sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — Det bedömdes finnas större möjligheter till fortbildning organiserad på arbetsplat- sen, fortbildning genom diskussionsgrupper på arbetsplatsen samt genom att delta i analys av verksamhetens resultat och förbättrings- arbete. Emellertid svarade att dessa möjligheter inte var tillfredsställande (svar 1–2 på den femgradiga skalan). Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Fortbildning organiserad på arbetsplatsen Genom diskussionsgrupper på arbetsplatsen Genom att delta i analys av verksamhetens Förutsättningar för kontinuerligt lärande – svarande med en chefsfunktion Svaranden som hade en chefstjänst fick svara på frågan om verksam- heten erbjuder tid för någon form av utbildning eller kompetens- utveckling med fokus på de för verksamheten aktuella kunskaps- stöden. En övervägande majoritet, , av de svarande uppgav att tid för sådan utbildning eller kompetensutveckling fanns. När det gällde hur den egna verksamheten återkopplar klinikens eller enskilda medarbetares resultat avseende följsamhet till aktuella nationella kunskapsstöd, var resultatet splittrat. Drygt en tredjedel av de tillfrågade cheferna upplevde att den egna verksamheten regel- bundet återkopplade på klinikens eller de enskilda medarbetarnas resultat med avseende på följsamhet till aktuella nationella kunskaps- stöd. En tredjedel svarade på samma fråga nej och en tredjedel sva- rade ”vet inte”. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Kunskapsstöd som används i det kliniska arbetet När det gällde vilka kunskapsstöd som användes i det kliniska arbe- tet angavs diskussion med kollegor som det stöd som användes oftast i vardagen. angav detta alternativ. Kunskapsstöd som , riktlinjer framtagna i den egna verksamheten liksom lokala vårdprogram och behandlingsrekommendationer var också frekvent använda och användes av mellan av de svarande. angav att de googlade efter information på nätet. Det framgår dock inte vilka sidor man googlade fram eller främst besökte. Hälften av de svarande använde riktlinjer som ett stöd i arbetet. uppgav att de an- vände 1177 Vårdguiden som kunskapsstöd. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Kunskapsstöd som ansågs vara viktiga Diskussioner med kollegor angavs som de viktigaste kunskapsstöden av de svarande. angav att detta stöd var viktigt eller mycket viktigt. Riktlinjer framtagna i verksamheten där de svarande själva arbetade, bedömdes som nästan lika viktiga som diskussion med kollegor (av de svarande). angav lokala vårdprogram som viktiga eller mycket viktiga. För natio- nella vårdprogram var siffran . Av de svarande angav att nationella riktlinjer var viktiga eller mycket viktiga. Detta ska jämföras med att av de svarande cheferna ansåg att nationella riktlinjer var viktiga för den egna verksamheten. av de tillfrågade angav sökningar på Google som ett vik- tigt eller mycket viktigt kunskapsstöd. Kunskapssammanställningar från SBU eller ”international clinical guidelines” ansågs av av de svarande inte vara viktiga eller inte alls viktiga. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? 15,10, 9,3%9, 11,6%7,17, 11,9%13, Internationellla "clinical guidelines" 10,2%9, Riktlinjer framtagna i verksamheten där du 12,3%8, Söker information på nätet - "Googlar" 9,15, Andra stöd för läkemedelshantering 12,1%13, (1 = inte alls, 5 = i mycket hög grad) Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? När det gällde tillgång till kunskapsstöd hade de allra flesta tillgång till . innehåller läkemedelsinformation för vårdpersonal och patienter sammanställd av . hade i hög eller mycket hög grad tillgång till kol- legor som kunskapsstöd i det kliniska arbetet. Ungefär samma antal hade tillgång till riktlinjer framtagna av verksamheten. Cirka 70 pro- cent hade en hög tillgång till Google och 1177 Vårdguiden. Lägst tillgång hade de svarande till vetenskapliga artiklar. Färre än 30 pro- cent uppgav att de hade tillgång till den typen av material. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? 12,7%7, 12,14, 7,4%8, 10,2%10,6, Internationellla "clinical guidelines" 20,8,2%10, 8,6%9, 13,11, 7,6%9,5, Riktlinjer framtagna i verksamheten där du 14,9, Söker information på nätet - "Googlar" 7,0%7,15, 9,16, Andra stöd för läkemedelshantering 24,11,14, (1 = inte alls, 5 = i mycket hög grad) En övervägande majoritet av de svarande hade inte tillgång till be- slutsstöd i det kliniska patientmötet (). uppgav att de hade tillgång till beslutsstöd för vissa diagnoser och angav att de hade tillgång till beslutsstöd för fler- Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Fritextkommentarerna indikerar dock att tolkningen av begreppet beslutsstöd inte är enhetlig. 13.3.2Enkät ställd till medlemmar enkät genomfördes och skicka- des ut till cirka 1 900 yrkesverksamma läkare. Drygt 700 läkare sva- rade, vilket innebär en svarsfrekvens på . Läkarna fick besvara ett antal grundläggande frågor om befattning, specialitet, arbetsplatstyp, landsting osv. – av de svarande läkarna arbetade kliniskt. Huvuddelen arbetade inom den offentliga sektorn (av de svarande). De svarande var verksamma på universitetssjukhus, länssjukhus, länsdelssjukhus, vårdcentraler och specialiserade öppenvårdsmottagningar. av de svarande var anställda på ett sjukhus och var anställda på en vårdcentral. En liten andel – – av de sva- rande var anställda vid en specialiserad öppenvårdsmottagning. Några av de svarande arbetade även på andra ställen som kommun, skola eller i särskilda centrumbildningar. Frågor ställdes om vilka kunskapsstöd som användes och hur ofta, vilka stöd som läkarna skulle vilja använda samt hinder för använd- ning. Vidare ställdes frågor om vilka beslutsstöd som upplevs som mest värdefulla samt inom vilka områden det saknas beslutsstöd. Läkarna fick också besvara frågor om förutsättningarna att delta i utvecklingen och uppdateringen av nya kunskaps- och beslutsstöd. Vilka kunskapsstöd används av läkarna? I stort sett samtliga svarande läkare, , uppgav att diskus- sion med kollegor var ett regelbundet använt kunskapsstöd i den kli- niska vardagen. Med regelbundet avses att man rådfrågade kollegor eller . Därefter följde svenska privata nätbaserade stöd som Medibas och Internetmedicin, som regelbundet användes av av de svarande. Detta kan jämföras med att av de svarande regelbundet använde utländska privata nätbaserade stöd som Best Practice och UpToDate och att använde sig av lands- tingsdrivna nätbaserade stöd som Viss.nu och plus.rjl.se/fakta. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? använde sig regelbundet av arbetsgivarens riktlinjer och behandlingsrekommendationer. riktlinjer användes regelbundet av av de svarande. I sam- manhanget kan nämnas att av specialistföreningarna också utvecklar och tillhandahåller riktlinjer inom sin specialitet en- ligt den enkät som utredningen skickade ut till sek- tioner. Vidare framgår av enkäten att användningen av specialistföre- ningens riktlinjer skiljer sig mycket mellan de olika specialiteterna. En redovisning per specialitet har gjorts när det finns fler än 35 svarande verksamma inom specialiteten. För vissa specialiteter anges användningen av specialistföreningens riktlinjer till mellan (obstetrik och gynekologi , anestesi- och intensivvård samt barn- och ungdomsmedicin 100 pro- cent), vilket gör dessa stöd till de mest använda. För allmänmedicin uppgår användningen till . För exempelvis internmedicin och kirurgi uppgår användningen till respektive 42 pro- cent.5 När det gällde kunskapsstöd från myndigheter var de fördefinie- rade alternativen i enkäten nationella riktlinjer, Soci- alstyrelsens övriga riktlinjer och behandlingsrekommendationer samt Kunskapsöversikter från SBU. Det stöd som användes mest regelbundet var nationella riktlinjer (av de svarande). övriga riktlinjer och behandlingsrekommendationer och kunskaps- översikter användes regelbundet av av de svarande. Vad gäller dessa kunskapsstöd som tillhandahålls av myndigheter sker den regelbundna användningen med längre intervall än de övriga kunskapsstöden. Medan majoriteten av de svarande läkarna disku- terar medicinsk information och rekommendationer med sina kolle- 5 I den enkät som utredningen ställde till sektioner, uppgav följande sek- tioner att de tog fram kunskapsstöd: Svensk rättsmedicinsk förening, , för fysisk aktivitet och idrott, för klinisk cyto- logi, för transfusionsmedicin, , Svensk lungmedicinsk förening, , Sektionen för arbets- och miljömedicin, Svensk hematologisk förening, SFNR, , , och ungdomspsykiatri, Obstetrik och Gynekologi, , , , , för klinisk fysiologi, SFAI, Svenska föreningen för allergologi, , samt Svensk barnkirurgisk förening . Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? gor , konsulteras SBU-rapporter och olika riktlinjer eller år. Vilka kategorier av kunskapsstöd som användes påverkades i viss mån av arbetsplatstypen, dvs. om den svarande läkaren arbetade på en vårdcentral, specialistmottagning eller ett sjukhus. Ett återkom- mande resultat är att läkare som arbetar på vårdcentral har ett annat användningsmönster än läkare som exempelvis arbetar i den högspe- cialiserade vården. Ett exempel är att nätbaserade kunskapsstöd, oav- sett om de var privata eller landstingsdrivna, främst användes på vårdcentraler. För svenska privata nätbaserade stöd uppgick använd- ningen till på vårdcentraler medan användningen av motsvarande stöd på universitetssjukhus uppgick till . För landstingsdrivna stöd var skillnaden ännu större. Den regelbundna användningen uppgick till på vårdcentraler medan använd- ningen av dessa stöd uppgick till på universitetssjukhus. Utländska privata stöd hade betydligt större spridning inom sjuk- husvården som helhet än på vårdcentraler och specialiserade öppen- vårdsmottagningar. Ett stöd som UpToDate är också uttalat anpass- sat för mer specialiserad vård.6 Medicinsk forskningslitteratur liksom specialistföreningarnas riktlinjer användes också främst på sjukhus 6 Information från UpToDate:s hemsida. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? och inom den specialiserade öppenvården. Myndigheternas kunskaps- stöd användes ungefär lika mycket, oavsett arbetsplatstyp. Den svarande läkarens befattning hade också en påverkan på vilka kunskapsstöd som användes. Enligt enkäten ökade exempelvis an- vändningen av specialitetsföreningens riktlinjer, rapporter från SBU, samt medicinsk forskningslitteratur med ökad medicinsk kompetens eller senioritet. Dessa kunskapsstöd användes således i högst ut- sträckning av överläkare, och i minst utsträckning av legitimerade läkare innan ST. Vad gäller arbetsgivarens riktlinjer, landstingens nät- baserade stöd och svenska privata stöd var förhållandet i stället det motsatta. Dessa stöd användes i högre grad av legitimerade läkare innan ST samt ST-läkare. Myndigheternas olika kunskapsstöd använ- des ungefär lika mycket, oberoende av läkarens befattning. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Vilka stöd vill läkarna använda och vilka hinder finns? En övervägande majoritet av de svarande läkarna angav att de i högre utsträckning än skulle vilja använda olika kunskapsstöd. Det främsta hindret mot detta angavs generellt vara tidsbrist och alltför hög arbetsbelastning. Det näst största hindret uppgavs vara bristande tillgänglighet och då bl.a. till kollegor. Det kunskapsstöd som de flesta av de svarande skulle vilja använ- da i högre utsträckning var medicinsk forskningslitteratur (45 pro- cent av de svarande). Därefter ville läkarna ha ännu mer utrymme för diskussion med kollegor (av de svarande). Intresse fanns också för att i högre utsträckning än kunna använda kunskaps- stöd från specialitetsföreningarna samt från myndigheterna. En tredjedel av de svarande angav att de i högre utsträckning skulle vilja använda specialitetsföreningarnas stöd. Motsvarande siffror för Social- styrelsens nationella riktlinjer och Kunskapsöversikter från SBU var respektive . För övriga rekom- mendationer var siffran . av de svarande ville i högre utsträckning använda sig av utländska stöd som Best- Practice och UpToDate. För svenska stöd var siffran . Gällande hinder mot att använda arbetsgivarens riktlinjer eller behandlingsrekommendationer, som var ett av de mest använda kun- skapsstöden, angavs bl.a. avsaknaden av relevanta riktlinjer och att stöden var opraktiska, svåranvända eller svåra att hitta. För landstingsdrivna nätbaserade stöd angavs dålig användar- vänlighet som ett hinder. Vissa av systemen ansågs ha mycket dålig användarvänlighet och det förekommer att läkarna i stället använder andra landstings system än det system som det egna till- handahåller. Brist på djup och omfång i stödens innehåll, ansågs också vara ett hinder. När det gäller hinder för att i högre utsträckning använda kun- skapsstöd från och var ett återkommande skäl bristande tillgänglighet och tillämplighet. Enligt enkäten kunde rikt- linjerna upplevas som krångliga och byråkratiska. Begränsningar i ämnesomfånget angavs också som ett skäl mot ökad användning. För utländska privata nätbaserade stöd var hög kostnad och brist- ande tillgänglighet ett hinder som ofta angavs i enkätsvaren. Brist- ande möjligheter till evidenskontroll och osäkerhet kring tillämplig- heten till svenska förhållanden var också teman som återkom. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Enkäten visar att diskussion med kollegor är det enskilda beslutsstöd läkarna upplever som mest värdefullt. Därutöver var enkätsvaren spridda. Även svaren på frågan om inom vilka områden som läkarna saknade beslutsstöd hade stor spridning på svaren. En majoritet av de svarande läkarna kunde eller ville inte skilja på begreppen kun- skapsstöd respektive beslutsstöd. Begreppen kunskaps- och beslut- stöd och andra stöd blandades. En önskan om större spridning om kunskapsstöd kring etiska frågor återkom i svaren, liksom en önskan om stöd inom psykiatri. Läkarnas delaktighet i framtagandet av kunskapsstöd I enkäten gavs uttryck för en större önskan om delaktighet i utform- ningen av kunskapsstöd. av de svarande läkarna hade deltagit i någon form av sådant utvecklings- eller uppdaterings- arbete , varav den absoluta majoriteten avsett arbetsgivarens egna riktlinjer och behandlingsrekommendationer. Utvecklingen av arbetsgivarens egna stöd kan ofta utföras på arbetstid. Nästan alla arbetsgivare tar också fram egna kunskapsstödjande pro- memorior. Bedömningen var också att källorna som användes sanno- likt ofta är överlappande. av de svarande hade deltagit i utformningen av arbetsgivarens riktlinjer och behandlingsrekommen- SOU 2017:48 Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Andelarna för samtliga övriga typer av stöd var . Generellt uppges bristande möjligheter att få ledigt för sådant utvecklingsarbete vara det största hindret. En knapp fjärdedel av de svarande ansåg även att de inte hade uppnått tillräcklig kompe- tens. angav begränsat personligt intresse som ett skäl. 13.3.3Enkät ställd till Fysioterapeuternas medlemmar Fysioterapeuternas enkät genomfördes . Enkäten gjordes i syfte att studera vilka kunskaps- och beslutsstöd fysioterapeuter använde och efterfrågade samt deras syn på sin möj- lighet att upprätthålla och utveckla sin kompetens. Enkäten besvara- des av cirka 3 800 personer vilket motsvarar en svarsfrekvens om Av de svarande var anställda i landsting, i kommun, i statlig verksamhet, hos privat vård- givare eller vårdbolag och var egenföretagare. Möjligheter till att upprätthålla kompetens Resultaten i enkäten visade på att en majoritet av de svarande ansåg att kulturen på deras arbetsplats uppmuntrade till lärande. Skatt- ningsskalan i enkäten gick från 1, som innebar inte alls, till 5 som innebar att man ansåg att kulturen på arbetsplatsen i mycket hög grad uppmuntrade till kontinuerligt lärande. av de svarande skattade 4 alternativt 5. Av enkäten framgick att det fanns tydliga skillnader i resultaten beroende på vilket verksamhetsområde fysioterapeuten verkade inom. Statligt anställda och egenföretagare ansåg att de i hög grad kunde upprätthålla sin kompetens. Medelvärdet var 4,0 respektive 4,2 på en femgradig skala. Fysioterapeuter anställda i landsting samt privatanställda skattade sin möjlighet lägre med ett medelvärde på 3,4 respektive 3,5. Kommunalt anställda fysioterapeuter föreföll ha mest begränsade förutsättningar att upprätthålla sin kompetens jäm- fört med de övriga. Medelvärdet här var 2,6. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? 1 2 3 4 5 1= inte alls, 5= i mycket hög grad 1= inte alls, 5= i mycket hög grad Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Gällande vilken möjlighet fysioterapeuterna hade att hålla sig à jour med ny kunskap genom olika typer av aktiviteter, skattades möjlig- heterna genomgående till 3 eller lägre. Lägst skattades möjligheten till litteraturläsning på arbetstid, där medelvärdet var 2,48. Högst skattades möjligheterna att gå kurser, göra studiebesök eller auskul- tationer, där medelvärdet var något över 3. 1= inte alls, 5= i mycket hög grad Kunskapsstöd som används av fysioterapeuterna Diskussion med kollegor angavs som det mest använda kunskaps- stödet. av de svarande angav detta alternativ. Av de skriftliga stöd som användes, använde av de sva- rande nationella vårdprogram/behandlingsrekommendationer eller nationella riktlinjer från . En något lägre andel, 74 pro- cent, uppgav lokala vårdprogram/behandlingsrekommendationer. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? av fysioterapeuterna uppgav alternativet ”att googla” som ett kunskapsstöd som de använde. Svaret gav dock ingen bild av vilka sidor eller portaler som fysioterapeuterna sökte på eller efter. Vetenskapliga artiklar användes av av de tillfrågade och FYSS av (FYSS står för Fysisk aktivitet i Sjukdoms- prevention och Sjukdomsbehandling och är rekommendationer ut- givna av Yrkesföreningar för Fysisk Aktivitet och är antagna av och av ). Båda dessa kategorier bedömdes också ha den högsta tillgängligheten när det gällde material var som relevant för fysioterapeuterna. Riktlinjer från Fysioterapeuterna eller Fysioterapeuternas sek- tioner användes av . Något fler av de svarande använde sig av SBU:s kunskapssammanställningar. Under hälften av de svarande () använde sig av internationella kliniska riktlinjer eller rekommendationer. Standardiserade vårdplaner användes av ungefär hälften av fysioterapeuterna. Både gällande internationella rekom- mendationer eller riktlinjer och standardiserade vårdplaner, var till- gängligheten lägre än för övriga kategorier. Kunskapsstöd som ansågs viktigast De kunskapsstöd som fanns tillgängliga för fysioterapeuterna ansågs generellt vara viktiga och de svarande angav att man försökte utnytt- ja dem. De fyra viktigaste stöden enligt enkäten var nationella vård- program, lokala vårdprogram, nationella riktlinjer och att ”googla”. Nationella och lokala vårdprogram samt nationella riktlinjer skatta- des emellertid inte lika högt när det gällde hur relevanta de ansågs vara. FYSS och vetenskapliga artiklar ansågs mer relevanta liksom information som man fick genom Google. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Många fysioterapeuter gav uttryck för att viktiga stöd saknades. Flera av de svarande angav vidare att det var ett problem att hitta och sammanställa den kunskap som finns. Ett annat stort problem var att välja ut vad som är kliniskt användbart och relevant. Många fysio- terapeuter påtalade också problem med avsaknad av tillgång till data- baser med vetenskapliga artiklar. Ytterligare en åsikt som uttrycktes av många var att tillgängliga riktlinjer inte gav det professionella stöd som fysioterapeuter behöv- de. Multiprofessionella riktlinjer och vårdprogram ansågs i de flesta fall vara för generella när det gällde fysioterapeutiska insatser för att ge professionen stöd i val av insats. Specifikt fysioterapeutiska rikt- linjer uppgavs finnas endast inom ett fåtal områden. Flera svarande anförde att de hade en bristande tillgång till veten- skapliga databaser. Det kan bl.a. handla om sådana vetenskapliga artiklar som var tillgängliga under utbildningen men där tillgänglig- heten försvinner när fysioterapeuterna kommer ut i yrkeslivet. Den bristande tillgången gällde framför allt fysioterapeuter som var an- ställda i och privat verksamhet men även egenföretagare. Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? Bland de tillfrågade fysioterapeuterna var det flera som efterfrå- gade någon form av nationell portal där kunskap finns samlad och organiserad och anpassad efter klinikerns behov. En sådan portal behövde enligt enkäten dessutom vara tillgänglig för alla, oberoende av verksamhetsområde. Tillgång till och användning av beslutsstöd Beträffande beslutsstöd angav av de svarande fysio- terapeuterna att de inte hade tillgång till sådana. Många uttryckte att beslutsstöd var ett okänt begrepp för dem. Flera av de skriftliga kommentarerna i enkäterna visade emellertid på ett intresse för att kunna använda beslutsstöd i patientmötet. 13.3.4Enkät ställd till sektioner genomförde utredningen tillsammans med en enkät ställd till sällskapets olika sektioner angående kunskaps- och beslutsstöd. har 68 sek- tioner och 53 sektioner besvarade enkäten. Av de svarande sektio- nerna angav knappt hälften (25) att de tillhandahöll någon form av kunskaps- eller beslutsstöd. Totalt angavs att cirka 160 kunskaps- eller beslutsstöd tillhandahölls. Av de 160 stöden stod två sektioner för knappt 80 av dem. och Intensiv- vård (SFAI) stod för 47 olika stöd och logi och Obstetrik för 30. Den ovan redovisade enkäten som genom- fördes av visar dessutom att dessa två sektioners kunskapsstöd används i hög utsträckning. Någon korrelation mellan sektionernas storlek och antalet kunskapsstöd finns emellertid inte. av kunskaps- och beslutsstöden tillhandhölls via hemsidor. Knappt hälften av samtliga svarande sektionerna uppgav i enkäten att de hade planer på att ta fram stöd. Av de stöd som uppgavs vara beslutsstöd tillhandahölls två stycken integrerade i journalsystemen eller som en applikation (detta gällde beslutsstöd från och för medicinsk radiologi). Sannolikt finns det fler sådana stöd som är framtagna med hjälp av specialistföreningar. I sammanhanget kan exempelvis nämnas som tillhanda- Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag? håller beslutsstöden InfCare HIV och InfCare Hepatit. Dessa stöd kan också integreras i journalsystemen. Svensk infektionsläkarför- ening besvarade inte enkäten. Hälften eller drygt hälften av de svarande sektionerna som tagit fram stöd, hade samarbetat med andra sektioner inom Läkaresällska- pet, andra professionsföreningar, myndigheter eller hade samverkat internationellt. För av stöden hade de nationella kvalitetsregistren spelat en roll i framtagandet. När det gällde om sektionen hade något mått på i vilken utsträck- ning kunskaps- och beslutsstöden användes, angav att man inte hade någon uppfattning om användningsgraden. Däremot uppfattade de svarande sektionerna att medlemmarna var positiva till användningen av kunskaps- och beslutsstöd (angav svars- alternativet starkt eller svagt positiva och ingen angav alternativet negativ). 13.4Användningen av kunskapsstöd bland farmaceuter, tandläkare och tandhygienister Utredningen har inte genomfört några enkäter ställda till farma- ceuter eller personal inom tandvården. Nedan redovisas resultat från olika studier kring dessa gruppers användning av kunskaps- och beslutsstöd. 13.4.1Farmaceuters användning av kunskaps- och beslutsstöd på apotek och i vården I nedanstående text listas tillgängliga kunskapsstöd för farmaceuter med information från olika källor och uppgiftslämnare. gjorde en kartläggning av de be- slutsstöd inom läkemedelsområdet som används i hälso- och sjukvår- den och på apotek. Kartläggningen visar att beslutsstöd upplevs som ett potentiellt stöd, men inte anses finnas tillgängliga i den utsträck- Vilka kunskapsstöd används i vårdens kliniska vardag?