sou · H5B321 · 2017-03-31 00:00:00 — Slutrapport om nyttan och värdet av bostadsanpassningar. : FoU i Väst, 2006. 35www.boverket.se/sv/PBL-kunskapsbanken/uppfoljning/uppfoljning-tillsyn/tillganglighet- och-enkelt-avhjalpta-hinder/ (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Av en avhandling från () framgår vikten av att involvera de boende själva, och att ha ett brukarperspektiv, inte enbart ett tekniskt perspektiv. Samt att aldrig luta sig tillbaka och tro att tillgängligheten i kommunen är färdig. En delstudie i avhandlingen var en enkät till landets kommuner. En slutsats från den var – utöver skillnader mellan kommunerna – att arbetet med att öka tillgängligheten är beroende av att det finns eldsjälar som arbetar med detta i kommunen.36 Utredningen om Bostäder för äldre föreslår en skärpning i så att krav på att undanröja enkelt avhjälpta hinder utsträcks till att även gälla i eller i anslutning till entréer och trapp- hus i flerbostadshus. Utredningen förordar också en samordning med reglerna för bostadsanpassningsbidrag.37 De allmänna kommunikationerna är mer tillgängliga än . Nigande bussar, låga vagnsgolv i plan med plattform och en i vissa städer mer flexibel busstrafik är exempel på det. Fokus har också varit på vad som kommit att benämnas hela resan – att hänsyn inte bara ska tas till själva fordonet utan även hur man tar sig till och från hållplatsen/stationen, och hur den är utformad. Liksom hur bytesplatser är utformade och övergångarna mellan olika trafikslag fungerar. I en uppföljning trafikutskott gjorde 2013 konsta- terades att det görs olika insatser, men att detta arbete i många delar är okoordinerat och att det finns mycket kvar att göra. uppföljningsgrupp framhöll att kraven på trans- portsystemets tillgänglighet kommer att öka med en åldrande befolkning.38 Äldre personer som grupp använder kollektivtrafiken i för- hållandevis liten utsträckning, enbart av deras regionala resor skedde åren 2011–2014 med kollektivtrafik. Jämfört 2005–2006 är det en minskning som dock inte är statistiskt signifikant.39 A ten-year development of accessibility in the outdoor environ- ment. Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. 38Riksdagen 2013/14:RFRS Hela resan ! En uppföljning av transportsystemets till- gänglighet för personer med funktionsnedsättning. Kollektivtrafikens utveckling – en analys av den nationella statistiken. , Trafikanalys, 2015. Den äldre personen och vård och omsorg Andelen som beviljas färdtjänst har minskat , vilket kan bero på bättre tillgänglighet i de allmänna kommunikationerna, fler äldre personer som har körkort (även bland kvinnor) och mer restriktiv bedömning. Mer än hälften () av de som är beviljade färdtjänst har fyllt , en fjärdedel är mellan 65–, en femtedel är . Majoriteten av de som har färdtjänst är kvinnor.40 Fler äldre personer kör bil, och bilen förblir ett viktigt trans- portmedel allt högre upp i åldrarna. För dem som tidigare kört bil förblir bilen ett viktigt transportmedel. Bilen underlättar att upprätthålla sitt oberoende.41 Varför flyttar äldre personer? Bostaden är för många den invanda miljö, där man levt sitt liv, där själva väggarna kan berätta om ens liv och om ens familj. I ett inbott bostadsområde är det tryggt att man känner igen grannarna, och de känner igen en själv. Bostaden har betydelse för den äldre personens livskvalitet. Att få en demenssjukdom gör det allt svårare att klara sig själv, och är den vanligaste orsaken till att flytta till ett särskilt boende. Det är dock ofta bra även för en person som fått en demens- sjukdom att bo kvar hemma . Den invanda miljön med välkända föremål, rum och vanor fungerar som ett stöd för minnet, för identiteten, för upplevelsen av vem man är, något som ofta hotas vid en demenssjukdom.42 I en studie genomförd i åren 2011–2013 framkom att de flesta var nöjda med sitt boende, och därför inte valt att flytta, trots Äldre, infrastruktur och boende. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). Äldre, infrastruktur och boende. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). På väg mot en god demensvård – Samhällets insatser för personer med demens- sjukdomar och deras anhöriga. Den äldre personen och vård och omsorg att den egna bostaden kanske inte längre var optimal. Att man inte flyttade berodde vanligen varken på bristande information om alternativen eller på skattesystemet (”flyttskatten”). Dock kunde ekonomin vara ett hinder, att flytta till en modern bostad kunde ofta bli dyrare än den nuvarande boendekostnaden även om den nya lägenheten skulle vara mindre.43 I en studie som bygger på 80 intervjuer med personer i åldern 80–framkom att de flesta ville bo kvar och åldras där de bodde. Bland motiven för att inte flytta fanns att hen är fäst vid sitt hem och dess omgivningar. Det kan också bero på ekonomin och att hens hälsa kan vara ett hinder. När försämringar i hälsan eller känslan av ensamhet blir för svår har det dock blivit ett motiv för att flytta.44 I en studie åt 1990 summerade den norske sociologen svaret på frågan var morgondagens äldre personer kommer att bo med ”där de bor ” – något som i stora drag visat sig stämma. Inget tyder på att utvecklingen blir mycket annorlunda för de som just passerat eller närmar sig pensionsåldern. Flertalet väljer att bo kvar i sitt hem så länge det går. Det rationella valet kan visserligen synas som att flytta redan , när man är aktiv och kan ”bo in sig”. Men människan är inte en rationell varelse, och det är inte givet att man trivs i sin nya bekväma bostad under de förhållandevis många friska år man kan förvänta sig att ha kvar när man är 60. Tvärtom kan flytten som en del gör till sommarstugan vara klok – där är man mer fysiskt aktiv med skötsel av hus och trädgård. Majoriteten av personer som flyttar gör det inom den lokala bostadsmarknaden. En sannolik tolkning är att man vill flytta till en bostad som bättre svarar mot ens behov.45 Do the elderly move at the right time? 44Löfqvist, , , , , , , , , och , . Voices on Relocation and Aging in Place in —A Complex and Ambivalent Matter. Vol 53, no. 6, 919-926 (2013). Äldre, infrastruktur och boende. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Utredningen för äldre föreslog att de som fyllt ska kunna få göra RUT-avdrag för hjälp att packa ner och packa upp sitt bohag som en hushållsnära tjänst. Även själva flytten ska berättiga till RUT-avdrag.46 Genom en ändring i inkomstskatte- lagen (1999:1229) har RUT- avdrag möjliggjorts för flytt av bohag och annat lösöre mellan bostäder.47 Lagändringen trädde i kraft . Låg pension kan begränsa möjligheten att använda vid flytt. 7.5Skillnader i hälsa och levnadsvillkor De flesta äldre personer har en god hälsa, och hälsan har förbättrats . Ett mått på det är att den självrapporterade hälsan blivit allt bättre högre upp i åldrarna. finns det stora skillnader i hälsoutvecklingen. Medellivslängden har ökat nästan oavbrutet , med ett hack 1918 då spanska sjukan skördade många liv. var medellivslängden under både för kvinnor och för män. (1960) var medellivslängden för kvinnor och för män. var medellivslängden för kvinnor och för män. För den senaste femårsperioden var ökningen av medellivslängden för kvinnor och för män.48 Två av tre är eller äldre när de dör.49 dog innan de fyllt 65 år.50 Den som fyller kan – sett till den genomsnittliga återstående livslängden – förvänta sig att leva om man är kvinna och om man Utredningen om bostäder för äldre. Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemen- skap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer. 47Inkomstskattelagen 67 kap. 13 § nytt moment 7. 48www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningsframskrivningar/ Demografisk-analys/55349/55356/Behallare-for-Press/411369/ (hämtad ). 49www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Medellivslangden-okar-stadigt/ (hämtad ). 50 /sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Medellivslangden-okar-mest-for-hogutbildade/ (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Det är en påtaglig ökning jämfört då den var för kvinnor och för män.51 var det framför allt dödligheten minskade. för kvinnor och efter 1980 för män är det främst hos de äldre som döden skjutits fram högre upp i åldrarna. Bidragande faktorer till den positiva utvecklingen är minskad dödlighet i hjärt-kärlsjukdomar, särskilt hjärtinfarkt, stroke och cancersjukdomar. Medellivslängden prognostiseras fortsätta att öka, och skillna- derna mellan könen att krympa. Kvinnornas medellivslängd för- väntas öka till och männens till . kan då vara en vanlig dödsålder.52 Prognosen är förstås osäker, och bygger bl.a. på antagande om mer hälsosamma levnads- vanor, främst minskad rökning, och fortsatt medicinsk utveck- ling.53 I detta område har också socioekonomiska förhållanden, andra funktionsnedsättningar och motsvarande, en stark påverkan. Den självupplevda hälsan förbättras Den ökande medellivslängden speglar de förbättringar i levnadsvill- kor som skett . Den själv- upplevda hälsan visar på individnivå hur hälsan – begreppet tagit i vid bemärkelse – förbättrats. Den självuppskattade hälsan har för- bättrats i åldersgruppen 65–mellan 2004/06 och 2013/15.54 Hur en äldre person bedömer sin hälsa har större betydelse för den upplevda livstillfredsställelsen än mer objektivt, medicinskt bedömd hälsa. Data från den longitudinella studien visar att de äldre personerna fått fler hälsoproblem, men klarar 51www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens- sammansattning/Befolkningsstatistik/25788/25795/Helarsstatistik---Riket/25830/ (hämtad ). 52www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Medellivslangden-okar-stadigt/ (hämtad ). 53Öhman, och , Äldres hälsa och livsstil. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). : Folk- hälsomyndigheten, 2016. 55SWEOLD är en riksrepresentativ studie av levnadsvillkoren för personer . Den äldre personen och vård och omsorg I en jämförelse framgår att problem med värk, psykiska besvär och nedsatt mobilitet ökat och lungfunktionen försämrats i åldersgrupperna och uppåt. Där- emot förblev självskattad hälsa och fysisk funktionsförmåga oförändrad . Trots detta har andelen som uppger att de behöver hjälp med sina grundläggande, vardagliga aktiviteter minskat . Äldre kvinnor är över lag sjukare än äldre män, enligt såväl självrapporterade som testbaserade mått. Skillna- derna mellan könen förändrades inte under perioden.56 Det finns betydande hälsoskillnader mellan kvinnor och män, och mellan olika socioekonomiska grupper. Dessa skillnader kvarstår, och förstärks i vissa fall, i hög ålder. Även äldre personer med utländsk bakgrund kan ha en sämre hälsa. Skillnaderna är dock stora mellan olika personer födda i andra länder beroende av den socioekonomiska situationen, och skillnaden jämfört med de som är födda i kan också till stor del förklaras med den socio- ekonomiska tillhörigheten.57 Ju starkare socioekonomisk grupp en person tillhör desto längre kan hen förväntas leva. För människor som lever under sämre sociala och ekonomiska förhållanden är den förväntade livslängden inte alls lika lång.58 Medellivslängden har varit högre för eftergymnasialt utbildade än för dem med enbart grundskoleutbildning. (efter 2000 för kvinnor och efter 2006 för män) har skillnaderna ökat, och mest ökar medel- livslängden för högutbildade män.59 De skillnader som kan iakttas hos äldre personer sammanhänger med hela livsloppet. Ogynnsamma sociala och socioekonomiska förhållanden under barndomen, låg utbildning och att ha haft ett manuellt arbete som huvudsaklig sysselsättning leder till en ökad 56Fors, , , , , , , och , . Äldre har fått fler hälsoproblem, men klarar vardagen bättre. Självrapporterad hälsa hos äldre med utländsk bakgrund – underlag till samlad redovisning av integrationspolitikens resultat. , , 2007. Blood on the tracks. Life-course perspectives in health inequalities in later life. Diss, : , 2010. 59www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Medellivslangden-okar-mest-for-hogutbildade/ (hämtat ). Den äldre personen och vård och omsorg risk för att ha en lägre kognitiv förmåga senare i livet.60 Levnads- förhållanden under barndomen liksom inkomst under medelåldern och som pensionär har samband med levnadslängd.61 I en studie påvisades att det skilde i självskattad hälsa mellan olika inkomstgrupper i . Trots att ohälsan ökar med stigande ålder var andelen med svår ohälsa bland män i åldern 80–med inkomst i högsta kvintilen62 lägre än för män i åldern 60–med inkomst i lägsta kvintilen, sju respektive 12 procent.63 Skillnaderna i hälsa tycks kvarstå över tid64, trots de nationella målen om ökad jämlikhet i hälsa. Regeringens mål är att de påverk- bara skillnaderna i hälsa mellan olika samhällsgrupper ska vara borta inom en generation. Regeringen har tillsatt Kommissionen för jämlik hälsa. Dess huvudfokus är på skillnader efter socio- ekonomi och kön, och kommissionen ska lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar.65 ”Genom politiska beslut att satsa på tidiga insatser, hälsofrämjande politik och omfördelning kan de mekanismer som genererar ojämlik hälsa påverkas i en riktning som främjar en mer jämlik hälsa” skriver Kommissionen i sitt delbetänkande.66 Levnadsvillkoren påverkas av många olika faktorer, inte minst den ekonomiska situationen. Reallönen har ökat för alla utbildnings- grupper och såväl kvinnor som män . har skillnaderna i disponibel inkomst ökat mellan olika grupper, särskilt mellan förvärvsarbetande och icke förvärvs- 60Fors , , . Childhood living conditions, socio- economic position in adulthood, and cognition in later life: exploring the associations. : Social Sciences 64B(6) 2009:750-757. Blood on the tracks. Life-course perspectives in health inequalities in later life. Diss, : , 2010. 62Kvintil = , högsta kvintilen = de som har de högsta värdena, i det här fallet inkomsterna. 63Hamm , Klason och . Rik och frisk. Sex differences in health in 1992 and 2002 among very old Swedes. 1(2) (2009). En kommission för jämlik hälsa. Kommissionen för jämlik hälsa. Det handlar om jämlik hälsa. Utgångs- punkter för Kommissionens vidare arbete. Den äldre personen och vård och omsorg arbetande, beroende av förändringar i skatte- och transfererings- systemen som ska öka incitamenten att yrkesarbeta.67 inleder sin avhandling om äldrefattigdom med ett citat; ”Men som jag sa, många pensionärer, de är sådana som har pengar, som kan ägna sig åt sådant. De gör mycket, de reser ut. Det kan jag inte tillåta mig …” (, mottagare av bostadstillägg). berättar om långa perioder av yrkesarbete som vårdbiträde och undersköterska inom den offentliga sektorn, åren hemma med barnen, hennes arbetsinsatser genom livet som inte har resulterat i bättre ekonomi efter ålderspensionen än så här. Hon har inte råd med inträde till teatern eller att resa med vänner, nu när hon har tid för det och dessutom hälsan i behåll.68 De ekonomiska villkoren är olika, och även om pensionärerna som kollektiv fått det bättre så gäller det långt ifrån alla. Regeringen har gett i uppdrag att ut- veckla och redovisa livsinkomstprofiler för olika grupper som representerar senaste årskullen av kvinnor och män som fyllt . Syftet med uppdraget är att i högre grad kunna uttala sig om hur verkliga kvinnors och mäns kompensationsgrad som pensionärer utvecklas.69 Antal och andel med låg pension minskar inte kan det enligt vara så att pensionä- rernas disponibla inkomst bara är av den genomsnittliga disponibla inkomsten för den arbetande befolk- ningen. Detta som en följd av pensionssystemets utformning. 67Kelfve, och , Äldres materiella förhållanden. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlags- rapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). Ekonomisk utsatthet i yngre ålderspensionärers vardag. Linnéuniversitetet, 2013. Uppdrag att utveckla och redovisa livsinkomstprofiler för olika grupper. S 2016/07222/SF (delvis). Den äldre personen och vård och omsorg har varnat för att risken finns att vi kommer att få se en ny och omfattande fattigdom bland äldre personer.70 Bland personer har kvinnor genomsnittligt sett en lägre nettoinkomst än män. Medianinkomsten är lägre i åldersgrupperna . Nettoinkomsten är likaså generellt sett lägre hos utrikes födda jämfört med inrikes födda. För män som invandrat är nettoinkomsten dock närmast identisk med män födda i . De lägsta inkomsterna har utrikes födda kvinnor som invandrat sent i livet.71 De som levt med mer omfattande funktionsnedsättningar hela eller en del av sitt liv har ofta haft ett arbetsliv som begränsats av detta, med följd att inkomsten varit låg, och därmed också pensionen. Och alla har inte kunnat arbeta fram till den vanliga pensioneringsåldern, utan haft sjukersättning. ”Sjukersättningen upphör vid 65. Det känns bittert att bli fattig.” som en informant uttryckte det i en svensk forskningsstudie.72 Garantipension betalas ut till de personer vars inkomstbaserade pension inte når upp till en viss miniminivå. var det för ensamboende och för samman- boende. Andelen som har garantipension är högre bland kvinnor, utrikes födda och de äldsta åldersgrupperna. Den har sjunkit från av medianinkomsten i landet till . Denna relativa försvagning kommer att fortsätta eftersom garantipensionen följer prisutvecklingen, inte löneutveck- lingen.73 I jämförelse med andra länder har en låg andel fattiga äldre personer. Äldre som grupp har generellt sett det ekonomiskt mer välbeställt än yngre åldersgrupper genom att de ofta är lågt skuldsatta. Men det är stora skillnader på individnivå. Pensionering och inkomstskillnader – nu och . I , och , (red.) Jämlik ålderdom i samtiden och . : , 2012. 71Kelfve, och , Äldres materiella förhållanden. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03).www.sou.gov.se/wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den- äldre_Webb.pdf (hämtad ). 72Jeppsson Grassman, , , , Taghizadeh , och , . Ett långt liv med särskilda förtecken: Livslopp och åldrande hos människor med funktions- nedsättningar. Socialvetenskaplig tidskrift (2011) nr 2, sid 107-122. Den äldre personen och vård och omsorg och 2011 har andelen personer med låg ekonomisk standard74 ökat, vilket tyder på ökade inkomstklyftor. Andelen ensamstående kvinnor med låg relativ ekonomisk standard har ökat från 2006 till 2014. Motsvarande andelar för ensamstående män var 15 respektive 17 procent.75 fanns det 225 000 pensionärer med en disponibel inkomst lägre än , vilket är EU:s gräns för låg ekonomisk standard eller relativ fattigdom. Majoriteten av dem var kvinnor.76 Andelen äldre personer med låg ekonomisk standard kommer med nuvarande regler att öka . skulle av de kvinnliga pensionärerna ha låg ekonomisk standard jämfört med . Bland de äldsta kvinnorna blir andelen än högre. För männen skulle andelen öka till från i dag.77 Kvinnornas lägre pensioner hänger alltjämt samman med att de tagit ett större ansvar för det obetalda arbetet i hemmet. Särskilt som änkor riskerar de att få en låg ekonomisk standard. Skillna- derna mellan kvinnor och män återfinns inte bara i de äldsta ålders- grupperna utan även hos de som mer gått i pension. De som kommer till sent i livet och de som får svårt att etablera sig på arbetsmarknaden får låga pensioner. De har inga möjligheter att få ihop 40 arbetsår för att få full pension. Full garantipension kräver 40 bosättningsår i efter . Det innebär att många utrikes födda kommer att vara beroende av de inkomstprövade äldrestöden i form av bostadstillägg för pensionärer (), särskilt bostadstillägg för pensionärer () eller äldreför- sörjningsstöd.78 Det saknas tillräcklig kunskap om hur den ekonomiska situationen kommer att utvecklas för dessa grupper.79 74Disponibla inkomster som understiger av medianen för befolkningen med hänsyn till hushållssammansättning. Könsskillnader ur statistik. Ålderdom utan fattigdom. Om äldrefattigdom och kvinnors låga pensioner. : PRO, 2016. 79Kelfve, och , Äldres materiella förhållanden. ), , (red. ), & Motel-Klingebiel, (red.). Vem är den äldre? Äldrebilder i ett åldrande . (2017). Underlagsrapport på uppdrag av Utredningen nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S2015:03). /wp-content/uploads/2015/10/Rapport-Vem-är-den-äldre_Webb.pdf (hämtad ). Den äldre personen och vård och omsorg Inkomst kan påverka vilken vård och omsorg hen får Det finns studier som visar att lågutbildade personer missgynnas när det gäller t.ex. behandling med läkemedel. Äldre personer med enbart grundskoleutbildning löper större risk att behandlas med riskfyllda kombinationer av läkemedel.80 I åldern 60–gör högutbildade fler läkarbesök vid specialistmottagningar dit det i allmänhet krävs remiss, trots att det är den gruppen som har bäst hälsa.81 Det finns inga studier som belyst skillnader i vilken äldreomsorg man beviljas beroende av socioekonomisk grupp. I en kandidat- uppsats konstateras att Generellt sett återspeglas inte klassperspektivet i särskilt stor utsträck- ning i de socialpolitiska rapporterna och SOU:n, eftersom äldre oftast framställs vara en homogen kategori med liknande levnadsvillkor.82 Den utveckling som varit med att en minskande andel beviljas äldreomsorg har lett till ökade anhörig- insatser, och det finns skillnader mellan olika grupper av äldre. Hjälp av anhöriga, och då särskilt döttrarna, är vanligare bland låg- utbildade, medan köp av tjänster på öppna marknaden är vanligare bland högutbildade.83 Det finns grundläggande behov som omfattar alla människor oav- sett ålder, kön, socioekonomisk bakgrund, sexuell läggning, funk- tionsnedsättning eller etnicitet. Att kunna sova, äta, tömma blåsa och tarm, röra på sig, se, höra och kommunicera. Jag menar att dessa behov också skapar viktiga förutsättningar för att orka och kunna utöva sitt självbestämmande, sociala liv och oberoende. Socioeconomic Differences in Drug Use among Older People. Ojämna villkor för hälsa och vård. Jämlikhetsperspektiv på hälso- och sjukvården. : , 2011. Klassperspektiv på äldreomsorgen. Kvalitativ innehållsanalys av social- politiska strategier. 83Ulmanen, och , . From the state to the family or to the market! Consequenses of reduced residential eldercare in . (2015) Volume 24, Issue 1 January 2015 p 81–92. Den äldre personen och vård och omsorg Beroende på funktionsnedsättning och åldrandets konsekvenser har många behov av att få stöd och hjälp för att på bästa sätt möta dessa behov. En livsstil för hälsosamt åldrande bör bl.a. präglas av regelbunden fysisk aktivitet, balanserad diet, stabila relationer, att kunna hantera livskriser på ett bra sätt och delta i sociala och kulturella aktiviteter. Ett hälsosamt åldrande beror på vad hen bär med sig från sitt liv, och hur hens sociala och ekonomiska situation ser ut. Men det är också en process med betoning på psykologiska faktorer.