sou · H5B389 · 2017-11-16 00:00:00 — I Europols rapport and Trend Report (TE-SAT) 2016 anges t.ex. att Daesh bedriver en i flera avseenden framgångsrik propaganda genom internet och sociala medier. Främst används, enligt Europol, internet och sociala medier alltså för spridning av propagandamaterial, men 31TE-SAT 2016 s. 6. 32TE-SAT 2016 s. 6. 33Regeringens skrivelse 2014/15:146 s. 4. Brottsutveckling av betydelse för utredningen rekrytering av nya terrorister och finansiering är verksamheter som också märkts bland terrororganisationernas aktivititer på internet.34 Propagandan är också i hög utsträckning skräddarsydd för olika åhörare. Det finns exempel på att Daesh har sänt ut propaganda på flera olika språk, anpassad till respektive målgrupps kulturella bak- grund. Daeshmedlemmar av olika ursprung framträder t.ex. därvid i olika videomeddelanden och riktar sig mot sina landsmän för att dessa ska ansluta sig till organisationen eller utföra terroristattentat i sina hemländer.35 I konstateras att det skedde en minskning av individer som reste till konfliktzonerna i och för att delta i jihadisternas verksamhet. Antalet åter- vändare till EU bedöms också öka om Daesh, som det numera verkar, besegras militärt eller kollapsar. En sådan ökning av återvän- dare bedöms av Europol stärka de inhemska jihadiströrelserna i EU och i konsekvens med det öka hotet från dessa. Skärpta regler för terroristbrottslighet har en rad lagändringar skett på området som gäller terrorism och terroristrelaterad brottslighet. Lagen om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terrorist- brott och annan särskilt allvarlig brottslighet har ändrats i två omgångar. Bland annat har viss ny brottslighet lagts till i katalogen beträffande brottslighet som ska anses särskilt allvarlig.36 Dessutom har det straffbelagts att motta utbildning avseende särskilt allvarlig brottslighet (tidigare var det endast kriminaliserat att utbilda för särskilt allvarlig brottslighet) och att resa eller påbörja resa i terro- rismsyfte.37 Vidare har ändringar skett i lagen om straff för terrorist- brott till följd av vissa nya brottsbeteckningar (synnerligen grovt vapenbrott och grovt olaga hot). Därtill har underlåtenhet att för- hindra terroristbrott kriminaliserats.38 I lagen om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall har det straffbelagts 34TE-SAT 2016 s. 16 f. Se också avsnitt 7.3 ovan. 35TE-SAT 2016 s. 16. 2013/14:212 s. 33. 2015/16:78 s. 70 ff. jämförd med prop. 2009/10:78 s. 60 f. 38Se bland annat prop. 2015/16:113 s. 101. Brottsutveckling av betydelse för utredningen att samla in, tillhandahålla eller ta emot pengar eller annan egendom i syfte att egendomen ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att användas för en förbjuden terroristresa.39 De nu nämnda ändringarna har fått följdeffekter i den meningen att fler brott än vad som gällde 2012 ingår i den katalog av brott, för vilka misstanke av viss grad ska föreligga, som kan föranleda hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och viss annan tvångs- medelsanvändning. Nationell strategi mot terrorism och andra åtgärder antog regeringen en ny strategi mot terrorism, Före- bygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism 2014/15:146). Denna ersatte den tidigare strategin Ansvar och engagemang – en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). Som namnet antyder delas arbetet med att undvika att terrorattentat genomförs i in i tre områden; förebyggande, förhindrande och försvårande. I strategins sammanfattning anges följande. Ett särskilt fokus ligger på området Förebygga. Åtgärderna på detta område syftar till att motverka radikalisering och rekrytering till extremist- och terroristgrupper och att påverka individers avsikt att begå eller stödja terroristbrottslighet. På så sätt kan man minska basen för rekrytering till terrorism. Området Förhindra handlar om att motverka och minska förmåga och möjlighet att begå terroristattentat medan Försvåra handlar om att skapa och upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet för terroristattentat. Om ett terrorist- attentat ändå genomförs måste samhället också kunna hantera konse- kvenserna av det. Som redan nämnts har flera angrepp mot mål såväl i som utanför utförts av terrorister. I spåren av situationen i har en rad allvarliga terrordåd utförts i de områdena. Med anledning av att utredningen i denna del syftar till att klarlägga behovet av ett nytt hemligt tvångsmedel i har vi 39 Se prop. 2015/16:78 s. 69. Brottsutveckling av betydelse för utredningen emellertid begränsat oss till att redogöra för några av de illdåd som skett i . rapporterades 211 misslyckade, omintetgjorda eller genomförda terrorattacker i EU. Attackerna resulterade i 151 döds- fall, varav den absoluta merparten var effekter av terrordåden i . Huvuddelen av de rapporterade attackerna (som kategoriserats40) var s.k. separatistisk terrorism (68 fall), följt av attacker kopplade till islamistisk extremism (17), vänsterextremism (13) och högerextremism (9). Klart dödligast av attackerna var den islamistiska extremismen som ledde till 150 dödsfall, varav 148 vid angreppen mot . Det bör anmärkas att de 17 attackerna utförda av islamistiska extremister bestod av angreppen i (15 attacker ) och angrepp i (två attacker av en gärningsman ).41 Attackerna i var alltså de som orsakade mest skada 2015. attackerades satirtidningen av två bröder som var anslutna till grupperingen i Arabiska Peninsula (AQAP) vilket ledde till döden för tolv personer. dödades fyra personer efter att de tagits som gisslan i en judisk butik av en person som sa sig tillhöra Daesh. dödades 130 personer och 368 skadades när terrorister angrep flera olika mål i , bland annat nationalarenan där en landskamp i fotboll pågick och den fullsatta konsertlokalen . har ytterligare en rad terrorangrepp in- träffat i . drabbades då tre explosioner inträffade ; två vid flygplatsen och en på ett tunnelbanetåg vid stationen Maalbeek. I attacken dödades 32 perso- ner samt de tre självmordsbombarna. Över 300 personer skadades. Daesh har tagit på sig ansvaret för attackerna. På nationaldag körde en lastbil genom folkmassor som samlats för att fira och se på fyrverkerier. Över 80 personer dödades och över 200 skadades. Daesh har tagit på sig dådet. 40Det bör anmärkas att , som är det land som rapporterat flest attacker (103 st.), inte redovisar vilken tillhörighet terroristen haft. 41TE-SAT 2016 s. 10. Brottsutveckling av betydelse för utredningen använde sig ytterligare en terrorist av nämnda modus när denne i körde in i en folksamling vid en julmarknad varvid minst 12 personer omkom och 48 skadades. Även detta attentat har Daesh tagit på sig ansvaret för. Även har drabbats i samband med attacker i och . I samband med attackerna har över 30 personer omkommit. Också i bl.a. (Åbo), () och () har attacker med dödlig utgång skett . Under utredningen har ett attentat också skett i . kördes en lastbil in på den välbesökta gågatan i med följden att fem personer avled och många personer skadades. En gärningsman greps och är häktad, på sannolika skäl misstänkt för terroristbrott. Kriminella nätverk och grupperingar Sedan SOU 2012:44 författades har Brå, efter ett regeringsuppdrag, i rapporten nätverk och grupperingar – polisers bild av maktstrukturer och marknader (Rapport 2016:12) gjort försök att tydligare definiera begreppet organiserad brottslighet och att under- lätta analysen av den kriminella miljön. Detta har skett genom att Brå i rapporten skapat fyra grupp- och nätverkskategorier som kan sägas återfinnas inom vad som traditionellt ansetts utgöra organi- serad brottslighet. De fyra kategorierna är: Självdefinierade grupper omfattar grupper som själv lyfter fram sin grupptillhörighet i form av namn, attribut och medlemskap. Exem- pel på dessa är mc-gäng som Hells eller Bandidos. Extern- definierade grupper är grupper som inte själva beskriver sin grupptill- hörighet genom namn symboler och attribut utan i stället tilldelas Brottsutveckling av betydelse för utredningen namn, av antingen polisen eller media, såsom Backagänget i . Icke-namngivna grupper är ett samlingsnamn för olika typer av relationsbaserade nätverk som varken har ett självtilldelat namn eller ett externt tilldelat namn. När personer från en eller flera av dessa grupp- eller nätverkskategorier går samman för att utföra ett vinst- drivande kriminellt projekt bildas något som omfattas av den fjärde kategorin, projektbaserade konstellationer.42 Trots skillnaderna mellan olika grupper och nätverk finns enligt Brå en central universell beståndsdel som genomsyrar dem alla: skrämselkapital. Enligt Brås studie har kartan för den kriminella miljön i ritats om . Det nya är att antalet samman- slutningar i den kriminella miljön kraftigt ökat som det också har tillkommit självdefinierade grupper med namn och attribut som tydligt visar grupptillhörighet. Enligt Brå har särskilt själv- och externfinansierade grupper blivit något av ett föredöme och en inspirationskälla i den kriminella miljön. Mediernas rapportering har ytterligare bidragit till att lyfta fram konceptet med grupperingar. När väl stenen är i rullning har myndigheterna haft svårt att hejda utvecklingen. Lojaliteten inom grupperingarna är emellertid illusorisk. Även om de som tillhör samma sammanslutning kan backa upp varandra när det gäller, är det mycket vanligt att personer i den kriminella miljön är självcentrerade och sätter sig själva i främsta rummet. Det är också ett av skälen till den mobilitet mellan olika grupper och nätverk. Syftet med grupperingarna är enligt Brå ytterst sällan att fungera som kriminella organisationer i betydelsen att vinstdrivande brotts- lighet utförs av dess medlemmar tillsammans och i viss bestämd ord- ning, ungefär som vilket företag som helst. I stället är det de enskilda individerna som ser fördelar med att ingå i en gruppering (t.ex. trygghet och kontakter). Från samhällets sida har tillväxten av grupper och nätverk blivit ett problem. Särskilt själv och externdefinierade grupper samt icke namngivna grupper med koppling till förorter och familjer utmanar myndigheternas förmåga att upprätthålla lag och ordning. Konflikter som uppstår mellan individer och grupper i den kriminella miljön leder till skjutningar på allmän plats. Det kan leda till att människor känner otrygghet och kan minska legitimiteten hos samhällets 42 2016:12, s. 28 f. Brottsutveckling av betydelse för utredningen Särskilt gäller det de socialt utsatta områden där grupper har fått för stort handlingsutrymme. Sammanfattningsvis finns det därför enligt Brå starka skäl att motverka grupperingarna.43 Polisens bild av organiserad brottslighet I en rapport har polisen redovisat en nationell lägesbild över organiserad brottslighet i . Rapportens syfte var bland annat att öka kunskapen om organiserad brottslighet. I rapporten delade in kriminella aktörer i följande fyra kate- gorier. –Kriminella aktörer baserade i –Kriminella aktörer baserade i och i utlandet –Kriminella aktörer baserade i utlandet –Ideologiskt motiverade brottsaktiva aktörer. Enligt rapporten är de flesta kriminella aktörer baserade i bosatta här och svenska medborgare. Även om de är baserade i har de ofta internationella kontakter som används för att underlätta och möjliggöra brott. Gemensamt ursprung och gemen- sam uppväxt är förtroendeskapande och sammanhållande faktorer för kriminella nätverk. I finns ett flertal utsatta geografiska områden som har problem med lokala kriminella nätverk. I områdena har sådana nätverk en märkbar negativ påverkan på tryggheten. Brottsligheten i vissa områden blir alltmer avancerad och de lokala kriminella nätverkens påverkan sprids då även utanför området. Kontaktnät mot utlandet ger förutsättningar för brottslighet inom många områden. Till exempel möjliggörs människohandel och män- niskosmuggling till primärt av kriminella nätverk som base- ras på ursprung och kontakter i utlandet. I stor utsträckning gäller detta även narkotika- och vapensmuggling. Inom begår nät- verken även andra brott. När det gäller kriminella aktörer baserade i och utlandet är den internationella dimensionen och hur förankring både i utlandet 43Brå-rapporten 2016:12, s. 20 f. 44Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 6. Brottsutveckling av betydelse för utredningen och i påverkar brottsligheten enligt rapporten utmärkande för dessa kriminella nätverk. Internationella kontakter till hem- länder, forna hemländer eller personer med samma ursprung boende i andra länder är därvid en central aspekt. Kontakterna utnyttjas i olika kriminella syften och möjliggör eller förenklar vissa typer av brott, till exempel smugglingsbrott. Kriminella nätverk som är baserade i både och , , västra eller ägnar sig till stor del åt narkotikabrottslighet. Kriminella nätverk baserade i och på västra ägnar sig även åt vapensmuggling. Även människohandel bedrivs av kriminella aktörer som är baserade i och utlandet. Människohandel inom EU med EU-medborgare har ökat . Gärningsmän och offer kommer vanligtvis från samma land.45 Kriminella aktörer baserade i utlandet uppehåller sig enligt rappor- ten i enbart för att begå brott. En stor del av mängdbrotten i begås av sådana nätverk.46 De ideologiskt motiverade brottsaktiva aktörerna har enligt rapporten en ideologisk drivkraft bakom sin brottslighet.47 Enligt rapporten har en ökad våldsanvändning bland kriminella individer noterats, vilket är ett av de största problemen kopplade till organiserad brottslighet. Våldet från kriminella aktörer ökar både i omfattning och grovhet. Det är alltså fler personer som är mer benägna att använda våld som våldet blir grövre. Använ- dandet av grovt våld blir enligt rapporten också vanligare bland yngre personer. Vidare bedöms i rapporten tillgången till skjutvapen vara stor bland kriminella. De hanterar och brukar således skjutvapen i allt större omfattning och dessutom har konverterade skjutvapen och automatvapen blivit vanligare.48 I rapporten tas också upp det faktum att it-brott och it-relaterad brottslighet är en fullt integrerad del av organiserad brottslig- het. Tjänster för olika tekniska brottsupplägg eller genomförande av it-attacker kan köpas och hyras. Detta gör att kriminella individer och nätverk snabbt kan höja sin kapacitet. 45Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 7. 46Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 7. 47Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 7. 48Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 7 f. Brottsutveckling av betydelse för utredningen antal och skadeverkningar ökar och det finns enligt rapporten exem- pel på överbelastningsattacker som påverkat samhällsfunktioner.49 Som en konklusion anges i rapporten att kriminell samverkan är föränderlig. Olika modus, samverkansformer och samhällsförändr- ingar ger möjlighet till nya brott. De tydligaste slutsatserna enligt rapporten är att kriminell samverkan är gränslös, att organiserad brottslighet breder ut sig som den blir mer specialiserad samt att den tidigare förutspådda övergången till allt mer ekonomisk brottslighet och bedrägerier har skett.50 Drogmarknaden och den organiserade brottsligheten Den illegala handeln med narkotika är ett globalt problem och ett allvarligt hot mot säkerhet och utveckling i delar av världen och utgör en central del i den organiserade brottsligheten i och internationellt. I en rapport som och gemensamt arbetat fram anges bl.a. följande om den aktuella drog- situationen i Sverige.51 Marknaden för olaglig narkotika och andra droger utgör en mycket dynamisk kriminell marknad i . Likt den legala mark- naden drivs utvecklingen framåt på grund av marknadskonkurrens och tekniska innovationer där världshandelns globala flöden och transporter utnyttjas av de kriminella nätverken, och där aktörerna ständigt utvecklar sina metoder för att undkomma upptäckt och lagföring. Även om i princip uteslutande är ett konsumtions- land av droger krävs det i hög utsträckning internationellt samarbete mot den gränsöverskridande narkotikabrottsligheten för att begränsa tillgången på narkotika i . Drogmarknaden har uppvisat stora förändringar, nationellt och internationellt. Narkotikabrott i alla dess former ut- gör ett s.k. ingripande- och spaningsbrott vilket medför att nivåerna på den upptäckta narkotikabrottsligheten är beroende av myndig- heternas förmåga att upptäcka, ingripa och förebygga den illegala verksamheten. Narkotikahandeln på internet tenderar att öka i 49Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 9. 50Polisens rapport om organiserad brottslighet 2015 s. 11. 51Drogsituationen i – Lägesbild i –2016. Informationen i avsnittet åter- finns i rapporten på s. 7–12. Brottsutveckling av betydelse för utredningen omfattning och formerna för handeln är föränderliga, delvis som en respons på rättsvårdande myndigheters åtgärder. En ökad kon- kurrens mellan säljare medför högre krav på tillförlitlighet, kvalitet och prissättning. Nätförsäljningen har medfört att drogerna är lättillgängliga, och inte geografiskt bundna, vilket avspeglas i att antalet beslag som görs i post- och kurirflödet har ökat stadigt. Drogerna på internet exponeras för nya målgrupper och utmanar den traditionella bilden av narkotikamarknadens aktörer. Tillskottet på nya missbruks- substanser på internet, flera som utgör starkare alternativ till de traditionella drogerna medför stora risker för konsumenterna. Den narkotikarelaterade dödligheten i utmärker sig genom att individerna som överdoserar är yngre och en allvarlig del i utveck- lingen är ett ökat antal dödsfall som kan kopplas till nya psykoaktiva substanser inhandlade på nätet. Aktörer som organiserar införseln av narkotika till har ofta kontakter till flera preparatrelaterade nätverk. De köper in partier med flera olika droger som sedan hanteras parallellt av de kriminella aktörer och nätverk i som smugglar, distribuerar och säljer narkotikan. Metoderna för smuggling och distribution av narkotika är ständigt föränderliga och den illegala handeln av narko- tika styrs av vinstdrivande faktorer och av de kriminellas riskbedöm- ningar av olika alternativa tillvägagångssätt. Förmågan att arbeta långsiktigt mot strategiska länder och att identifiera aktörer i hela kedjan från smuggling och distribution till försäljning på gatunivå är av central betydelse för att bekämpa den organiserade narkotika- brottsligheten. Även om narkotika i hög utsträckning ingår som en del i de kriminella nätverkens multikriminalitet utgör den ofta basen i den illegala verksamheten. Narkotikan spelar en viktig roll i unga perso- ners koppling till organiserad brottslighet och i etablerandet av en kriminell identitet. Yngre individer nyttjas ofta till att sälja narkotika i lokala kriminella nätverk och i andra typer av nätverk, exempelvis inom den kriminella mc-miljön. De kriminella nätverk i som i hög utsträckning är involverad i narkotikasmuggling till har ofta goda kriminella kontaktytor i och kapacitet att bedriva om- fattande smuggling. Narkotikan utgör vidare en gemensam nämnare i de kriminella aktörernas kontaktnät där de internationella kontakterna är av särskild betydelse. Brottsutveckling av betydelse för utredningen Förekomsten av narkotika påverkar vidare den upplevda trygg- heten i lokalsamhällen. Det sker bland annat genom den öppna narkotikaförsäljningen som pågår i anslutning till bostadsområden och centrumanläggningar i vissa lokalområden, och som involverar ungdomar i området. I kriminella konflikter och uppgörelser, som tar sig uttryck i den offentliga miljön med risk för skada på personer som rör sig där, förekommer narkotika som en möjlig motivbild. Ofta i form av obetalda skulder eller i konkurrens- situationer där syftet är att etablera, vidmakthålla eller expandera marknadsandelar. Den webbaserade drogmarknaden har visat på en omfattande tillväxt, och det finns indikationer på att personer i i högre utsträckning än i andra länder köper narkotika på internet. Problematiken med den webbaserade droghandeln har varit känd för myndigheterna . Fenomenet utgör en utmaning för de brottsbekämpande myndigheterna liksom för narkotikapolitiken i stort, oavsett om internet används direkt för att sälja och köpa narkotika eller indirekt för marknadsföring, för opinionsbildning eller för att dela erfarenheter. Webbaserade drog- marknader är extra svåra att kontrollera eftersom tillverkare, leveran- törer, återförsäljare, webbhotell och betaltjänster ofta finns i olika länder. har komplexiteten ökat, och fortsätter öka, med kryptovaluta, anonymiserad internettrafik och dolda marknads- platser. bestod näthandeln framför allt av preparat som inte var narkotikaklassade i försäljningslandet. Även de traditionella och narkotikaklassade preparaten såldes via internet men försälj- ningen skedde mer dolt och inte i samma omfattning. Köpare och säljare kunde komma i kontakt med varandra, men en enskild säljare hade svårt att nå de bredare massorna. Detta för- ändrades 2011 då marknadsplatsen startades på Tor- nätverket (se avsnitt 6.3.3), ett kryptonätverk där säljare anonymt kan annonsera ut narkotika till försäljning. Utvecklingen medförde att de traditionella drogerna kom att få ett större utrymme på nätet och att inrikeshandeln, droger som säljs av svenska säljare och som levereras inom , påtagligt har ökat i betydelse. När Silk Road stängdes ned 2013 av FBI fanns där över 100 svenska säljare, varav 35 aktiva. Marknaden kom därefter att delas upp mellan ett antal aktörer där den svenska marknadsplatsen för droger, Flugsvamp, har Brottsutveckling av betydelse för utredningen varit avgörande för ökningen av den svenska inrikeshandeln. Det finns runt 300 säljare på marknadsplatsen varav 85 är aktiva. Kryptomarknaden för illegala droger (som sker på Darknet) upp- skattas i internationella studier endast utgöra en nischad del av den totala drogmarknaden men är stadigt växande. Antalet transaktioner som kan härledas till narkotika på kryptomarknaden (Darknet) bedöms ha tredubblats sedan Silk Road stängdes , som intäkterna fördubblats. Nationellt bedöms försäljningen av narkotika vara påtaglig i förhållande till andra europeiska länder och nya trender identifieras ofta först i . Säljarna i den webbaserade droghandeln inkluderar allt från tidigare dömda grova narkotikabrottslingar välkända i den kriminella miljön till personer utan tidigare, för myndigheterna, känd brotts- erfarenhet. Inledningsvis är en säljare ofta inriktad på en särskild, eller en grupp, av missbrukssubstanser medan de mest etablerade säljarna kan erbjuda ett brett och marknadsanpassat utbud. Skillna- derna i omsättningen, och i det ekonomiska överskottet, är stora mellan olika säljare och få nätsäljare har förmåga att omsätta om- fattande mängder. Med fler aktörer på marknaden ses också en ökad konkurrens. Som framgått tidigare i texten synes kriminella anpassa sitt agerande utifrån de förutsättningar som råder, t.ex. beroende på vilka metoder de vet (eller tror) att brottsbekämpande myndigheter använder och hur effektiva dessa metoder är. Som exempel har bland annat nämnts den s.k. OPSEC-manualen som tagits fram av terrorister för att undgå upptäckt på internet och sexualförbrytares diskussioner på Darknet i samma syfte. Bilden av att personer inom organiserade kriminella nätverk är säkerhetsmedvetna har förstärkts av de studiebesök som utred- ningen gjort. Vid besök hos Polisen har personer vid Nationella operativa avdelningens () avlyssnings- och analysverksamhet framhållit ett flertal exempel som talar starkt för ett ökat säker- hetsmedvetande hos kriminella när det gäller frågor relevanta för utredningen. Ett givet exempel i sammanhanget är den omständig- heten att antalet samtal som kan avlyssnas är väsentligt färre än Brottsutveckling av betydelse för utredningen