sou · H5B348 · 2017-06-01 00:00:00 — förordning om ändring i förordning (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd Härigenom föreskrivs att 3 a § förordningen (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd ska ha följande lydelse. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst. Denna förordning träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2015:190. i förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2013:176) med in- struktion för Inspektionen för vård och omsorg ska ha följande lydelse. med andra berörda myndigheter med andra berörda myndigheter i syfte att uppnå ett effektivt i syfte att uppnå ett effektivt i arbetet med tillsyn, styrning i arbetet med tillsyn och regel- med kunskap och regelgivning. med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- om statlig styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- skap avseende socialtjänst. vård och socialtjänst. kommuner avseende hälso- och sjukvård ska samordnas av Social- styrelsen så att kunskapsstödet är effektivt och anpassat till lands- tingens och kommunernas behov. Myndigheten kungör sina föreskrifter i Gemensamma författ- ningssamlingen avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läke- medel, folkhälsa m.m. i enlighet med bilaga 1 till författnings- samlingsförordningen (1976:725). Denna förordning träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2015:172. förordning om ändring i förordning (2013:1020) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 20 § förordningen (2013:1020) med instruktion för ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Myndighetens arbete med kunskapsspridning ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att informationen till allmänheten är samordnad. Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och genomföras i samverkan med kommuner avseende hälso- och andra berörda myndigheter så att sjukvård ska samordnas av Social- den statliga styrningen med kun- styrelsen så att kunskapsstödet är skap är samordnad. effektivt och anpassat till lands- ser om samverkan med vissa tingens och kommunernas behov. andra myndigheter finns i för- ordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende finns i förordningen (2015:155) hälso- och sjukvård och social- om statlig styrning med kun- skap avseende socialtjänst. Myndigheten ska i sin roll som samordnande myndighet för det friluftslivsmål för god folkhälsa som regeringen har fastställt sam- verka med berörda myndigheter vid genomförande och uppföljning av friluftslivsmålen. Denna förordning träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2015:173. förordning om ändring i förordning (2013:1031) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 7 a § förordningen (2013:1031) med instruktion för ska ha följande lydelse. Myndighetens arbete med kun- skapsstöd till landsting och kom- muner avseende hälso- och sjuk- om statlig styrning med kunskap vård ska samordnas av Social- avseende hälso- och sjukvård och styrelsen så att kunskapsstödet är effektivt och anpassat till lands- tingens och kommunernas behov. Myndigheten kungör sina föreskrifter i Gemensamma författ- ningssamlingen avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst, läke- medel, folkhälsa m.m. i enlighet med bilaga 1 till författnings- samlingsförordningen (1976:725). Denna förordning träder i kraft . 8 Senaste lydelse 2015:173. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- skap avseende socialtjänst.Myndighetens arbete med kun- skapsstöd till landsting och kom- muner avseende hälso- och sjuk- vård ska samordnas av Social- styrelsen så att kunskapsstödet är effektivt och anpassat till lands- tingens och kommunernas behov. förordning om ändring i förordning (2014:134) med instruktion för Myndigheten för delaktighet Härigenom föreskrivs att 4 a § förordningen (2014:134) med in- struktion för Myndigheten för delaktighet ska ha följande lydelse. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst. Denna förordning träder i kraft . 9 Senaste lydelse 2015:175. förordning om ändring i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst dels att rubriken till förordningen ska ha följande lydelse, dels att 1–12 §§ och rubriken närmast före 6 § ska ha följande lydelse. avseende hälso- och sjukvård Denna förordning syftar till att säkerställa att styrningen med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för utgör ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner) och olika professioner vilka har an- svar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet. Styrningen med kunskap ska bidra till att målen i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och socialtjänstlagen (2001:453) uppfylls. 10 Senaste lydelse 2017:95. Styrningen med kunskap sker Styrningen med kunskap sker genom de icke bindande kun- genom föreskrifter och icke bin- syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och socialtjänst bed- rivs i enlighet med vetenskap och Styrningen med kunskap ska Styrningen med kunskap ska vara samordnad, effektiv vara samordnad, effektiv anpassad till de behov olika pro- anpassad till de behov olika pro- fessioner inom hälso- och sjuk- vård och socialtjänst samt hu- kunskap ska bidra till en ökad kunskap ska bidra till en ökad Med hälso- och sjukvård avses i denna förordning verksamhet som omfattas av hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30), tandvårds- lagen (1985:125) eller smittskydds- lagen (2004:168) och annan lik- nande verksamhet som syftar till att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Med socialtjänst avses i denna förordning verksamhet som om- fattas av socialtjänstlagen (2001:453) eller av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De statliga myndigheter som De statliga myndigheter som har i uppdrag att styra med kun- har i uppdrag att styra med kun- skap eller som har centrala roller skap eller som har centrala roller för att bidra till framtagandet av för att bidra till framtagandet av underlag för sådan styrning ska underlag för sådan styrning ska 11 Senaste lydelse 2017:95. samverka i ett rådgivande organ, samverka i ett rådgivande organ, Rådet för statlig styrning med Rådet för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och kunskap avseende socialtjänst. sjukvård och socialtjänst (Rådet för styrning med kunskap). männen ska erbjudas att delta i ett männen ska erbjudas att delta i ett rådgivande organ, Huvudmanna- rådgivande organ, Huvudmanna- gruppen för behovsanpassad styr- gruppen för behovsanpassad styr- hälso- och sjukvård och social- tjänst (Huvudmannagruppen). samlingsförordningen (1976:725) samlingsförordningen (1976:725) framgår att de myndigheter som framgår vilka myndigheter som ingår i Rådet för styrning med har bemyndigande att meddela kunskap och som har bemyndi- föreskrifter och som ger ut sina föreskrifter i en gemensam för- ger ut sina föreskrifter i en ge- Rådet för styrning med Rådet för statlig styrning med Rådet för styrning med kun- skap består av myndighetschef- med kunskap avseende social- tjänst består av myndighetschef- för hälsa, arbets- och välfärd, Inspektionen liv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg, Läkemedels- vård och omsorg, Myndigheten verket, Myndigheten för delak- social utvärdering och Tand- tör ska vara ordförande i tör ska vara ordförande i för styrning med kunskap. för statlig styrning med kunskap ska vara vice ordförande. myndighetscheferna i rådet ska ordförande utses av de myndig- vara vice ordförande. hetschefer som ingår i rådet. förande utses av de myndighets- chefer som ingår i rådet. Rådet för styrning med kun- skap ska ha till uppgift att verka med kunskap avseende social- tjänst ska ha till uppgift att verka med kunskap avseende hälso- med kunskap avseende social- och sjukvård och socialtjänst är tjänst är samordnad och effek- samordnad och effektiv, 2. patienters och erfarenheter beaktas i myndig- beaktas i myndigheternas styr- heternas styrning med kunskap, ning med kunskap, 3. statens styrning med kun- 3. statens styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst är anpassad anpassad till olika professioners till olika professioners behov, 4. statens styrning med kun- 4. statens styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst är anpassad till huvudmännens behov, statliga styrningen med kunskap statliga styrningen med kunskap gentemot användarna är sam- användarna är samordnad, och 6. samverkan sker med myn- digheter som inte ingår i Rådet för styrning med kunskap samt med andra offentliga och privata aktörer. Rådet för styrning med kun- skap ska vara ett forum för sam- verkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forskning och innovationer avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. 6. samverkan sker med myn- digheter som inte ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst samt med andra offentliga och privata aktörer. Rådet för statlig styrning med kunskap avseende social- tjänst ska vara ett forum för samverkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forskning och innovationer avseende social- tjänst. Rådet för styrning med kun- Rådet för statlig styrning med skap ska vid fullföljandet av sina kunskap avseende socialtjänst ska uppgifter beakta den informa- vid fullföljandet av sina uppgif- ter beakta den information som av sexton ledamöter, varav sex av fjorton ledamöter, varav fyra bör ha en ersättare. bör ha en ersättare. Ledamöterna och ersättarna ska utses av regeringen på förslag av Kommuner och Landsting. Till ledamot eller ersättare får endast den utses som är ledamot eller ersättare i kommun- eller . Huvudmannagruppen ska le- das av ordföranden för Rådet för statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. merar Rådet för styrning med merar Rådet för statlig styrning kunskap om områden där huvud- med kunskap avseende social- männen har behov av statlig tjänst om områden där huvud- styrning med kunskap samt hur männen har behov av statlig styrningen bör utformas och styrning med kunskap samt hur styrningen bör utformas och Huvudmannagruppen ska le- das av ordföranden för Rådet för styrning med kunskap. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Härigenom föreskrivs ifråga om förordningen (2015:284) med instruktion för dels att 3, 11 och 21 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 a §, av följande lydelse. Bestämmelser om statlig styr- Bestämmelser om statlig styr- ning med kunskap finns i för- ordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och social- med kunskap avseende social- ska samordna myndigheternas kunskapsstöd av- seende hälso- och sjukvård så att landstingens och kommunernas behov tillgodoses effektivt. ska säkerställa att myndigheternas kunskapsstöd avseende hälso- och sjukvård 1.utgör ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner), vård- givare och olika professioner vilka har ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och in- satser av god kvalitet, 2.bidrar till att målen i enlig- het med hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) uppfylls, 3.är samordnad, effektiv och anpassad till de behov olika pro- fessioner inom hälso- och sjuk- vård samt huvudmän har, och 4. bidrar till en ökad jäm- ställdhet. ska samverka med relevanta aktörer inom sitt verksamhetsområde för att uppnå målen med verksamheten. Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap avseende av hälso- och sjukvård och socialtjänst är samordnad. finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kun- om statlig styrning med kun- skap avseende hälso- och sjuk- skap avseende socialtjänst. vård och socialtjänst. förordningen (2015:155) om stat- förordningen (2015:155) om stat- lig styrning med kunskap avse- lig styrning med kunskap avse- ende hälso- och sjukvård och Rådet för statlig styrning med för statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och samt i Huvudmannagruppen för socialtjänst samt i Huvudmanna- kunskap avseende socialtjänst. styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och social- Denna förordning träder i kraft . i förordningen (2017:292) med instruktion för Myndigheten för familjerätt Härigenom föreskrivs att 8 § förordningen (2017:292) med in- struktion för Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ska ha följande lydelse. Myndigheten ska samråda med andra myndigheter och organisa- tioner som är verksamma i sådan verksamhet som avses i 1, 2 och 4 §§. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende socialtjänst. Myndighetens arbete med kun- skapsstöd till landsting och kom- muner avseende hälso- och sjuk- vård ska samordnas av Social- styrelsen så att kunskapsstödet är effektivt och anpassat till lands- tingens och kommunernas behov. Denna förordning träder i kraft . Utredningens direktiv (dir 2015:127) beslutades vid regeringssam- manträde (bilaga 1). Enligt direktivet ska den särskilda utredaren överväga och lämna förslag till hur en ökad följ- samhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården kan upp- nås. Syftet med uppdraget är att säkerställa att den hälso- och sjuk- vård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män. Utredaren ska bland annat kartlägga de olika initiativ och samarbeten kring ökad följsam- het till nationella kunskapsstöd som pågår på olika nivåer inom hälso- och sjukvården, utreda förutsättningarna för samt behovet och lämpligheten av att göra nationella riktlinjer inom hälso- och sjukvård i någon form obligatoriska eller mer bindande, samt lämna de förslag som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd. Enligt tilläggsdirektiv (dir 2017:11) beslutade vid regeringssamman- trädet (bilaga 2) ska uppdraget redovisas . Utredningen har hållit sex utredningssammanträdanden med expert- gruppen och därutöver träffat varje expert i enskilda möten. Utreda- ren har i enlighet med direktiven löpande samrått med (), berörda aktörer inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt med de myndigheter som ingår i Rådet för statlig styrning med kunskap. Utredningen har också samrått med andra offentliga utredningar som bl.a. Kommissionen för jämlik hälsa (S 2015:02), Tillits- delegationen (Fi 2016:03), Utredningen om ökat fokus på kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (S 2015:06), Hjälpmedels- utredningen (S 2015:08), (Fi 2015:01), Sam- ordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01), Social- dataskyddsutredningen (S 2016:05) och Utredningen om nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom om- rådet psykisk hälsa (S 2015:09). Därutöver har utredningen genomfört ett stort antal möten med personer verksamma inom hälso- och sjukvården, företrädare för patientorganisationer, fackliga organisationer, professionsföreningar, forskning, landsting och regioner, kommuner samt Kom- muner och Landsting (SKL). Utredningen har vidare samrått med den s.k. Huvudmannagruppen som är knuten till Rådet för statlig styrning med kunskap. Utredningen har genomfört ett samrådsmöte, dit företrädare för samtliga legitimerade professionsgrupper i hälso- och sjukvården bjöds in. Sammanlagt deltog ett femtontal representanter vid sam- rådsmötet. Syftet med samrådet var att presentera utredningens kart- läggning, analys och preliminära förslag, diskutera och inhämta syn- punkter. Underlag har inhämtats genom studier av gällande rätt, förarbe- ten, rättspraxis och litteratur. Utredningen har tagit del av tidigare offentliga utredningar, forskningsstudier, undersökningar och upp- följningar gjorda av statliga myndigheter och andra aktörer inom berörda områden. Utredningen har genomfört studiebesök i Sve- rige, bl.a. hos Region och Region . Utred- ningen har gjort två studieresor till andra länder: till och till (Intermountain Health Care i ). sekretariatet har även medverkat i ett flertal konferenser och semi- narier. Utredningen har skickat ut fyra enkäter i samarbete med , och samt . Enkäterna utformades i samråd med respektive förbund och berörde frågeställningar om möjligheter till kunskapsinhämtning, användningen av olika typer av kunskapsstöd samt betydelsen av dessa för den kliniska vardagen. Enkäten till efterfrågade vilken typ av kunskapsstöd de olika sektionerna inom sällskapet tar fram. Utredningen har beskrivit hur landstingen och sjukvårdsregion- erna bedriver arbetet med kunskapsstöd och kunskapsstyrning. I detta arbete har företrädare för samtliga landsting getts möjlighet att komma med synpunkter på respektive beskrivning. 3 Utgångspunkter och begrepp I detta kapitel presenteras de utgångspunkter som utredningen har arbetat utifrån, de avgränsningar som gjorts och vanligt återkom- mande begrepp. Den medicinska forskningen gör ständigt nya framsteg och gränserna för vilka sjukdomar som kan lindras eller botas flyttas framåt.1 Svensk hälso- och sjukvård presterar i grunden bra resultat. I den svenska befolkningen lever allt fler personer allt längre. Detta medför att allt fler kommer att hinna utveckla en eller flera kroniska sjukdomar och ha behov av regelbunden kontakt med vården och omsorgen. Den medicinska databasen innehåller över 26 mil- joner referenser till biomedicinsk litteratur och varje minut tillkom- mer två nya medicinska artiklar.2,3,4 Inom vissa områden har halve- ringstiden på relevant klinisk information uppskattats till fem år.5 Att ha tid och förmåga att sålla ut vilka av alla de artiklar och studier i mängden som publiceras som egentligen innehåller nyheter som faktiskt förändrar eller kan förändra vårdresultatet för invånarna, är en utmaning. Mycket av det som publiceras kan innehålla varianter av en och samma kunskap. Det bör även tilläggas att det inom vissa områden pågår mycket forskning medan det inom andra inte finns lika mycket forskning och att konsensus i allmänhet är sämre. 1LIF, för allmänhet. 2NCBI, PubMed, 2016. 3SBU, Utvärdering av metoder i hälso- och sjukvården: En handbok. 2 uppl., 2014. 4Attwood, m.fl., 2009. 5Nordenström J, 2016. Hälso- och sjukvårdspersonalen är välutbildad och har en lag- stadgad skyldighet att verka enligt vetenskap och beprövad erfaren- het (6 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659)). Att i realiteten hålla sig à jour med, och dessutom kritiskt bedöma, den stora pro- duktionen av nya medicinska vetenskapliga rön inom vissa områden är utmanande. För att den nya kunskapen ska kunna komma patien- terna till godo och bidra till en jämlik hälso- och sjukvård krävs att den finns, och används, där sjukvården möter patienterna. Som pati- ent ska man kunna känna sig trygg med att den vårdpersonal man möter har tagit del av, och förhåller sig till, den bästa tillgängliga kun- skapen. Att få tillgång till en kunskapsbaserad vård ska inte vara av- hängigt av vem man är, var eller hos vem man söker vård. Svensk hälso- och sjukvård presterar goda resultat men ojämlik- heter kvarstår alltjämt mellan enskilda yrkesutövare, olika vårdgivare och olika huvudmän. kan skillnaderna i utfall vara stora inom ett och samma landsting. Olikheterna visar att det finns en stor förbättringspotential att ta vara på. En del av förklaringen till detta skulle kunna vara en ojämn användning av den bästa tillgängliga kunskapen men också en ojämn tillgång till kunskapskällor. Vårdpersonal har inte heller alltid enkelt tillgång till data för uppföljning av det egna arbetet – något som borde vara en självklarhet för att kunna utveckla vården. En rapport från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys visar att ett av de viktigaste statliga kunskapsstöden, Nationella riktlinjer från , har en begränsad påverkan på den vård patienterna får och på skillnaderna mellan landstingen.6 Genomslaget av rikt- linjerna beror på en mängd olika faktorer. De är främst att betrakta som prioriteringsstöd för beslutsfattare. Det är också huvudmännen som har ett ansvar att använda riktlinjerna som ett stöd vid ut- arbetandet av lokala riktlinjer, vårdprogram m.m. som är avsedda att använda i den kliniska behandlingen. Det är väl känt att det är förknippat med stora utma- ningar när det gäller att nå ut med ny kunskap och påverka klinisk praxis. Många aktörer, både i och internationellt, vill bidra till att samla och sprida kunskap men det är i det kliniska mötet som 6 Myndigheten för vård och omsorgsanalys, Lång väg till patientnytta – en uppföljning av nationella riktlinjers inverkan på vården i ett decentraliserat system, 2015. kunskapen har en reell möjlighet att göra nytta för patienterna, vilket också måste vara avsikten. Beslutsfattande i vården är komplext och bästa praxis bygger förutom på vetenskaplig evidens även på erfarenhetsbaserad kun- skap och på kunskap baserad på mätningar av uppnådda resultat. Detta ska sedan integreras med varje patients behov, förutsättning- ar och önskemål.7 I en utredning om kunskapsstöds möjligheter att påverka vårdens utförande bör man komma ihåg att vården befol- kas av individer med olika inbördes egenskaper och att medicinskt beslutsfattande inte alltid är helt igenom rationellt. Vad som slutligen blir utfallet av en vårdinsats är beroende av en mängd olika faktorer som hälso- och sjukvården har svårt att på- verka. utgår många kunskapsstöd – i likhet med vården i stort – från en diagnos eller ett organ. Kunskapsstöd behövs inte bara på djupet utan också på bredden då patienter ofta har fler än en åkom- ma. Det största problemet är då inte nödvändigtvis att patienten har en isolerad och allvarlig sjukdom. Många patienter har kanske sna- rare flera, mindre allvarliga, diagnoser men som tillsammans utgör ett större problem. Detta inte minst för att patienterna själva behö- ver vägleda sig genom vårdens olika stuprörsorganiserade instanser. Vården behöver stärka sin kompetens och möjlighet att arbeta sam- ordnat med patienten som utgångspunkt. Kunskapsstöd kan här fylla en viktig funktion i att vägleda vårdpersonal i vilka frågor de bör ställa, vad de bör utreda vidare, hur de ska remittera vidare etc. givet att ett visst symptom finns. Det kan röra sig om att personal som arbetar i den somatiska vården får vägledning i när det kan fin- nas anledning att hjälpa patienten vidare till den psykiatriska vården. Det kan också röra sig om att primärvården får stöd i att kontakta socialtjänst inom kommunen. Även inom den specialiserade vården finns det utrymme för stora förbättringar vad gäller multisjukas väg genom vården. En del av utredningens uppdrag handlar om att lämna de förslag som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd. Syftet med utredningen är att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är god och jämlik, samt ges på samma villkor till kvinnor och män. Där kan an- vändning av bästa kunskap vara ett medel. Utredningen har valt att 7 , 2016. svara mot målet om en jämlik vård, snarare än att i sig hitta vägar för ökad följsamhet till kunskapsstöd. Det finns många faktorer som har en inverkan på hur vården funge- rar. Utredningen har arbetat med syftet att de förslag som läggs ska vara realistiska att genomföra inom en någorlunda kort tidshorisont, .