sou · H5B395 · 2017-12-05 00:00:00 — Det är helt enkelt svårt för stora besöksgrupper att nå delar av på andra sätt än med flyg. är dessutom glesbefolkat, och norra , där besöksnäringen väntas få en ökad betydelse för ekonomi och sysselsättning, ligger långt från landets transportnav. Det innebär att flyget är viktigt för tillgängligheten till besöksområden som , , , Norrlands kustområden liksom södra och fjälltrakter. Även delar av västra, södra och östra är omständliga att nå med tåg, båt eller buss, och behöver god flygtillgänglighet. I detta spelar en rad flygplatser en viktig roll, såväl de tio statliga som ägs och drivs av Swedavia, som de kommunalt, regionalt eller privat ägda flygplats- erna, varav 28 har reguljär trafik. Regeringen antog en flygstrategi som poängterar flygets betydelse för tillgänglighet inom och internationellt.22 Flygplatser i anslutning till de större städerna har mycket stor betydelse för besöksnäringen. Alla de nordiska länderna har genom sina storflygplatser skapat internationella nav för inkommande turism; i , i , Keflavik på och i . Flygplatserna i nordiska grannländer stödjer delvis även genom passagerare som reser vidare till olika destinationer i , men innebär också att dessa länder har en hög konkurrenskraft relativt när det gäller inkommande turism från andra delar av världen. Vi bedömer därför att regeringens och ambitioner att stärka som internationellt nav är relevanta och innebär en potential att stärka som besöks- nation. har också möjligheter i form av en andra flygplats med hög kapacitet, dvs. Vi bedömer att bör kunna få en starkare roll i utvecklingen av besöksnäringen i och södra . I andra delar av landet är goda förbindelser till flygplatser i våra grannländer avgörande. Detta gäller hela och dess närhet till och koppling till . Därtill har har en koppling till Kittilä flygplats utanför i . Swedavia ansvarar för det statliga basutbudet av flygplatser och för att öka tillgängligheten till dessa med nya direktlinjer. Det finns ett tydligt samband mellan flyglinjer och tillväxten i internationella besökare. Svenska flygplatser har jämförelsevis få direkta flyglinjer till inte minst tillväxtländerna, vilket innebär att delar av har en relativt svag global tillgänglighet. Enligt exportstrategin ska det statliga turist- och investeringsfrämjadet stödja Swedavias arbete med att etablera nya direktlinjer, och Swedavia framhåller att detta samarbete behöver utvecklas: För att utveckla tillgängligheten och skapa fler direktlinjer krävs en gemensam syn på vilka marknader som skall prioriteras, ett samordnat införsäljningsarbete samt koordinerade marknadsföringsinsatser/ sälj- insatser på den aktuella marknaden i syfte att driva fler inkommande 22 Regeringen (2017): En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. besökare och nyttja den potential som skapas i samband med en etablering och en förbättrad tillgänglighet.23 För de flygplatser som ägs av kommuner och regioner, pekar organi- sationerna regionala flygplatser och SKL på vikten av att finna långsiktigt hållbara driftsformer, där sätter upp hinder, vilket regeringen också adresserar i flygstrategin. För besöksnäringen är många av dessa flygplatser mycket betydelsefulla. De skapar också möjlighet att etablera chartertrafik till , där flera regioner rönt framgång. Flygets miljöpåverkan är en angelägen fråga, där besöksnäringen liksom andra näringar måste bidra till hållbara lösningar. I flyg- strategin konstaterar regeringen att en nyckelfaktor för framgång är att staten, näringslivet, akademin och andra berörda aktörer sam- verkar för att hantera flygets utmaningar. Ett offensivt miljöarbete kan också visa sig vara en konkurrensfaktor, då området hållbara transporter sannolikt kommer att få en allt större betydelse utifrån ett konsumentperspektiv. Däremot är det inte helt enkelt att ersätta flyg med andra transportsätt, eftersom inte minst internationella besökare är känsliga för tidsfaktorn och många avstånd är för långa för alternativa färdsätt. Av detta skäl lyfter besöksnäringens bransch- organisationer och företag upp behovet av att arbeta för att snabbt komma till ett läge där flyget är hållbart, främst genom en omställ- ning till biobränsle, och där staten behöver bidra med incitament som möjliggör en sådan omställning. I andra inspel betonas att håll- bart resande innebär att bör ha en strategi för marknads- prioritering inom turism som leder till mindre beroende av flyg och därmed fokus på närmarknader. Resande med personbil är det i särklass vanligaste transportsättet för och turism från närmarknaderna. det inrikes persontransportarbetet, järnväg för , buss för , flyg för och övriga 23 Inspel från Swedavia, . transportsätt för resterande 7 procent24. Många besöksmål är bero- ende av och uppbyggda utifrån tillgång till bil. Vissa fjälldestina- tioner, naturområden, kulturmiljöer och upplevelseparker är svåra att nå utan bil. Andra går att nå med kollektivtrafik eller beställnings- trafik med buss, exempelvis Gekås i eller köpcentrum och Ikeavaruhus, men bygger fortfarande i hög grad på att besökare kommer med bil. De utvecklingsområden som berör transporter med bil ligger framför allt inom områdena infrastruktur inklusive vägnät, och håll- barhet. Det handlar om vägar och vägunderhåll, skyltar, rastplatser och servicestationer, ställplatser för husbil, vägfärjor m.m. Det hand- lar också om stimulanser som kan leda till en omställning till mer hållbara alternativ, inte minst tillgång till laddningsstationer. Ladd- ningsstationer är ett utvecklingsområde som adresseras i flera inspel, och där behoven och potentialen för besöksnäringen i hög grad sam- manfaller med behoven för befolkningen i landsbygder mer generellt. En fråga som adresseras i allt högre grad är bildelning. Ett bil- delningskollektiv reducerar antalet kilometrar per hushåll och den totala mängden bilar, och har ofta modernare bilar med lägre utsläpps- halter, enligt en rapport från Nordiska Ministerrådet.25 Vi bedömer att detta är viktiga områden för besöksnäringens fortsatta utveckling, som dock ligger utanför utredningens uppdrag. Vägvisning, dvs. det som i vardagstal oftast benämns skyltning, är en fråga som många aktörer lyfter fram och som kan väcka frus- tration hos företag och andra aktörer som inte förstår varför de får avslag på an ansökan om vägväsning. Inom detta myndighetsområde ser vi därför att det är viktigt att som ansvarig myndig- het har en hög grad av transparens och tydlighet kring villkor och rutiner för dessa ärenden. Enligt pågår ett arbete för att kvalitetssäkra myndighetsbesluten så att de både följer tydliga regler och har begripliga motiveringar. 24Bil (2016): Bilismen i . 25Nordiska (2017): Environmental impacts and potential of the sharing economy. Taxi som färdsätt är relevant för besöksnäringens utveckling ur flera perspektiv, och taxitrafiken möter också hinder på olika sätt. Utifrån resonemangen om kollektivtrafikens betydelse för tillgänglighet till besöksmål och destinationer föds frågan om hur taxi kan samverka med buss och andra färdsätt i kollektivtrafiken. Anropsstyrd kollek- tivtrafik är trafik som körs när efterfrågan uppstår och kan vara en framkomlig väg för framtida trafiklösningar. Vår bedömning är att en mer flexibel kollektivtrafik och nya lösningar behövs för att kunna upprätthålla en bra trafikservice i hela landet till gagn för både arbets- pendling/vardagsresande och för besökare. En möjlighet är att, i stället för att upphandla busstrafik för en viss linjetrafik med lösningen klar från början, göra innovationsupphandlingar av mobilitetstjänster. Där kan mindre fordon spela en större roll, och utvecklade lösningar som inkluderar taxi kan bidra till taxiföretagens förmåga att överleva i landsbygder. lyfter också upp framkomlighet i städer som en närmast akut fråga, och då framför allt i och . Framkomligenheten gäller dels trafikstockning, dels framkomlighet till hotell och andra besöksmål, där det saknas möjlig- het att parkera. En lösning som föreslås är att taxi ska ges tillgång till kollektivtrafikkörfältet. Eftersom lokal trafikplanering är ett kom- munalt ansvar bedömer vi att frågan bör hanteras i dialog mellan branschorganisationerna och respektive kommun. Generellt är det viktigt för alla kommuner som vill ta emot besökare att ha en strategi för hur dessa ska kunna transportera sig inom kommunen, eftersom svag tillgänglighet och otydlig kommunikation om hur transportsyste- met fungerar påverkar destinationens konkurrenskraft negativt, och vice versa. Inom taxiverksamhet finns också dimensionen delningsekonomi och framtida resemöjligheter i form av självkörande bilar m.m. att förhålla sig till. I betänkandet Taxi och samåkning , och i övermorgon resonerar utredaren kring detta: Taxibranschen kan också komma att förändras drastiskt till följd av införandet av självkörande fordon. I ett självkörande fordon kan taxi- förarlegitimationen förlora sin betydelse. Digitaliseringen av det svenska samhället kommer att möjliggöra helt nya affärsmodeller som kan leda till en omstrukturering av branschen.26 Turismens behov av effektiva hållbara transporter gör detta utveck- lingsområde relevant att följa, och innebär utvecklingsmöjligheter för nya typer av transportsätt och för nya affärsmodeller. Bussen är en del av besöksnäringens transportsystem på flera sätt. Buss är ett påtagligt inslag i kollektivtrafiken, både långväga och regional kollektivtrafik. Turist- och beställningstrafik är ett annat verksamhetsområde med drygt 600 företag i . Beställningstrafiken är tätt kopplad till många verksamheter i besöksnäringen, såsom shopping, konferenser, evenemang, kon- serter, kryssningsresor, museibesök m.m. En fungerande beställ- ningstrafik är avgörande för att dessa aktiviteter ska vara möjliga att genomföra, i synnerhet när kollektivtrafiken inte är ett möjligt alternativ. Därutöver tillhandahåller vissa bussföretag själva regelrätta turismtjänster, i form av dagsturer, paketresor med övernattning eller sightseeingtjänster. ser hinder och brister främst när det gäller statistik, framkomlighet i storstäderna och utrikes trafik inom EU. När det gäller framkomlighet kan det vara ett stort problem i inte minst , där beställningstrafiken både blockerar och blockeras av annan trafik, och där både körfält och parkeringsytor är en mycket trång sektor. Avseende utrikesresor ligger de största utmaningarna i regelverket för kör- och vilotider på ett generellt plan, administrationsansvar för olika momssatser i olika länder och vad som beskrivs som en extrem administration med anledning av vissa länders strävan att stoppa cabotagetrafik27, vilket dock inte berör den inkommande turismen till Sverige.28 26SOU 2016:86: Taxi och samåkning , och i övermorgon. 27Cabotage är transport av passagerare eller gods inom ett lands gränser, utfört av ett företag som är registrerat utanför detta lands gränser. 28Sveriges Bussföretag (2017): Den inre marknaden för buss inom EU fungerar inte. Bedömning: Möjligheten att ta med cykel i kollektivtrafiken bör, så långt möjligt, vara en del av kraven i upphandling av såväl nationell som regional kollektivtrafik. bör beakta möjligheten att ta med cykel vid resa i kollektivtrafiken i samband med upphandling av nationell kollektivtrafik. Dialogen behöver underlättas mellan idrottsrörelsen, frilufts- livsrörelsen, branschorganisationer, destinationsorganisationer som företräder cykelturism och kollektivtrafikföretagen, särskilt i samband med cykelevenemang, i syfte att söka lösningar för transport av cyklar. presenterade regeringen en ny cykelstrategi där främ- jande av ”en ökad turist- och rekreationscykling” lyfts under reger- ingens insatsområde Öka fokus på grupper av cyklister.29 2015 invigdes en nationell turistcykelled, Kattegattleden, som ett steg i att utveckla cykelturismen i . 2016 invigdes Sydostleden och på anläggs den leden Fyr-till- fyr. Utöver dessa större leder arbetar flera regioner och enskilda kommuner med cykelturism och rekreationscykel. Det framgår dock av cykelstrategin att det saknas mycket kunskap om cykelturism. Mot den bakgrunden har regeringen uppdragit åt att kartlägga det pågående arbetet inom turism- och rekreationscykling samt att lägga förslag till hur området kan utvecklas i hela landet.30 Vid sidan om cykelstrategin har cykelturism kommit upp i flera inspel till utredningen. Från lyfts en potential i ökat samarbete mellan besöksnäringen och det civila samhället. Cykelintresset utvecklas oftast i ideella sammanhang, men bidrar till att utveckla besöksnäringen som tillhandahåller tjänster inom bland annat resor, logi, måltider och shopping. En fråga som återkommer i en rad inspel är att det bör gå att lösa frågan om att ta cykel med sig på i kollektivtrafiken. Cykelturism i olika former är ett av de områden som ökar snabbt i popularitet, 29Regeringen (2017): En nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett håll- bart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. 30Regeringen (2017): Uppdrag om en nationell kartläggning och sammanställning av det på- gående arbetet inom turism- och rekreationscykling. exempelvis mountainbike (MTB), downhillcykling, långlopp som Vätternrundan och Cykelvasan, triathlon och cykling längs ledsystem. Vissa tågoperatörer tillåter cyklar på tåg, men de flesta större operatörer gör det inte, bland annat inte SJ. Även de operatörer som accepterar cykel har en gräns för antalet. I praktiken innebär detta att cyklisterna ofta väljer bil som transportmedel för att ta sig till olika platser med sin cykel, i stället för tåg eller buss, vilket innebär att ökat intresse för cykel tenderar att leda till ökade miljöbelastningar. Frågan ingick i den statliga som i betänkandet Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv skriver följande: När det gäller möjligheten att ta med cykeln på tåg är området relativt oreglerat. Det finns dock en EU-förordning som avser passagerar- rättigheter i tågtrafiken och som, under vissa förutsättningar, ger en passagerare rätt att ta med sig cykeln på tåg. Förordningen är gällande rätt i . Kollektivtrafikmarknaden har decentraliserats och präglas numera av en kommersialisering. Detta är något som måste beaktas när det övervägs eventuella ytterligare lagstiftningsåtgärder med krav på att passagerare ska ha rätt att ta med cykeln i kollektivtrafiken. Slutsatsen blir att förändring måste åstadkommas på andra sätt som ligger mer i linje med den karaktär kollektivtrafiken har i dag.31 9.10.4Sjöfart inkl. inre vattenvägar Flera olika typer av sjöfart berör turism och besöksnäring. Sjöfart är på vissa håll en del av kollektivtrafiken, där och utmärker sig. Sjöfart är också en del av det svenska vägnätet genom vägfärjor. I dessa avseenden är de en del av ett system som främst riktar sig till den egna befolkningen. För sjöburen kollektivtrafik i och i anslutning till storstäderna finns dock en starkare koppling till turism eftersom de bidrar till en ökad attrak- tivitet och kan utgöra en del av besökarens totalupplevelse, och en del av den samlade reseanledningen. Skärgårdstrafiken är också kollektivtrafik, men spelar en dubbel roll i hänseendet att den också är det främsta transportmedlet för besökare som söker sig ut i skärgården. Besöksnäringen får dock i stor utsträckning anpassa sig efter kollektivtrafikens villkor, vilket är 31 SOU 2012:70: Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv, slut- betänkande. särskilt tydligt när det gäller säsongslängd och tidtabeller, som i därtill publiceras alltför sent för att fungera för besöksnäringen som har planeringstider på runt för att möjlig- göra bearbetning av internationella marknader. Den offentligt finan- sierade skärgårdstrafiken kompletteras med kommersiell linjetrafik och paketerade kommersiella båtturer, där en stor aktör är Strömma turism & sjöfart. Ett annat område är den storskaliga kommersiella passagerar- trafiken med drygt 25 miljoner passagerare . Denna trafik är av stor betydelse som transportsätt för inkommande turism till , och är båtarna också reseanledningar/besöksmål. har nya turer längs bidragit positivt till turismens utveckling och de lokala ekonomierna i flera städer längs kuststräckan. Kryssningstrafik omfattar även större internationella fartyg som anlöper svenska hamnar. Denna trafik är viktig för ekonomierna i de städer som angörs, i synnerhet om dessa är så kallade turn-around- hamnar där kryssningsresor börjar och/eller slutar. Utmaningar är att fartygen tenderar att bli allt större och därmed kräver större hamnar, att rederierna inte bunkrar i , en kostsam och ibland misskött avfallshantering och även att köpkraften ibland inte är så stor hos resenärerna när de går i land, då de handlar mycket ombord. Sammantaget beskriver merparten av besöksnäringens aktörer ändå det positiva med kryssningstrafik, och att den har stor potential att ytterligare bidra till ekonomi och sysselsättning. Flera hamnstäder runt har börjat begränsa kryssningstrafiken då den lett till problem med hårt slitage. Den , berörda regioner och andra aktörer i bör därför noga följa utveck- lingen så att kryssningstrafiken blir den positiva stimulans för svenska kustregioner som är förhoppningen. Kanaler och inre vattenvägar spelar en stor roll som bärare av kulturarvet och den svenska industrialiseringens historia, och för utvecklingen av svensk turism. kanal och slussar i är kulturarv med mycket stor betydelse för besöks- näringen i . Hela och dess slussar och hamnar är starka besöksmål och kännetecken för , som är utmanande att finansiera och utveckla. Därutöver finns bland annat , de svenska älvarna och även sjöar med många besöks- mål och fiskemöjligheter. Det är en viktig uppgift att bevara kvali- teten och tillgängligheten till de inre vattenvägarna så att de fortsatt kan fungera som katalysatorer för besöksnäringen. Ytterligare en form av sjöfart är fritidsbåtar, som stimulerar konsumtion i samhällen längs kuster och i skärgårdarna. Fritids- båtsturismen baseras på en god havs- och kustmiljö och tillgång till såväl naturmiljöer som service i form av bland annat gästhamnar och dagligvaruhandel. organiserar 590 gästhamnar. Den starkaste regionen när det gäller båtnätter i gästhamnar är , och den största utlandsmarknaden är , tätt följt av Tyskland32. 9.11Småföretagens transporter av besökare Bedömning: Småföretagare har ett stort behov av att förstå regelverken kring ”enkla transporter” inom besöksnäringen, när företag transporterar besökare till och från sin anläggning eller till och från olika aktiviteter. En fråga som återkommit i flera hearings är huruvida det är möjligt att hämta passagerare vid en station eller knutpunkt för att köra dem till sin anläggning eller till de aktiviteter som ska göras. Här uppges bland annat taxilagstiftning och paketreselagen vara hinder. När det gäller taxilagstiftningen tycks den vara tydlig. Så länge företaget inte tar betalt för resan och den inte erbjuds allmänheten är det inte fråga om yrkes- eller taxitrafik. Däremot krävs det taxi- tillstånd för att köra kunder i personbil mot avgift.33 Paketreselagen omfattar arrangemang som består av transport och inkvartering eller någon av dessa tjänster i kombination med en turisttjänst.34 En turisttjänst kan exempelvis vara ett teaterbesök eller en naturutflykt. Lagen ställer bland annat krav på information och möjlighet för kunden att utkräva skadestånd för fel som uppstår efter avresan. Enligt resegarantilagen finns även en skyldighet att ställa resegarantier för paketresor. Syftet är att ge resenären ett 32Tillväxtverket (2017): Fakta om svensk turism 2016. 33Se även SOU 2016:86: Taxi och samåkning , och i övermorgon. 34För en detaljerad genomgång av gällande rätt, Lag (1992:1672) om paketresor, se SOU 2016:56: skydd om arrangören går i konkurs. Systemet har kritiserats för att vara kostsamt, särskilt för mindre researrangörer, och för att inte fullt ut ge det konsumentskydd som det syftar till. Frågan har därför, samt mot bakgrund av förändrade EU-regler, utretts35 och är under beredning i . I det nuvarande systemet måste de företag som erbjuder paketresor ställa resegaranti individuellt. Visitas medlemmar täcks av en kollektiv garanti, men detta förutsätter att resepaketen inte omfattar transporter. Exakt vad som gäller i olika situationer för den företagare som transporterar gäster, om andra regler än ovanstående är aktuella och på vilket sätt exempelvis försäkringar gäller, har vi inte lyckats få besvarat. Vi bedömer att förslagen har stora potentiella indirekta effekter i form av förbättrad tillgänglighet som bidrar till fler besökare och ökat underlag för företagande inom besöksnäringens branscher. När turismperspektivet integreras i samhällsplanering påverkas alla typer av företagande inom turism och besöksnäring. Transportsektorn är mansdominerad, där av de som är anställda i sektorn är män, och förändringar som direkt berör transportsektorn påverkar därför män i högre utsträckning än kvinnor.36 Förslag som syftar till att få transportsystemet och trafik- utbudet mer anpassat till turismens förutsättningar bidrar dock till en generell stimulans av företagande och arbetstillfällen i besöks- näringen, inte avgränsat till företagen i transportsektorn. Förväntade långsiktiga effekter om insatserna i förslagen gen- omförs är fler besökare som väljer mer miljömässigt hållbara och smidiga transporter än till besöksnäringsstarka regioner och kommuner. Detta ger underlag för fler och växande företag av alla storlekar och ökad sysselsättning i dessa regioner och kommuner. Förslaget om ”enkla” transporter påverkar och förenklar i första hand för små företag, eftersom det är dessa som i första hand upplever problem på området . 35SOU 2016:84: Ny resegarantilag. 36SCB (2017): Förvärvsarbetande med arbetsplats i regionen efter SNI 2007, kön och år. Kollektivtrafiklagen har betydelse i såväl storstads- som lands- bygdsregioner. Det är dock främst företag i de yttre delarna av, eller utanför, kollektivtrafiknätet som berörs vid en eventuell utveckling av hur kollektivtrafik kan stödja turism och besöksnäring. De förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna för turismrelaterad trafik inom kollektivtrafiken underlättar jämställdhet eftersom fler kvinnor än män väljer kollektivtrafik framför trans- porter med personbil, oavsett om de gör det som besökare eller arbetskraft. Ökade förutsättningar för cykeltransporter i kollektivtrafiken bidrar dels till ökad folkhälsa, dels till ökad jämställdhet, eftersom kvinnor i lägre utsträckning än män äger och kör bil och därmed har sämre möjlighet att transportera sin egen cykel. Omfördelning av trafik från personbil till tåg eller buss är gene- rellt positivt för både miljö och vägframkomlighet i samband med större evenemang, högsäsongstoppar och skollov. För att en sådan omfördelning ska vara möjlig krävs fungerande offentlig eller kom- mersiell kollektivtrafik inom den besökta destinationen. Omfördelning av transporter med cykel från personbil till tåg kan väntas ge positiva miljöeffekter och påverka framkomligheten i anslutning till framför allt slutdestinationer dit många cyklister tar sig , och där belastningen på vägnätet är mycket hög. Förslagen uppskattas medföra engångskostnader för staten på . Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att förslagen kommer att medföra en marginell kostnad för det offentliga, in- direkta effekter i form av förbättrade förutsättningar för företag av alla storlekar och ökad sysselsättning, framför allt i landsbygder, potential för ökad jämställdhet och viss ökad folkhälsa samt för- bättrade förutsättningar att möjliggöra en växande besöksnäring där den negativa klimatpåverkan från transporter minskar. 37 i (2013): #jämställdhet, Temarapport om kvinnor och män i kollektivtrafiken.