sou · H5B344 · 2017-05-30 00:00:00 — talade om elever med medicinsk eller psykosocial problematik som borde få distans- undervisning som särskilt stöd. Därutöver nämndes distansunder- visning som en metod för att elever med särskilda talanger skulle få tillgång till undervisning på högre nivå, t.ex. gymnasiekurser i års- kurs 9, men då som komplement till annan undervisning för att fördjupa och bredda sin utbildning. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315. inte upp några av dessa möjligheter. Det gjordes däremot i SOU:n, som innehöll förslag om distansundervisning för elever med medi- cinsk eller psykosocial problematik, för elever med karriärer på elit- nivå samt för elever vid särskilda ungdomshem. 4.2.3Farhågor kring fjärr- och distansundervisning Precis som skälen för fjärr- och distansundervisning har återkom- mit gång på gång har skälen emot, eller snarare farhågorna, upp- repats i de olika utredningarna. Även farhågorna, dvs. vad vi särskilt behöver beakta också i vårt arbete, kan delas in i olika kategorier. En del är elevernas förutsättningar. konstaterar att distansundervisning kräver hög grad av koncentration; att undervis- ningen förutsätter mognad, engagemang och ansvar hos eleverna. Elevernas rättigheter betonas också. Rätten till lärarledd under- visning ska tillgodoses, vilket betyder att det ska vara fråga om en målinriktad pedagogisk verksamhet som genomförs under lärares ledning. Dessutom måste eleverna få tillräckligt stöd av lärare och handledare. Det måste vidare vara tydligt vem som har helhets- ansvaret för varje elevs studiegång. Frågor har också uppstått om vem som har tillsyns- och omsorgsansvar då eleven fullgör sin skolplikt. Vad gäller själva undervisningen har frågor väckts om hur inter- aktionen mellan lärare och elever påverkas och om det är möjligt att anpassa undervisningen till varje enskild elevs behov av stöd och stimulans. Samarbetet mellan lärare och handledare betonas. Det har även ifrågasatts om interaktionen mellan eleverna blir tillräck- lig. Undervisningen är dessutom beroende av att tekniken fungerar som den ska. Slutligen lyfts att skolan inte bara syftar till kunskapsförmedling utan också har ett socialiserings- och värdegrundsuppdrag. Detta sägs riskera att hamna i skymundan vid fjärr- och distansundervisning. 4.2.4Ämnen för fjärr- och distansundervisning Samtliga som har lämnat förslag lyfter i första hand språkämnen som möjliga för fjärr- och distansundervisning. tänkte sig moderna språk (inte engelska), modersmål och teckenspråk i både och gymnasieskolan, vilket kompletterade med samiska i sameskolan, engelska för elever som återvänder från en svensk utlandsskola samt studiehandledning på modersmål. Bortsett från engelskan innehöll SOU:n samma punkter för fjärrundervisningen, med tillägget integrerad samisk undervis- ning i . var mer tillåtande i gymnasieskolan och föreslog för elever i denna att undervisningsformen skulle få användas i de flesta kurser. Kurser i kärnämnen (numera gymnasiegemensamma ämnen) skulle emellertid inte kunna ordnas på detta sätt, med undantag för i högst i de fall då det fanns särskilda skäl. Några sådana förslag har inte funnits med . För distansundervisning har det – efter att fjärr- respektive distans- undervisning har definierats – inte funnits några förslag om särskilda ämnen och kurser. Tvärtom har avsikten i de förslag vi beskriver varit att utbildningen helt och hållet ska kunna bedrivas med hjälp av distansundervisning under en . 4.3Dagens regelverk för fjärrundervisning I detta avsnitt ska vi beskriva vad som gäller för fjärrundervisning , bl.a. vilka villkor som måste vara uppfyllda och vilka ämnen det gäller. Som vi nämnde ovan definieras fjärrundervisning som interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikations- teknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen). Regeringen, eller den myndighet regeringen be- stämmer, får meddela föreskrifter om fjärrundervisning (29 kap. 22 a § skollagen). Regeringen har också beslutat om sådana före- skrifter: regelverket för fjärrundervisning i de obligatoriska skolfor- merna, , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan, finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och för fjärrundervis- ning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan i 4 a kap. gymnasie- förordningen (2010:2039). Bestämmelserna i dessa två kapitel är i princip överensstämmande och vad som beskrivs nedan gäller båda kapitlen, dvs. båda förordningarna, om inte annat nämns. 4.3.2Fjärrundervisning är bara tillåtet i vissa fall Fjärrundervisning får anordnas för elever i de olika skolformerna under de förutsättningar och med de begränsningar som anges i skolförordningen och gymnasieförordningen (5 a kap. 1–5 §§ skol- förordningen och 4 a kap. 1–5 §§ gymnasieförordningen). Det be- tyder att fjärrundervisning endast är tillåten i de fall som räknas upp i de angivna paragraferna. Denna inledande begränsning hindrar dock inte att en lärare som är närvarande i klassrummet, som ett led i sin undervisning av eleverna, tar hjälp av en annan lärare som undervisar med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och som är åtskild från eleverna i rum men inte (1 § andra stycket). Undervisning som bedrivs på detta sätt innebär således att ansvarig lärare är närvarande där eleverna är, medan den ansvarige läraren vid fjärr- undervisning befinner sig på en annan plats än eleverna. För att fjärrundervisning ska få tillåtas över huvud taget ska minst ett av två krav i 3 § vara uppfyllt. Fjärrundervisning får genomföras om det inte finns någon legitimerad lärare som är behörig för under- visningen12 att tillgå inom en huvudmans skolenhet (3 § p. Reger- ingen bedömde i propositionen om fjärrundervisning att detta krav bör anses uppfyllt först efter att huvudmannen har gjort allvarliga försök att rekrytera en legitimerad och behörig lärare till skolenhet- en.13 För studiehandledning på modersmålet och för integrerad sa- misk undervisning i , för vilka det saknas krav på att verksamheten leds av lärare, är kravet att det inte finns någon annan lämplig person att tillgå inom en huvudmans skolenhet. Fjärrundervisning får också genomföras om elevunderlaget är otillräckligt (3 § p. Med otillräckligt avses sådana fall där huvud- mannen inte är skyldig att anordna undervisning med anledning av att antalet elever inom huvudmannens organisation är färre än fem.14 Det innebär att det kan handla om ett språk som färre än fem 12Den exakta formuleringen är ”någon lärare som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § skollagen”. 2014/15:44, s. 13. 2014/15:44, s. 13 f. elever har valt inom språkvalet eller ett språk som färre än fem ele- ver är berättigade till modersmålsundervisning i. 4.3.3Ämnen och verksamheter för fjärrundervisning Fjärrundervisning är tillåtet i vissa ämnen och verksamheter enligt förordningarna (2 §). För samtliga skolformer som berörs i de två förordningarna får fjärrundervisning anordnas i studiehandledning på modersmålet. Dessutom får fjärrundervisning anordnas för samiska i sameskolan och för integrerad samisk undervisning i . Detta är de generella bestämmelserna, men regeringen har där- utöver beslutat om en försöksverksamhet där fjärrundervisning får prövas i fler ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksam- het med fjärrundervisning). Skolhuvudmän kan enligt förordningen ansöka om att delta i försöksverksamheten och får, om de beviljas deltagande, anordna fjärrundervisning även i andra ämnen. Vill- koren är desamma som för fjärrundervisning i ovanstående ämnen och verksamheter (se ovan och nedan). Fjärrundervisning får dock enbart utgöra en mindre del av den undervisning som eleven får i sin utbildning. beviljar bara deltagande om huvudman- nen kan säkerställa kvaliteten i fjärrundervisningen. Utgångspunkten vid fjärrundervisning bör, enligt regeringen, som vid annan undervisning, vara att eleverna ska befinna sig i skolan eller i en lokal som skolan anvisar. Fjärrundervisningen bör, liksom annan undervisning, ingå i den garanterade undervisningstid som skolan ansvarar för. Utöver de krav som så att säga ställs i defini- tionen av fjärrundervisning krävs att det finns en handledare närva- rande i den lokal där eleverna befinner sig (4 §). En elev eller en grupp elever kan alltså inte lämnas ensamma i lokalen. Syftet med att det ska finnas en handledare närvarande är att upprätthålla kvali- teten i undervisningen. Handledaren kan vara en lärare på elevernas skola eller någon annan som är anställd på skolan. Handledaren bör kunna ge stöd till eleverna på plats i klassrummet men också stödja fjärrläraren i dennes undervisning. Dessutom ska handledaren ut- öva ansvaret för tillsynen av skolpliktiga elever i och motsvarande skolformer.15 Det finns inte några närmare föreskrifter om handledarens kompetens, befogenheter eller arbetsuppgifter. 4.3.5Fjärrundervisning som utförs av någon annan Vi kommer att återkomma till olika former för samarbeten mellan skolhuvudmän och vad det innebär i nästa kapitel, kapitel 5, men vill redan nu upplysa om att fjärrundervisning även kan överlämnas på entreprenad. Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymna- siesärskolan får uppgifter som avser fjärrundervisning överlämnas till staten på entreprenad (23 kap. 4 § skollagen). Möjligheten att över- lämna uppgifter på entreprenad till staten har dock begränsats till undervisning i teckenspråk, samiska och integrerad samisk undervis- ning i (5 a kap. 5 § skolförordningen och 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen). Det är inte närmare angivet i författning vad som avses med staten i detta sammanhang. Det ligger dock nära till hands att anta att lagstiftaren därmed avsett staten som huvudman inom skolväsendet, dvs. Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen, och inte staten som anordnare av annan utbild- ning, t.ex. universitet och högskolor.16 Dessutom får uppgifter som avser fjärrundervisning även över- lämnas till en annan huvudman om fjärrundervisningen avser moders- målsundervisning eller studiehandledning på modersmålet (23 kap. 4 § skollagen), i enlighet med vad vi föreslog i vårt delbetänkande.17 Förutsättningen för att detta ska vara tillåtet är att huvudmannen har 2014/15:44, s. 14. 2014/15:44, s. 19. gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen (se vidare i avsnitt 5.6.6). I propositionen om fjärrundervisning bedömde regeringen att Sta- tens institutionsstyrelse (SiS) bör kunna ge fjärrundervisning inom de särskilda ungdomshemmen i flertalet ämnen och kurser under förutsättning att det saknas legitimerade och behöriga lärare i ämnet eller kursen eller när elevunderlaget är otillräckligt. Samma förut- sättningar bör gälla som för andra skolor, t.ex. i fråga om krav på närvarande handledare.18 Även för utbildning vid de särskilda ungdomshemmen är det i skol- respektive gymnasieförordningen som det anges i vilka ämnen och kurser det är tillåtet att bedriva fjärrundervisning. Möjligheten finns för samtliga ämnen respektive kurser utom svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Fjärrundervisning får också användas för att ge elever studiehandledning på modersmålet (14 a kap. 3 § första stycket skolförordningen samt 13 a kap. 3 § första stycket gymnasieförordningen). Även om fjärrundervisning är reglerad i lag först har det förekommit sådan undervisning . I detta avsnitt redogör vi för några exempel på olika tillämpningar i . Det är inte alltid som det beskrivna regelverket följs fullt ut, men vi beskriver ändå olika förekomster av undervisning där lärare och elev är åtskilda i rum men inte . Vi återkommer till några internationella exempel efter att också ha beskrivit distansundervis- ning (se avsnitt 4.6.5). 2014/15:44, s. 19 ff. Kommuner och enskilda huvudmän kan alltså numera överlämna uppgiften att bedriva fjärrundervisning i samiska eller i integrerad samisk undervisning i till staten i form av Sameskol- styrelsen. Dessutom kan sameskolan i bl.a. dessa ämnen bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen. Vid utredningens besök på Sameskolstyrelsen, , gavs fjärrundervisning till 103 elever inom sameskolan och i kommunala skolor. Dessa elever fanns på 40 skolor, från i söder till kommun i norr. Majoriteten av eleverna under- visades i nordsamiska, men det förekom också undervisning i varie- teterna sydsamiska och lulesamiska. Att fjärrundervisning används beror på svårigheter att få tag på lärare i språket och dess olika varie- teter. Eleverna som undervisades fanns från förskoleklass19 upp till gym- nasieskolan. Vanligast var att fjärrundervisning bedrevs för en enskild elev i taget eller för två elever , men det förekom också att upp till tio elever undervisades på en gång. Att undervisa så många elever bedömdes av lärare vara svårt med motiveringen att det blir mer av föreläsning via videokonferens än undervisning med aktiva elever. Möjligheterna till individualisering betraktades också som mindre vid fjärrundervisning och därmed blev det än viktigare än vid närundervisning att nivågruppera eleverna. Handledaren var på plats hela lektionstiden, men hon eller han var med i början av lektionen och skulle sedan finnas till- gänglig. Det sågs som slöseri med resurser att ha en handledare på plats när tekniken fungerar och det bara är en elev i den andra loka- len. Det handledaren gjorde var sådant som att ordna tekniken, kopiera papper, hämta saker och andra praktiska göromål. Fjärrlärarna upplevdes lätt bli isolerade. De som var anställda av Sameskolstyrelsen var utspridda i landet och flera undervisade från hemmet i stället för från en skola. Skolan där fjärrlärarens elever fanns skulle behöva involvera fjärrläraren, t.ex. för att diskutera en elevs inlärningssvårigheter, men skolorna och huvudmännen som 19 Någon bestämmelse som tillåter fjärrundervisning i skolformen förskoleklass finns inte . beställde fjärrundervisning brast ibland i engagemang och såg under- visningen som något som någon annan skötte.20 Kommuner och enskilda huvudmän får, , även överlämna uppgiften att bedriva fjärrundervisning i teckenspråk till staten. Fjärrundervisningen bedrivs då av Specialpedagogiska skol- myndigheten (SPSM). var verksamheten liten och fjärrundervisning i teckenspråk bedrevs för en handfull elever på kommunala och fristående grundskolor. På grund av stora geografiska avstånd i kommunen och begränsat elevunderlag var kommun tidigt ute () med att undervisa på distans med informations- och kommunika- tionsteknik med en handledare närvarande hos eleverna i klassrum- met, alltså det som kallas fjärrundervisning. har olika modeller prövats, framför allt inom språkvalet i högre årskurser. Enligt uppgifter från kommunen användes fjärrundervisning för spanska i årskurs 7–9 /16. Elever från tre olika skolor deltog (, och ) och eleverna fick två av tre lektioner via fjärrundervisning. Läraren roterade mellan skolenheterna och alla elever fick därmed en av veckans tre lektioner med läraren på plats i klassrummet för reguljär undervisning medan övriga elever befann sig på andra sko- lor och således tog del av undervisningen genom fjärrundervisning. /17 bedrevs inte längre någon fjärrundervisning inom den egna organisationen. I stället anlitades för undervisningen i spanska, finska och tyska. Läraren var alltså åt- skild från eleverna i rum, men eleverna var på plats i skolan med en handledare närvarande under lektionerna. 20 Som vi konstaterade i vårt delbetänkande är denna syn från huvudmännen och skolorna dess- värre vanlig för modersmålsundervisning över huvud taget, men kan förstärkas av fjärrundervis- ningen (SOU 2016:12, s. 77). Fjärrundervisningen i kommun har bl.a. beskrivits i SOU:n Några erfarenheter som rektorer och lärare inom kommun fått från sin fjärrundervisning är att läraren får en ökad arbetsbörda när det gäller att planera sin undervisning. Förberedelserna måste göras nog- grannare bl.a. för att kunna informera handledaren och skicka material och uppgifter till elevernas skola i förväg. Datauppkopplingen måste startas upp i förväg för att förvissa sig om att den fungerar och ett alter- nativt material bör finnas om tekniken inte fungerar. Att vara fjärrlärare är tidskrävande, särskilt inledningsvis, men upplevs även som roligt och utmanande för den som valt att undervisa på detta sätt. Läraren är bero- ende av att få tydlig återkoppling från handledare, elever och rektor om hur undervisningen upplevs och fungerar. kommun har också uppmärksammat att det finns elever som tycker att det är påfrestande att se sig själva på skärmen och därför valt bort det aktuella ämnet på grund av fjärrundervisningen. I anser man att den bästa under- visningen sker på plats men att fjärrundervisning kan vara det näst bästa när det sämsta alternativet blir att lägga ner en skola. De menar också att det är i språkvalet och modersmål för årskurserna 6–9 som fjärr- undervisningen fungerar bäst.21 Fjärrundervisningen i kommun har också utvärderats av fors- kare vid universitet.22 Förhållanden som lyfts i denna rapport är bl.a. att interaktionen mellan lärare och elev förändrades; läraren dominerade talutrymmet och upplevde själv att det var svårt att känna av stämningen och genomföra riktade stödinsatser. Undantaget var när det var mindre undervisningsgrupper – sju elever via fjärrunder- visning sades innebära bättre samspel än tjugofem elever i ett traditio- nellt klassrum. Rapporten menar att handledaren spelade en nyckel- roll, t.ex. för att känna av stämningen i klassrummet och för att hjälpa till med bedömningsarbetet. För lärarna upplevdes fjärrundervisning medföra ökad arbetsbörda, framför allt eftersom mer tid behövde ägnas åt förberedelser Från elevernas sida fanns en vilja att slippa fjärrundervisningen, drygt hälften ville detta enligt utvärderingen. Lärarna menade att fjärrundervisningen krävde mer av eleverna än vad traditionell under- visning gör, i form av koncentration och disciplin. Dessutom fanns svårigheter att följa upp vad eleven hade förstått, enligt rapporten. 21SOU 2012:76, s. 212. 22Häll, och (2007). Språkskolan i , kommunens centrala enhet för bl.a. moders- målsundervisning, ger också fjärrundervisning24. Språkskolans verk- samhet med undervisning på distans har pågått /06, med ursprung i två olika projekt initierade av Myndigheten för skol- utveckling.25 Undervisningen har utvecklats tillsammans med Upp- sala universitet i syfte att kvalitetssäkra fjärrundervisningen i en situation när forskning och beprövad erfarenhet saknades. Samarbe- tet har resulterat i en kurs om 7,5 högskolepoäng för fjärrlärarna, vilken är tillgänglig inom uppdragsutbildning. Fjärr- lärarna vid diskuterar regelbundet i kollegiala samman- hang hur undervisningen kan förbättras. Under /16, vid utredningens besök, hade Språksko- lan i avtal om fjärrundervisning i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i några språk till elever i Öst- , Hebys och kommunala skolor, till skolor inom och till särskilda ungdomshem (SiS-hem). Språkskolan gav även utbildning på entreprenad till enskilda huvud- män i den egna kommunen. Fjärrundervisning användes dessutom ibland för undervisning på en del av kommunens egna skolor, näm- ligen när det gällde elever i årskurs 3–5 och högst tre elever skulle undervisas i det aktuella språket på just den skolenheten. Efter att de nya reglerna om modersmålsundervisning och studiehandled- ning på modersmålet trädde i kraft har antalet kommuner och enskilda huvudmän som anlitar Språkskolan i bara ökat marginellt. kommun erbjöd modersmålsundervisning på några språk samt studiehandledning på modersmål i form av fjärrundervis- ning på entreprenad (även då med Språkskolan i som ut- förare) när Skolinspektionens regelbundna tillsyn av kommunen genomfördes. Detta var innan reglerna kring fjärrundervisning och 23Enhetens namn var Språkskolan när utredningen besökte den, men den har bytt namn till . 24I delbetänkandet benämnde vi det undervisning på distans, även om Språkskolan kallar det fjärrundervisning. Undervisningen sker i realtid, men Språkskolan ställer inte krav på att en handledare ska vara närvarande i klassrummet där eleverna befinner sig och därmed uppfyller den inte villkoren för fjärrundervisning. Då detta är fallet för fjärrundervisning även på andra håll väljer vi nu att benämna även Språkskolans verksamhet för fjärrundervisning. 25”Modersmålsundervisning delvis på distans” med och /06 och ”Syn- kroniserad distansundervisning” med och 2006/07. entreprenad ändrades för modersmålsundervisning. Myndigheten kritiserade kommunen dels för entreprenaden, dels för att verksam- heten bedrevs genom fjärrundervisning. Skolinspektionen konstate- rade att fjärrundervisning – enligt de regler som då gällde – kan vara ett komplement till ordinarie undervisning, när äldre elever i grund- skolan får språkundervisning, men att när undervisning uteslutande ges genom fjärrundervisning uppfylls inte kraven på skolverksam- heten. Skolinspektionen menade bl.a. att undervisningen inte var tillräckligt individanpassad, att elevernas möjligheter att utöva in- flytande över arbetsformer var begränsade och att det var svårt för läraren att göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper för be- tygssättningen.26 Handledarens roll när Språkskolan bedriver undervisning är, på kommunens egna skolor, att se till att eleven kommer igång med arbetet. Därefter ska det finnas en kontaktperson på skolan, men denne är inte på samma plats som eleven eller eleverna. När fjärr- undervisningen bedrivs mot andra skolor ska vuxna finnas på plats. Vid utredningens besök lyftes flera fördelar med fjärrunder- visningen. Flexibiliteten ökar och det är t.ex. möjligt att ha under- visning trots sjukdom. Fler elever får undervisning tillsammans, vilket ger mer undervisningstid i modersmålet för den enskilde eleven och fler kamrater för eleven. Lärare och elever sägs upp- skatta att lära sig använda tekniken. Dessutom blir det större frihet för lärarna, när de kan lägga mindre tid på resor mellan olika skolor. Som tänkbara nackdelar nämndes bl.a. ensamheten för läraren, vilket kan hanteras genom att fjärrläraren också träffar andra elever fysiskt. Det förekommer också hybridlektioner, där någon eller några elever är på plats och andra fjärrundervisas. Den sociala rela- tionen till eleverna kan också vara en utmaning. Viktigt för relatio- nen är enligt Språkskolan att fjärrläraren regelbundet (en gång per termin) besöker skolan och på så sätt får träffa sina elever. Dess- utom kan läraren tappa kontrollen över undervisningen, om hon eller han saknar datorvana – precis som en lärare kan tappa kontrol- len över en klassrumssituation. Elevens hemskola får inte heller släppa ansvaret för eleven och dennes utveckling bara för att någon annan utför själva undervisningen. 26 Skolinspektionen (2014), s. 11 ff. Lärarna menade att undervisningsgrupperna möjligen kan bestå av åtta till tio elever, men helst betydligt färre. Alla teoretiska ämnen bör vara möjliga för fjärrundervisning, medan de praktisk-estetiska ämnena borde vara svåra att hantera. Lärarna gav också exempel på vilka situationer som kan uppstå i fjärrundervisningen. Det gäller visserligen sådant som också före- kommer vid närundervisning och erfarna lärare är vana att hantera sådant, men en fjärrlärare bör vara medveten om att liknande insat- ser kan behövas i fjärrundervisningen, men med viss anpassning till tekniken. För det första kan det handla om behov av disciplinära åtgärder. När en elev stökar och på olika sätt, t.ex. med hjälp av teknikens möjligheter, stör undervisningen kan den eleven få begränsat till- träde till eller t.o.m. stängas ute från det digitala rummet. Det kan jämföras med den möjlighet till utvisning ur undervisningslokalen som återfinns i 5 kap. 7 § skollagen. För det andra kan fysiskt bråk uppstå mellan elever som befin- ner sig på samma ställe, där läraren inte är.