sou · H5B3102 · 2017-12-15 00:00:00 — 64 Dessa uppskattningar av skatteinbetalning skiljer sig från de som redovisas i 8.10, där vissa antaganden om beteendeförändringar bland berörda företag har gjorts. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Utredningen bedömer att skatten på kadmiuminnehåll i mineral- gödsel och kalk (uppskattningsvis ) över- vältras till fullo på jordbruksföretagen. Jordbruksföretagen bedöms i sin tur inte kunna övervältra kostnaderna på livsmedelskonsumen- terna, då de verkar på en konkurrensutsatt marknad. Samma förhåll- anden antas gälla för skatten på kadmiuminnehåll i foder. De ökade kostnaderna för jordbruksföretagen kommer att innebära ett bortfall av bolagsskatt med uppskattningsvis . När det gäller skatten på kadmiuminnehållet i slam (uppskatt- ningsvis ) är utredningens bedömning att den kommer att belasta de kommunala vattentjänstföretagen som i sin tur övervältrar kostnaderna på hushållen i form av högre VA-taxor, vilket kommer att medföra utökad mervärdesskatt med . föreslås bli beskattningsmyndighet för samtliga skatt- skyldiga företag. kommer därmed att få ökade kostnader för administration med anledning av skatten. Antalsspannet för före- tag som kan bli skyldiga att redovisa och betala skatt är stort, särskilt när det gäller företag som hanterar mineralgödsel. Det finns också en osäkerhet om hur många företag som kommer att välja att ansöka om att bli registrerade som lagerhållare. beräkningar är baserade på det högre antalet företag som kan bli berörda, dvs. Initialt ska bygga upp lämpliga administrativa rutiner, it-system samt ta fram informationsmaterial med mera. Detta initiala arbete beräknar kommer kosta . Det fortlöpande arbetet med administration av inkommande dekla- rationer, kontroller, löpande kostnader avseende it med mera. Beräk- nas av kosta . 65 Detta är ett större antal företag än det som utredningen har beräknat administrativa kost- nader för. Om det faktiska antalet företag blir lägre kommer också de administrativa kost- naderna för att sjunka. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter 8.12.3Kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna Det kan antas att ett antal ärenden som rör den föreslagna skatten kommer att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ök- ningen förväntas inte bli högre än att de ökade kostnaderna för för- valtningsdomstolarna ryms inom befintliga anslag. 8.12.4Kostnader för övriga myndigheter Havs- och vattenmyndigheten har fått ett anslag för bidrag till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Strukturkalkning av subven- tioneras av kostnaden för kalk, transport och vissa kringtjänster. Utredningens skatteförslag leder till att struk- turkalkning fördyras. Givet 50 procents subvention och samma om- fattning på strukturkalkning som ökar kostnaden för LOVA- bidrag med 0,9 (1,5) vid en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium. föreslås få ett bemyndigande att utfärda före- skrifter om en rapporteringsskyldighet för kadmiuminnehållet i foder. Detta kommer också innebära ökade kostnader för för att hantera inrapporteringen från företagen. kom- mer dels att ha en initial kostnad för att bland annat ta fram före- skrifter och upprätta ett system för inrapporteringen, dels löpande kostnader. Utredningen har inte beräknat dessa kostnader. Utredningen har antagit att de kostnadsökningar som skatten med- för inte övervältras på livsmedelskonsumenterna. Priserna på livsmedel antas därmed inte påverkas. Skatten på kadmiuminnehållet i slam leder till ökade kostnader för reningsverk. Vid en skatt på 100 (200) kronor per gram kadmium rör det sig om ungefär 2 (4) . Utredningen be- dömer att dessa kostnader kommer att övervältras på hushållen i form av höjda VA-taxor. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter I detta avsnitt görs en översiktlig jämförelse av de samhällsekono- miska nyttor och kostnader som utredningens skatteförslag bedöms medföra. Det är viktigt att notera att företagens skatteinbetalning inte är en samhällsekonomisk kostnad, då det endast är en transferering från en part till en annan, dvs. Samma sak gäller för de statliga subventioner som ges till företag, till exempel LOVA-bidraget till strukturkalkning. Den samhällsekonomiska nyttan utgörs av ett lägre antal frakturer och förtida dödsfall som en följd av minskad kadmiumtillförsel till . Nyttan av minskad tillförsel till har i bilaga 2 av utredningen bedömts vara i storleksordningen 70 000–per kilo kadmium. De högre beloppen i intervallet (280 000–680 000) är enligt utredningens bedömning mer välgrundade än de lägre. I avsnitt 8.6 gjordes en grov uppskattning att utredningens skatte- förslag leder till en minskning av tillförseln av kadmium till med 10–. Utredningens bedömning är därmed att den samhällsekonomiska nyttan av skatten är 0,7–20,4 miljoner kronor66 . De samhällsekonomiska kostnader som utredningen bedömer att skatten ger upphov till är följande. –Företagens kostnader för att minska tillförseln av kadmium till . Dessa har i avsnitt 8.8 uppskattats till 0,5*Skatte- sats*Kvantitet minskad tillförsel. Med en skattesats på 200 kro- nor per gram och en minskad tillförsel på 10–blir den årliga kostnaden 1–. –Företagens administrativa kostnader, som utredningen uppskat- tar till samt i initial kostnad (se avsnitt 8.9.2). –Myndigheternas administrativa kostnader (avsnitt 8.12). Skatte- verket beräknar att skatten leder till årliga administrativa kost- nader om samt en initial kostnad på . /år * /kg = /år; /år * /kg = /år. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter –Ytterligare samhällsekonomiska kostnader – i form av minskade positiva externa effekter – kan uppkomma i den mån skatten leder till en minskad kalkning av (se avsnitt 5.5.4). Sammantaget är utredningens bedömning att de årliga samhällseko- nomiska kostnaderna till följd av skatten är 7,7–9,per år.67 Detta inkluderar inte de negativa bieffekter som kan upp- komma till följd av minskad kalkning. Den samhällsekonomiska nettonyttan av skatteförslaget ökar med antagen minskad kadmiumtillförsel till samt värder- ingen per gram minskad tillförsel (figur 8.4). Om minskningen av kadmiumtillförsel till blir eller mindre är utredningens bedömning att den samhällsekonomiska nettonyttan av skatten är negativ. Vid mer omfattande minskningar av den årliga kadmiumtillförseln till blir den samhällsekonomiska netto- nyttan positiv i de övre delarna av det beräknade intervallet för den samhällsekonomiska nyttan per gram minskad tillförsel. Utredningens bedömning är att de högre beloppen av intervallet är mer välgrundade än de lägre. 67 Detta inkluderar en omräkning av de initiala kostnaderna för företagens och administration med annuitetsfaktorn 0,12. Annuitetsfaktorn utgår från avbetalnings- tid och en samhällsekonomisk diskonteringsränta på . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter 100 200 300 400 500 600 700 -5 000 000 -10 000 000 Samhällsekonomisk nytta per gram kadmium Sammantaget är utredningens bedömning att skatteförslaget är sam- hällsekonomiskt motiverat. Bedömningen är dock beroende av att skattens styrande effekt på kadmiumtillförseln till blir till- räckligt stor (>10 kilo ), samt av att de negativa bieffekterna som kan uppkomma till följd av minskad kalkning inte blir alltför omfattande. 8.15Effekter på cirkulär ekonomi Som en del av utredningens uppdrag ingår att belysa vilka miljö- effekter som kan förväntas av de lämnade förslagen. I detta avsnitt behandlas särskilt förslagens effekter för utvecklingen mot en mer cirkulär ekonomi. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Cirkulär ekonomi kan beskrivas som en ekonomi där avfall i prin- cip inte uppstår utan resurser kan behållas i samhällets kretslopp eller på ett hållbart sätt återföras till naturens egna kretslopp.68 Regeringen har i den senaste vårpropositionen uttalat att en cirkulär ekonomi innebär en resurseffektiv återanvändning och återvinning av pro- dukter och material, där syftet är att ställa om till ett mer hållbart samhälle.69 Cirkulär ekonomi har en tydlig koppling till EU:s av- fallshierarki som i första hand föreskriver förebyggande av avfall och därefter i nämnd ordning, återanvändning, återvinning, energi- återvinning och som sista utväg deponering.70 Kemikalieinspektio- nen har i en rapport uttalat att upprätthållandet av principen om höga och likvärdiga krav på nyproducerat och återvunnet material med avseende på innehåll av farliga ämnen är en viktig förutsättning för en fungerande cirkulär ekonomi.71 har i uppdrag att utvärdera hur arbetet fortskrider med att uppnå de nationella miljömålen. Till de mer övergripande miljömålen finns specifika etappmål fogade. Etapp- målet om giftfria och resurseffektiva kretslopp motsvarar närmast en mer cirkulär ekonomi. Etappmålet innebär att användningen av återvunna material ska vara säker ur hälso- och miljösynpunkt genom att återcirkulation av farliga ämnen så långt som möjligt undviks som resurseffektiva kretslopp eftersträvas.72 På detta om- råde pågår arbete med en EU-gemensam strategi. EU har också en handlingsplan för en cirkulär ekonomi.73 har poäng- terat vikten av en stark kemikalielagstiftning för att stödja en cirku- lär ekonomi och vikten av att information om innehåll av farliga ämnen i varor förs vidare till avfallsledet.74 68Se Betänkande av Utredningen cirkulär ekonomi, SOU 2017:22, Från värdekedja till värde- cykel – så får en mer cirkulär ekonomi, s. 75. Ett betänkande som för övrigt är väl värt att läsa i sin helhet för den som är intresserad av ämnet. Där finns en bra samman- ställning av såväl begreppsapparaten som problematiken och den tänkta målbilden. De går också igenom vad som har gjorts på området, både i och internationellt, och har ett mycket tänkvärt avsnitt om möjliga förändringar av skattesystemet i syfte att stimulera en mer cirkulär ekonomi. 2016/17:100, bilaga 3, s. 12. 70Se och rådets direktiv /98/EG om avfall samt SOU 2017:22, s. 78. 71Kemikalieinspektionens Rapport 7/16, Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen, s. 27. 72Naturvårdsverkets Rapport 6749, Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2017, s. 301. 73EU-kommissionens förslag om cirkulär ekonomi circular-economy/ 74Council conclusions on the EU action plan for the circular economy, . Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter Den skatt på kadmium som utredningen nu föreslår förväntas leda till lägre halter kadmium i marken och därmed också i odlade produkter. Att kretsloppet blir renare är positivt för cirkulär ekonomi. De skattepliktiga produkterna har dock avgränsats på olika sätt vilket kan leda till att förutsättningarna för cirkulär ekonomi också påverkas negativt för vissa produkter. Avloppsslam är ett sådant exempel. Slam är en restprodukt från reningsverken som kan åter- användas inom jordbruket. Alternativa användningsområden är dels torkning och förbränning vilket med nuvarande teknik är dyrt och inte särskilt effektivt, dels deponitäckning vilket verkar vara det vanliga om slammet inte uppfyller kraven för att spridas på åker- mark. En skatt på kadmium i det avloppsslam som används inom jordbruket kommer att fördyra den produkten. Om det inte är effek- tivt att minska kadmiumhalten genom ytterligare uppströmsarbete, dvs. förebyggande arbete med att minska kadmiumflödet till renings- verket genom eliminering av kadmiumkällor, kan skatten och dess administrativa kostnader få effekten att andelen slam som används i jordbruket minskar och att detta slam i stället används som deponi- täckning eller som anläggningsjord. En sådan utveckling skulle kunna påverka ambitionen att ställa om till en mer cirkulär ekonomi negativt. Motsvarande exempel finns för kalk, där en del av jordbrukets kalk- användning utgörs av restprodukter från bland annat pappers- och massaindustrin. En skatt på kadmium i den återvunna kalken ger minskade incitament att använda restkalken i jordbruket. Såvitt ut- redningen har förstått finns det dock fler alternativa användnings- områden för restkalk jämfört med avloppsslam. Det kan till exempel användas som bindmedel eller fyllnadsmassa vid olika byggprojekt. Effekterna för cirkulär ekonomi bör således bli mindre avseende restprodukter av kalk.75 När det gäller övriga produkter som föreslås beskattas inom ramen för kadmiumskatten – mineralgödsel och foder – har vi inte kunnat finna någon negativ effekt för cirkulär ekonomi. Detsamma gäller avseende den föreslagna skatten på kemiska växtskyddsmedel, vilken behandlas i avsnitt 6 och avsnitt 9. Skatten avseende dessa äm- 75 Det är dock värt att notera i detta sammanhang att avsikten med skatten är att den ska leda till renare restprodukter, som slam och kalk. Ett avfall utan farliga ämnen ökar förutsätt- ningarna för en cirkulär ekonomi. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter nen och produkter är positiv för cirkulär ekonomi genom att halten farliga ämnen i kretsloppet bör minska. Sammantaget konstaterar utredningen att förslagen på kort sikt har såväl positiva som negativa effekter på cirkulär ekonomi. På lång sikt förefaller det sannolikt att de positiva effekterna kommer att överväga. 8.16Fördelningseffekter, jämställdhet och integration Avsikten är att utredningens förslag ska leda till minskad kadmium- tillförsel till . Kvinnor drabbas av fler kadmiumrelaterade frakturer än män och gynnas därmed i större utsträckning än män av minskad kadmiumtillförsel till åkermarken. Ett minskat kadmium- innehåll i svenskodlade grödor medför dock också positiva hälso- effekter för samtliga konsumenter av sådana grödor. Kostnaderna för skatten på kadmiuminnehållet i kalk, mineral- gödsel och foder antas bli övervältrade på jordbruksföretagen. Det är fler män än kvinnor som driver företag inom dessa sektorer.76 Det är också fler inrikes födda än utrikes födda som driver jord- bruksföretag.77 Kostnaderna för skatten på kadmiuminnehållet i slam antas över- vältras på hushållen genom höjda VA-taxor. Denna kostnad antas drabba kvinnor och män samt inrikes och utrikes födda på ett likartat sätt och antas inte heller få några fördelningsmässiga konsekvenser. Utredningens förslag bedöms sammantaget inte leda till några betydande konsekvenser för integrationen eller få några större för- delningsmässiga effekter. Förslaget har vissa effekter för jämställd- heten mellan kvinnor och män. Förslaget baseras dock inte på någon strävan att påverka dessa områden. 76Andelen kvinnliga jordbruksföretagare i enskild firma uppgick till . (Statistiskt meddelande JO 34 , Jordbruksföretag och företagare 2016) uppgick andelen kvinnliga driftsledare inom heltidsjordbruket till . (Statistiskt meddelande JO 65 Heltidsjordbruket i ). 77Enligt uppgifterna i var 2011 av samtliga jordbruksföre- tagare födda utomlands. Andelen utländska medborgare var medan av samtliga företagare hade utländsk bakgrund. (Statistikrapport 2014:1, , Ut- ländsk bakgrund inom jordbruket.) Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter 8.17Överensstämmelse med internationell rätt I avsnitt 3 har utredningen gjort bedömningen att förslaget om skatt på kadmium i vissa produkter inte utgör statligt stöd, samt att reglerna är förenliga med regler om fri rörlighet, samt med punktskattedirektivet. Utredningen har i samma avsnitt gjort be- dömningen att den föreslagna lagen om skatt på kadmium i vissa produkter är i överensstämmelse med . I samma av- snitt har utredningen också gjort bedömningen att den föreslagna lagen om skatt på kadmium i vissa produkter kan behöva anmälas till europeiska kommissionen såsom en teknisk föreskrift i vissa avseenden. 8.18Särskilda hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande och behov av information Företagen bör få ta del av de nya skattereglerna, vad som krävs av dem och få information om vad som händer om de nya reglerna inte följs. Utredningen föreslår att den nya skattelagen ska träda i kraft . Datumet för ikraftträdande bedöms upp- fylla företagens behov av att få information . av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel1 Utredningens förslag om förändrad skatt på kemiska växtskydds- medel (se avsnitt 6.5) innebär två huvudsakliga förändringar som får konsekvenser för användningen av kemiska växtskyddsmedel och medföljande miljö- och hälsorisker. Skatteförslaget innebär en över- gång till skatt per hektardos samt differentiering mellan tre produkt- kategorier. Skatteförslagets påverkan på priserna på växtskyddsmedel varierar avsevärt från produkt till produkt Utredningens beräkningar visar att skatteförslagets påverkan på pro- duktpriserna varierar avsevärt (från -till ) mel- lan de 152 växtskyddsmedel som ingår i utredningens underlag (se bilaga 5). Den genomsnittliga förändringen bedöms dock vara liten (). Detta utvecklas i avsnitt 9.6.1. 1 I analysen är hänsyn tagen till att nuvarande beskattning av bekämpningsmedel som inte är växtskyddsmedel (dvs. biocider) tas bort. På grund av den osäkerhet som finns om i vilken utsträckning biocider har beskattats har vi i analysen inte särredovisat detta skattebortfall. (Se avsnitt 9.12.1). Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel Lågriskprodukter faller i pris medan växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution blir dyrare Växtskyddsmedel som endast innehåller lågriskämnen faller i pris. Priset på de 5 produkter som ingår i dataunderlaget beräknas minska med 0,3–. Merparten av de växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution beräknas stiga i pris. Den genomsnittliga prisök- ningen för de 30 produkter som ingår i underlaget beräknas till drygt För övriga växtskyddsmedel beräknas prisförändringen i genom- snitt vara nära noll, men med stora variationer mellan enskilda produk- ter (från -till ). Detta utvecklas i avsnitt 9.6.1, se även bilaga 5. Användningen av växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution förväntas minska En grov uppskattning är att antalet hektardoser av växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution minskar med 2 pro- cent på kort sikt och på lång sikt. Användningen av växtskyddsmedel som endast innehåller lågriskämnen förväntas öka, medan användningen av övriga växtskyddsmedel förväntas (i genom- snitt) vara i stort sett oförändrad. Detta utvecklas i avsnitt 9.6.2. Skatteförslaget ger ingen omfattande övergång från växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen för substitution till produkter med lägre miljö- och hälsorisker I en statisk modell som analyserar val mellan tillgängliga växtskydds- medel i specifika bekämpningssituationer identifieras inga tydliga substitutionseffekter från växtskyddsmedel som innehåller kandidat- ämnen till andra växtskyddsmedel. Detta förklaras av att de prisför- ändringar som skatteförslaget leder till över lag är små relativt de skillnader i pris som finns mellan olika tillgängliga växtskyddsmedel i utgångsläget. Högre skattesatser eller en kraftigare differentiering i skattesats mellan de olika produktkategorierna behövs för att åstad- komma mer omfattande substitution. Andra mekanismer för risk- Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel minskning är svårare att analysera i förväg, och följs bäst upp i fram- tida utvärderingar. Detta utvecklas i avsnitt 9.6. Se även bilaga 6 och avsnitt 9.10. Kontinuerlig uppföljning och utvärdering av skattens effekter behövs Det är svårt att uppskatta vilken påverkan den föreslagna skatten kan ge på relevanta miljö- och hälsoriskindikatorer. En grov uppskattning är att miljö- och hälsoriskindex minskar med 1–1,5 indexpunkter vardera. Detta utvecklas i avsnitt 9.9. Mot denna bakgrund anser utredningen att det är viktigt att den förändrade skatten kontinuerligt utvärderas och följs upp, till exem- pel i samband med att den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel ses över. I en sådan utvärdering kan man bland annat följa utvecklingen av relevanta riskindikatorer, antalet växtskyddsmedel med endast lågriskämnen på den svenska marknaden och antalet sålda hektardoser inom respektive skattekategori. Detta utvecklas i avsnitt 9.10. Kostnaderna för jordbruket och frukt- och trädgårdsnäringen ökar medan hushållens kostnader minskar Utredningens skatteförslag bedöms öka jordbrukets och frukt- och trädgårdsnäringens skattekostnader med 16–, motsvarande av vegetabilieproduktionens produk- tionsvärde 2015. Detta utvecklas i avsnitt 9.6.4 och 9.6.5. Utredningens bedömning är att företagen inom skogsbruket kom- mer att få marginellt sänkta kostnader för skatt på växtskyddsmedel. Detta utvecklas i avsnitt 9.7. Kostnaderna för den icke yrkesmässiga användningen av växt- skyddsmedel bedöms minska med uppskattningsvis 3–som en följd av utredningens förslag. Detta utvecklas i avsnitt 9.8. Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel De offentligfinansiella effekterna bedöms bli små De offentligfinansiella effekterna av förslaget bedöms bli små. Skatte- intäkterna är näst intill oförändrade relativt nuvarande skatt på be- kämpningsmedel. Förslaget medför ökade administrativa kostnader för Kemikalieinspektionen med . Detta utvecklas i avsnitt 9.12. Förslaget om förändrad skatt på kemiska växtskyddsmedel syftar till att ge ekonomiska incitament till åtgärder som leder till minskade miljö- och hälsorisker och att skatten därmed ska vara ett bidrag till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utredningens avsikt är att detta syfte nås genom två förändringar av skattens konstruktion. Den förändrade basen för skatteuttaget innebär att växtskyddsmedel med samma risknivå i större utsträck- ning än får samma skatt oavsett om det är ett hög- eller ett lågdosmedel. Förslaget innebär också en riskdifferentiering av skat- ten genom att – utifrån befintlig lagstiftning – identifiera tre risk- baserade kategorier av växtskyddsmedel. En mer utförlig beskrivning av skatteförslagets syfte och de över- väganden som ligger bakom skattens utformning ges i avsnitt 6. 9.3Hur påverkar en förändrad skatt användningen av växtskyddsmedel? Den förändrade skatten på kemiska växtskyddsmedel ger förändrade ekonomiska incitament till användare av växtskyddsmedel, vilket i sin tur kan påverka importörer och distributörer av medel. Användningen av växtskyddsmedel regleras genom bland annat krav på produktgodkännande med tillhörande användningsvillkor. De högsta tillåtna doser som anges i villkoren är en form av gräns- värde som inte får överskridas. På samma sätt som på andra områden där gränsvärden och skatt kombineras så ger användningsvillkoren ett strikt tak på dosen medan skatten ger ekonomiska incitament att ytterligare minska dosen. Skatten kan också påverka användningen på ett antal andra sätt, vilket diskuteras mer nedan. Det är dock värt Effekter och konsekvenser av förslaget om skatt på kemiska växtskyddsmedel att notera att ett ekonomiskt styrmedels möjlighet att påverka an- vändningen av växtskyddsmedel beror av hur strikta användnings- villkoren är, ju mer tillåtande användningsvillkor desto större verkan kan förväntas av ett ekonomiskt styrmedel. Grundläggande för en förståelse av vilka konsekvenser en föränd- ring av skatten på växtskyddsmedel kan förväntas ha är hur efter- frågan på växtskyddsmedel förändras i samband med att skatten för- ändras. För att bedöma den ändrade efterfrågan kan efterfråge- elasticiteter användas. En efterfrågeelasticitet beskriver hur mycket efterfrågan på en vara förändras (i procent) vid en given förändring i priset på varan (i procent). Efterfrågan på växtskyddsmedel är inelastisk. I en nyligen genom- förd meta-analys2 av studier i och var efter- frågans egenpriselasticitet signifikant mindre än 0 och större än -1. Medianvärdet i de ingående studierna var -0,28.