långsiktig inriktning, och säkerställa att reaktorinnehavarnas ansvar gäller tills kärnämnet och kärnavfallet placerats i ett slutförvar som slutligt förslutits. •redovisa både uppnådda forskningsresultat och den planerade framtida forskningen 1Rådet har utifrån sitt samlade kompetensområde granskat Fud-program 2016 och gjort vissa avgränsningar och inte granskat: kapitel 13 Klimat och klimatrelaterade processer; kapitel 17 Planering för avveckling av SKB:s anläggningar; kapitel 19 Fortsatta aktiviteter inom avveckling. 2Black, J. Review of hydrogeological elements in 2016 RD&D programme of SKB (TR 16-15). Extern rapport på: 1983/84:60, s. 40 ff och s. 92 f. Inledning och rekommendationer till regeringen •redovisa och följa upp alternativa hanterings- och förvaringsmetoder som framkommer under såväl den egna forskningen som i samband med annan nationell och internationell forskning •medge en öppenhet och insyn i de problem som återstår att lösa anger i kapitel 2 sina synpunkter när det gäller Fudprogram 2016 och dess allsidighet, insyn och öppenhet. I kapitel 3 lyfter rådet fram sina särskilda synpunkter som kommit fram under granskningen. I kapitel 4 finns synpunkter på områden som anser bör finnas med i kommande Fud-program 2019 och framåt. Sammantaget anser att den forsknings- och utvecklingsverksamhet som beskrivs Fud-program inte i alla avseenden uppfyller de krav på forskningsverksamheten som föreskrivs enligt 11 § kärntekniklagen. Det finns avsnitt i Fud-programmet som behöver förtydligas och forskning som behöver genomföras för att visa att forsknings- och utvecklingsverksamheten möjliggör säker avveckling och slutförvaring. rekommenderar regeringen att uppmana SKB att i samband med den fortsatta forskningsverksamheten genomföra följande åtgärder: •att SKB framöver gör Fud-programmet mer allsidigt och tydligt. Framför allt bör omfattningen av forskningsprogrammen framgå genom tidsplan och budget. Val av samarbetspartners bör också beskrivas och motiveras tydligare. (Läs mer i kapitel 2 Allsidighet, insyn och öppenhet). •att SKB åtgärdar de brister beskrivit (läs mer i kapitel 3 Särskilda synpunkter på Fud-program 2016) senast inför Fud-program 2019 även om regeringen skulle komma att ge tillstånd till ett slutförvar för använt kärnbränsle. Det är särskilt angeläget att säkerhetsrelaterad forskning när det gäller de tekniska barriärerna planeras och genomförs , framför allt: Inledning och rekommendationer till regeringen –spänningskorrosion – kapitel 3.2 avsnitt 8.1.5, –kopparkrypning – kapitel 3.2 avsnitt 8.2.1 och att –blåsprödhet uppmärksammas – kapitel 3.2 avsnitt 8.3. •att fortsatt forskning ska finnas med i Fud-programmet även om en verksamhet får tillstånd. Detta är viktigt eftersom det kan komma ett beslut om att SKB får tillstånd att uppföra och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle, trots att mycket forskning återstår, innan Fud-program 2019 publiceras. (Läs mer i kapitel 4.2 Forskning inom ramen för ansökningar som fått tillstånd bör finnas i kommande Fud-program). 2 Allsidighet, insyn och öppenhet 2.1Fud-programmet ska vara ett allsidigt forskningsprogram bedömning är att Fud-program 2016 framstår mer som en verksamhetsberättelse än som ett allsidigt forsk- nings-, utvecklings- och demonstrationsprogram där SKB motiverar sina prioriteringar när det gäller forskning. SKB beskriver översiktligt sina planer på forskning, men anger inte hur och varför eller vilka resurser och kostnad som krävs för deras genomförande. anser att ett allsidigt program bör (1) tydligt beskriva och motivera den forskning som planeras (2) klargöra varför man valt en viss metod (3) klargöra uppnådda resultat och redovisa dem i relation till den forskning som bedrivs inom andra organisationer och institutioner både nationellt och internationellt (4) motivera val av samarbetspartners och tydligt beskriva hur samarbetet går till, och (5) ange omfattningen av olika forskningsprogram med hjälp av budget- och tidsramar. 2.2Fud-programmet ska ge insyn och visa öppenhet Fud-programmet ska ge öppenhet och insyn i SKB:s arbete, vilket är grunden för att kunna bedöma om SKB:s forsknings- och utvecklingsarbete fokuserar på de mest väsentliga frågorna och de problem som återstår att lösa. För att ge bättre inblick i sin forsknings- och utvecklingsverksamhet behöver SKB tydligare beskriva och motivera hur de prioriterat sin forskning. För att vara ett bra underlag inför regeringens beslut bör Fud-programmet ge insyn. Det bör tydligt framgå vad SKB vet , och vad SKB behöver veta . Allsidighet, insyn och öppenhet Det finns även ett demokratiskt perspektiv på öppenhet och insyn. Genom en tydlig översikt kan information om hur det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet tas om hand, beskrivas så att även icke experter kan förstå vilka frågor som bedöms vara lösta samt vilka problem som kvarstår. Det ger en bättre möjlighet att informera olika myndigheter, organisationer och även allmänheten, inte minst i berörda kommuner. 2.3Brister avseende allsidighet, insyn och öppenhet anser att de olika forskningsprogram som beskrivs i Fud-program 2016 inte är tillräckligt allsidigt beskrivna, vilket leder till att de inte medger den öppenhet och insyn som önskas. Nedan har vi sammanställt synpunkter som kommit fram när det gäller återkommande brister i ett flertal forskningsprogram. Forskningsfrågor bör beskrivas tydligt och vara välmotiverade I flera program saknas tydliga frågeställningar och målsättningar. När beskrivningarna av forskningsprogrammen blir för korta är det oklart vad SKB planerar att göra och varför. De olika forskningsprogrammen, i kapitel 6–13 i Fud-program 2016, bör inledas med en tydlig frågeställning och en beskrivande bakgrund. I kapitel 3 klargör sin uppfattning avseende dessa brister i programmet med särskild fokus på bland annat avsnitten 6.1 Radionuklidinventarium, 7.1 Icke-reguljära bränslen och 7.4 Bränsleinformation.1 Det bör klart framgå varför man valt en viss metod I Fud-program 2016 bör de aktuella forskningsprogrammen och vilka typer av experiment som ska utföras samt vad de förutses leda till beskrivas bättre. På flera ställen är inte metoden tydligt beskriven, exempelvis i avsnitt 7.6 Kärnämneskontroll och 11.1.2 Kritiska strukturer.2 1Denna synpunkt gäller även Fud-program 2016 avsnitt 6.7, 7.3, 7.7, 8.1.6, 8.2, 10.2. 2Denna synpunkt gäller även Fud-program 2016 kap 6, avsnitt 7.3, 8.2. Allsidighet, insyn och öppenhet I forskningsprogrammen bör planerade mätningar och simuleringar tydligt beskrivas tillsammans med den förväntade kunskapsförbättringen baserat på det nuvarande kunskapsläget. I flera forskningsprogram redovisas simuleringar av modeller som val av metod. Det framgår dock inte alltid om simuleringsresultaten kan verifieras med experiment. Exempel på detta finns i bland annat kapitel 9 Cementbaserade material och avsnitt 11.3 Modellering av diskreta spricknätverk.3 Forskningsprogrammen bör bättre beskrivas i sina sammanhang Det är oklart vilka de uppnådda resultaten är och vad som är nytt sedan Fud-program 2013.4 Det saknas generellt information om liknande forskning som bedrivs inom andra organisationer. Det saknas också ofta en väl genomförd omvärldsanalys. På- gående forskning i omvärlden bör redovisas, och SKB bör ta ställning till vad de anser är relevanta och korrekta eller mindre relevanta och korrekta forskningsresultat. Se till exempel avsnitt 8.3 Konstruktion. Samarbetspartners bör vara motiverade och samarbeten förtydligade Det är oklart varför SKB väljer att samarbeta med valda organisationer. framkommer inte heller vilka aktörer man faktiskt samarbetar med. Det bör framgå vilken roll SKB har i alla samarbeten: Följer man forskningen passivt? Är SKB bara finansiär? Driver SKB själva forskningen framåt? Exempel på denna brist finns i avsnitt 7.2 Åldring av bränsle.6 3Denna synpunkt gäller även Fud-program 2016 avsnitt 7.7, 8.3, 11.7. 4Denna synpunkt gäller exempelvis Fud-program 2016 avsnitt 6.1, 6.7, 7.3, 7.4, 7.5, 11.1, 11.11, 5Denna synpunkt gäller även Fud-program 2016 kap 6, avsnitt 7.3. 6Denna synpunkt gäller även Fud-program 2016 avsnitt 5.2.3, 6.6, 6.7, 6.8, 7.1, 7.7, 7.5. Allsidighet, insyn och öppenhet Omfattningen av forskningsprogrammen bör framgå − tidsplan och budget fattas I Fud-program 2016 står det ofta kortfattat att forskningsprogrammet ska fortsätta men utan motivering. Det saknas i flera fall tidsplan och budget för att visa vilken omfattning forskningsprogrammen har.7 Det bör tydligare framgå hur mycket forskning som återstår. Det skulle underlätta förståelsen och ge översikt om varje forskningsprogram sammanfattades med ett tidsdiagram8 som visar när forskningen ska utföras och när forskningsresultaten kan omsättas i praktiken. 7Denna synpunkt gäller exempelvis Fud-program 2016 avsnitt 6.3, 6.6, 6.7, 7.3, 7.4. 8Ett bra exempel är i Figur 15-4 Principiell översikt av för avveckling i Fudprogram . 3Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 Mer generellt anser rådet att Fud-program 2016 är ojämnt − vissa forskningsprogram är bra och utförligt beskrivna, medan andra är för kortfattade och endast översiktligt beskrivna. Exempel på kapitel som överlag är väl beskrivna är 9 Cementbaserade material och 12 Ytekosystem, medan det finns brister framför allt i 6 Det låg- och medelaktiva avfallet och 8 Kapsel. Föregående kapitel innehåller en redogörelse av synpunkter på brister som återkommit ett flertal gånger under granskningen av Fud-program 2016. I detta kapitel finns särskilda synpunkter på Fud-program 2016. För att underlätta för läsaren följer rubrikerna nedan Fud-programmets fyra delar samt indelning i kapitel och avsnitt. 3.1Del I Verksamhet och handlingsplan Kapitel 5 i Fud-program 2016: Fortsatt forskning och teknikutveckling 5.2.3 Kärnbränsleförvaret och Clink SKB skriver i Fud-program 2016 att övervakning av utvecklingen av förvarets barriärer från deponering och fram till förslutning kan ytterligare öka kunskapen om förvarsplatsen och att det är en viktig förtroendefråga.1 Det är bra att SKB nu tar upp denna fråga som rådet tidigare efterfrågat. Övervakning nämns endast i kapitel 5 som är ett sammanfattande kapitel och det är en brist att det inte 1 Fud-program 2016, avsnitt 5.2.3 Kärnbränsleförvaret och Clink, s. 84. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 beskrivs närmare i ett något mer detaljerat och specificerat forskningsprogram senare i rapporten. Förslag till åtgärd: En bättre beskrivning av planerna för övervakning bör redovisas senast i Fud-program 2019. 3.2Del II Avfall och slutförvaring Kapitel 6 i Fud-program 2016: Det låg- och medelaktiva avfallet Det finns principiellt sett mätmetoder för alla svårmätbara radionuklider. SKB:s uppgift är att implementera dessa metoder för de material man behöver bestämma aktiviteten i. SKB anger att man planerar att mäta med ICP-MS när det gäller specifikt teknetium-99 och jod-129 i reaktorvatten. Förslag till åtgärd: Senast i Fud-program 2019 bör det förtydligas hur övriga nämnda radionuklider ska hanteras. 6.3 Konditionering av långlivat avfall Planen är att börja riva kärntekniska anläggningar i början av 2020- talet. SKB bör redan nu prioritera utvecklingen av acceptanskriterier, metod och anläggning för stabilisering av avfall i ståltankar för att det ska vara avslutat och säkerställt innan rivningsarbeten startar. I det långlivade avfallet finns komponenter med relativt hög radioaktivitet, såsom styrstavar och reaktorkärl. SKB planerar att slutförvara dessa i Slutförvaret för långlivat avfall (SFL), som beräknas tas i drift 2045, med projektstart . I Fud-program 2016 behandlas SFL endast ytligt och ingen planerad forskning presenteras. Som motiv anges att projektet ligger långt in . SKB gav 2013 ut en konceptstudie för kommande SFL.2 I denna diskuteras bl.a. olika alternativa utformningar och forskningsbehov. SKB startade en utvärdering av säkerheten för det aktuella förvarskonceptet för SFL och den beräknas vara klar . Både konceptstudien och säkerhets- 2 Elfwing, M. m.fl. 2013. SFL concept study. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 värderingen (som kommer att vara viktigt underlag för SKB:s fortsatta arbete) borde ha beskrivits mer utförligt i Fud-program 2016. Det nämns att konditionering av avfall kan bli aktuell,3 men inte hur det ska hanteras. Förslag till åtgärder: Ett utförligt forskningsprogram som kan ligga till grund för utformningen av SFL bör redovisas senast i Fudprogram , som även bör innehålla en redovisning om avfallet eventuellt ska konditioneras och hur det i så fall ska gå till. Fudprogrammet bör även inkludera utförligare beskrivningar av planerna för mellanlagring av det långlivade avfallet.4 6.6 Nedbrytningsprodukter från organiskt material och dess interaktioner med radionuklider Forskningen om nedbrytning av tillsatsmedel till cement är mycket kortfattat och otillräckligt beskriven. Förslag till åtgärd: Det bör senast i Fud-program 2019 finnas en beskrivning av vilka konsekvenser frigörande av nedbrytningsprodukter kan ha på radioaktiva metallers löslighet, komplexbildning och adsorption till ytor, och därmed deras rörlighet i vattensystem. Kapitel 7 i Fud-program 2016: Det använda kärnbränslet SKB redogör för en existerande metod där skadat bränsle sågas upp och hanteras i en hot-cell. Vidare skriver SKB i sitt program för framtida aktiviteter att: motsvarande behandling ska ske av det skadade obehandlade bränslet på Clab. Det kan tolkas som att SKB ska demontera och såga isär skadade bränslestavar i Clab, och att detta ska ske i en hot-cell. Det är i så fall ett stort avsteg från den verksamhet som existerar på Clab. Förslag till åtgärd: Ett förtydligande om verksamheten på Clab kan komma att ändras, och vad det i så fall har för konsekvenser för 3Fud-program 2016, avsnitt. 3.3.4, s. 49. 4SKB har fattat ett beslut om att inte mellanlagra långlivat avfall i den planerade SFR-utbygg- naden. Pressmeddelande ”Klargörande beslut i projektet för SFR-utbyggnad” se: /press (hämtad ). Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 kärnämneskontrollens utformning i anläggningen, bör göras senast Det är positivt att SKB tydligt identifierar brister som har hanterats, och därmed gör ett försök att knyta innehåll och resultat till tidigare forsknings-, utvecklings- och demonstrationsaktiviteter. SKB beskriver dock inte konkret hur de angivna bristerna har åtgärdats. SKB beskriver inte omvärldsbevakning och forskningsresultat tillräckligt utförligt och preciserat. Det är också oklart om SKB redan bedriver eller om man planerar att bedriva någon forskning på området själva, eller om det är andra som gör det. Det står att SKB aktivt ska delta i internationella forum, men det redogörs inte för hur det ska gå till. Förslag till åtgärd: En tydligare beskrivning av hur samarbeten går till bör redovisas senast i Fud-program 2019. Nuläget och det beskrivna forskningsprogrammet är mycket kortfattat och ger utrymme för olika tolkningar. Det föreslagna programmet kan tolkas som att SKB och kärnkraftverken inte har ett arbetssätt som säkerställer fullständig dokumentation av allt kärnbränsle som hanteras. Om så är fallet är det mycket allvarligt. Förslag till åtgärd: Forskning och resultat som har betydelse för dokumentationen av kärnbränsle på de i avsnittet nämnda platserna bör beskrivas tydligt senast i Fud-program 2019. Det inkluderar även att identifiera eventuella brister och att ge förslag på hur de ska kunna åtgärdas. Forskningsprogrammet i detta avsnitt är otydligt beskrivet. Det framgår inte vilka resultat som är uppnådda eller vad det framtida forskningsarbetet gäller. SKB beskriver varken status för utrustning och metodik, eller vad som hänt under den senaste Fud-perioden. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 framgår inte heller vilken typ av uppgifter som återstår för SKB att genomföra. SKB redogör för kärnämneskontrollens särskilda behov av verifiering och kontroll. SKB påpekar att: Innehållet [av kärnämne i bränslet] kan beräknas antingen utifrån information om bränslets drifthistorik eller utifrån mätningar av gamma- och neutronstrålning i kombination med kalorimetriska mätningar. Det är stor skillnad mellan att beräkna ett inventarium och att mäta upp det. Förslag till åtgärd: Senast i Fud-program 2019 bör det vara förtydligat och motiverat hur man ställer sig till att beräkna, gentemot att via mätningar uppskatta mängden kärnämne. Om SKB förordar beräkning av innehållet, krävs en tydlig förklaring till (1) hur och varför endast beräkningar kan anses tillräckliga, (2) med vilken noggrannhet inventariet kan bestämmas, och (3) hur man ska verifiera beräkningarna och deras precision om inte experimentella mätningar görs. Om SKB däremot avser att göra mätningar, krävs en redogörelse för hur SKB resonerar kring deras genomförande. 7.7 Bränsleupplösning och radionuklidkemi Beskrivningen av det planerade är så bristfällig att det inte går att utvärdera behovet och nyttan av projektet. Det finns heller ingen redovisning av vad som händer med forskningen om det planerade inte blir finansierat eller om det finns alternativ finansiering.5 Förslag till åtgärd: Det bör finnas en redovisning av detta senast i Fud-program 2019. Kapitel 8 i Fud-program 2016: Kapsel I avsnittet beskrivs återtaget av fullskaliga kopparkapslar från Prototypförvaret i Äspölaboratoriet där det största gropdjupet var 7 µm förvar. SKB borde ha analyserat kopparkapslarnas ytor 5 Fud-program 2016, s. 121. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 före försökets början så att tydliga slutsatser kan dras efter att experimentet är slutfört. 8.1.3 Kopparkorrosion i rent, syrgasfritt vatten Forskningen kring kopparkorrosion i rent, syrgasfritt vatten har bedrivits i olika forskningsgrupper inom och utanför , och SKB har bidragit till att höja kunskapsläget i denna fråga. SKB refererar till sin samlade redovisning om kopparkorrosion i rent, syrgasfritt vatten,6,7 men det borde i Fud-program 2016 ha framgått att det fortfarande finns olika uppfattningar om hur till exempel vätgasbildningen går till. Förslag till åtgärd: förutsätter att SKB fortsatt bevakar forskningen och gör en redovisning i Fud-program 2019. Om något genombrott inom fältet sker bör SKB snabbt tillämpa kunskapen på de förhållanden som förväntas råda i SKB:s slutförvarsanläggning för använt kärnbränsle. Beskrivningen att korrosionen av koppar ökar vid gammabestrålning genom bildning av ny form av kopparoxid på kopparytan och upptagning av väte i kopparn är riktig. Det är viktigt att forskningen för att utreda reaktionsmekanismen fortsätter att bedrivas. Forskningsprogrammet om strålningsinducerad korrosion är mycket kortfattat. Förslag till åtgärd: Forskningsprogrammet bör beskrivas mer ingående senast i Fud-program 2019. Det saknas fortfarande en väldokumenterad mekanism för spänningskorrosion under både reducerande förhållanden i sulfidhaltig, syrgasfri miljö, och under oxiderande förhållanden i närvaro av nitrit-, 6Hedin, A. m.fl. 2015. Samlad redovisning om kopparkorrosion i syrgasfritt vatten. SKBdoc 1473304 ver 1.0. Ytterligare information om kopparkorrosion i syrgasfritt vatten. SKBdoc 1540185 ver 1.0. Särskilda synpunkter på Fud-program 2016 ammonium- eller acetatjoner. I båda fallen är förutsättningen för spänningskorrosion en bildning av en speciell passiv film av koppar(I)sulfid eller koppar(I)oxid vars egenskaper bör analyseras i detalj. Under reducerande förhållanden i sulfidhaltig, syrgasfri miljö kan sulfidkorrosion orsaka väteupptagning i koppar och inverka på initiering av sprickbildning på grund av spänningskorrosion. Förslag till åtgärd: Studier bör även fortsättningsvis genomföras när det gäller dessa korrosionsmekanismer för att förbättra möjligheterna att dra slutsatser om förvarets långsiktiga säkerhet. Detta bör redovisas , dock senast i Fud-program 2019. delar uppfattningen att förståelsen kring innehållet och fördelningen av fosfor i kopparn spelar en betydande roll för dess mekaniska egenskaper, och att forskningen på detta område måste fortsätta. Den planerade forskningen är dock inte tillräckligt detaljerat beskriven så att någon som inte redan är insatt kan förstå vilken forskning som ska utföras.