sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — andra förälderns aktiva avstående använda på sjukpenning- nivå och därmed lämna färre sådana mer välbetalda dagar till den andra föräldern. Förslaget blev verklighet (SFS 2013:999). bedömde i delbetänkandet Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9) att föräldrapen- ningen bör förändras så att möjligheten till uttag av föräldrapenning för äldre barn begränsas. Syftet skulle vara att öka arbetskraftsdelta- gandet och snabba upp etableringen på arbetsmarknaden bland kvin- nor som invandrar med barn i förskoleåldern. Utredningen lämnade inga författningsförslag men diskuterade ett antal olika begränsnings- modeller där en sänkning av den övre gränsen för uttag av föräldra- penning till var en. införde regeringen även en fyraårs- gräns, men med en möjlighet att spara maximalt av det totala antalet dagar till tid efter fyraårsdagen (SFS 2013:999). Delegationen för jämställdhet i arbetslivet gavs 2013 i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet samt lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet. Delegationen skulle uppmärk- samma och lämna förslag på hur kvinnors arbetskraftsdeltagande kan öka och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbets- livet. Merparten av utredningens författningsförslag rör förändringar i föräldrapenningen. Motiven bakom förändringarna är att förkorta frånvarotiden från arbetsmarknaden på grund av vård av barn för kvin- nor och i stället öka densamma för män och på så sätt motverka nega- tiva effekter för kvinnor när det gäller löneutveckling, karriär och möj- ligheten till egen försörjning . I betänkandet Hela lönen, (SOU 2015:50) föreslog delegationen att föräldra- penning ska betalas ut under totalt på sjukpenningnivå, där är reserverade för vardera vårdnadshavaren. Vidare föreslogs att av de icke-reserverade dagarna ska kunna avstås till någon annan som är försäkrad för föräldrapenning. Det föreslogs ock- så att graviditetspenningen förlängs till att omfatta även före beräknad förlossning och dessutom kan utbetalas till och med dagen för barnets födelse om denna tidpunkt infaller . Möj- ligheten att bibehålla sin sjukpenninggrundande inkomst på tidigare nivå när föräldern får ett ytterligare barn innan det tidigare barnet är och föreslogs slopas då regeln uppmuntrar till del- tidsarbete mellan graviditeterna och påverkar födelseintervallen, vilket kan inverka negativt på kvinnornas hälsa. ringar i föräldraledighetslagen (1995:584) när det gäller möjligheten att reducera arbetstiden när barnet är . Det föreslogs att föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn ska ha möjlighet att vardera reducera arbetstiden i stället för, som , . Motivet till den föreslagna förändringen är att öka kvinnors sysselsättningsgrad och betona att ansvaret för barnen är delat mellan vårdnadshavarna. Förslagen har inte genomförts. I betänkandet Män och jämställdhet (SOU 2014:6) diskuterade Utredningen om män och jämställdhet användningen av föräldraför- säkringen utförligt. Inga författningsförslag lämnades eftersom det inte ingick i utredningens uppdrag, men utredningen framförde att en individualiserad föräldrapenning i meningen att inga dagar är möjliga att överlåta till den andra föräldern bör övervägas. En tredelning av föräldrapenningen diskuterades som en alternativ lösning. I betänkan- det Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspoli- tiken (SOU 2015:86) diskuterade också den ojämna fördelningen av föräldrapenningen mellan män och kvinnor utförligt. Utredningen lämnade inte förslag på någon förändrad lag- stiftning. – hur ser dagens arbetsliv ut? Föräldraförsäkringens primära syfte är att möjliggöra för föräldrar att förena arbete och familj. Försäkringen är utformad för att främja deltagande på arbetsmarknaden. Den är tänkt att skydda vårdnads- havarnas och hushållets inkomster vid ett förvärvsavbrott och där- igenom möjliggöra för föräldern att avstå arbete för att vårda barn. Föräldrapenningen är utformad som en försäkring mot inkomst- bortfall och den baseras därför på föräldrarnas individuella inkomster. Detta betyder att kvinnors och mäns arbetsliv och arbetsmarknadens funktionssätt har en central betydelse för hur föräldraförsäkringen är uppbyggd och fungerar. Även om möjligheten för föräldrar att kombinera familje- och arbetsliv har underlättats finns tydliga skillnader mellan mam- mors och pappors arbetsmarknad. Kvinnor jobbar till exempel oftare deltid och har i genomsnitt längre ledigheter i samband med att de blir föräldrar. Kvinnor har också i större utsträckning än män tidsbegrän- sade anställningar. Även om kvinnor i genomsnitt har längre utbild- ning än männen tjänar de i genomsnitt mindre. Kvinnor återfinns ock- så mer sällan än män i chefspositioner. Löneskillnaden mellan kvinnor och män har varit relativt oförändrad . Syftet med kapitlet är att särskilt fokusera på hur arbetsliv och för- äldraförsäkring samverkar och vilka möjligheter och utmaningar som dagens arbetsliv innebär för möjligheterna för föräldrar att kombinera arbete och familj. Kapitlet inleds med en övergripande beskrivning av arbetsmarknaden och villkoren för kvinnor och män samt vilka im- plikationer dessa villkor kan ha för föräldraförsäkringen. En viktig och omfattande del av arbetsmarknaden utgörs av företagare. Kapitlet fortsätter, i enlighet med direktivens krav på kartläggning och analys, med en fördjupning av företagarnas villkor och möjligheter att använ- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Även i fråga om studenter, som både kan ut- göra en grupp som står på tröskeln till arbetsmarknaden och en grupp som gör ett tillfälligt avbrott från densamma, ska en särskild kartlägg- ning göras och detta görs i ett eget avsnitt i kapitlet. Utredningens bedömningar kring företagares och studenters villkor och möjligheter att använda föräldraförsäkringen återfinns i kapitel 7. En del av för- äldraförsäkringen som spelar stor roll för kvinnor som har ett fysiskt påfrestande arbete eller som möter arbetsmiljörisker är graviditets- penningen. Graviditetspenningen utformades för ett arbetsliv där de fysiska påfrestningarna var vanligt förekommande. I kapitlet kartläggs graviditetspenningens betydelse för dagens arbetsliv. Kapitlet avslutas med en beskrivning av hur normer i samhället, i familjelivet och i arbetslivet påverkar förutsättningarna att kombinera arbetsliv och familjeliv på lika villkor. Flertalet av de aspekter kring kvinnor och mäns arbetsliv som be- handlas i detta kapitel har varit föremål för ett antal statliga utred- ningar samt har analyserats i ett stort antal myndighets- och forsk- ningsrapporter. (Se t.ex. SOU 1997:137; SOU 2004:43; SOU 2014:28; SOU 2014:30; SOU 2014:74; SOU 2014:81; SOU 2015:50.) Dessa ut- gör en utgångspunkt för beskrivningarna och analyserna i kapitlet och av denna anledning ska beskrivningarna i första hand ses som en bak- grund till analyserna och förslagen om en ändrad föräldraförsäkring som återfinns i kapitel 7. Det som i ett internationellt perspektiv framförallt står ut som positivt kring den svenska arbetsmarknaden är det höga arbetskraftsdel- tagandet och den höga sysselsättningen, särskilt bland kvinnor och äldre. Sysselsättningsgraden i är högst i den Europeiska unionen (EU) och har visat en stabil positiv utveckling. Andelen sysselsatta kvinnor och män i är bland den högsta i EU som skillnaden i sysselsättnings- grad mellan könen är bland de lägsta. Även för svenska kvinnor och män med barn är sysselsättningsgraden bland den högsta i EU och skillnaden i sysselsättningsgrad bland den lägsta i EU. kan det konstateras att det finns grupper som fått allt svå- rare att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? förallt om unga med inga eller begränsade studieresultat och personer som relativt invandrat till . Även långvarigt arbetslösa och äldre personer som blir arbetslösa har svårigheter att återinträda på arbetsmarknaden (m.fl. 2017). I Arbetsmark- nadsekonomiska rådets rapport beskrivs detta som en tudelning av arbetsmarknaden. Å ena sidan bidrar rådande högkonjunktur till en ökad efterfrågan på arbetskraft vilket medför att det finns en god arbetsmarknad för stora delar av befolkningen. Å andra sidan finns det svårigheter för personer med låga kvalifikationer, särskilt utrikes födda, att komma in på arbetsmarknaden. Det finns även ett antal historiska faktorer som har betydelse för höga sysselsättning. En rad reformer under 1970- och 1980- talen bidrog till en kraftig ökning av arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor. Särskilt betydelse har tillskrivits slopandet av sambeskatt- ningen inom hushållet, utbyggnaden av den offentligfinansierade barn- omsorgen, införandet av den inkomstbaserade föräldraförsäkringen och rätten att behålla arbetet efter föräldraledighet (2008). Sammantaget är möjligheten att kombinera arbete och familj för de flesta kvinnor och män i god och skillnaden mellan kvin- nors och mäns anknytning till arbetsmarknaden verkar inte påverkas negativt av att bilda familj. Detta är särskilt tydligt i ett internatio- nellt perspektiv. visar mer detaljerad statistik och forsk- ning att familjebildning och barn de facto medför en rad negativa effekter på framförallt kvinnors arbetsliv och försörjning, på såväl kort som lång sikt. Trots ett högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor finns det i fortsatt stora skillnader mellan kvinnors och mäns arbetsmarknad. 4.1.1Kvinnor och män i och utanför arbetskraften I är det nästan lika många män och kvinnor som deltar i ar- betskraften, dvs. som arbetar eller söker arbete. var ar- betskraftsdeltagandet för kvinnor och för män i gruppen 20–(se figur 4.1). Av dem som deltog i arbetskraften var det vidare en relativt större andel män än kvinnor som var sysselsatta medan andelen arbetslösa kvinnor i befolkningen var något lägre än andelen arbetslösa män. Bland de sysselsatta var det dock en större Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? andel kvinnor än män som var frånvarande från arbetskraften , . Den vanligaste orsaken till frånvaro var föräldraledighet eller sjukdom. Det är en större andel kvinnor än män som står utanför arbets- kraften, . Kvinnor och män i gruppen ej i arbetskraften omfattar personer som varken är sysselsatta eller ar- betslösa och det handlar framförallt om långvarigt sjuka eller intagna för vård , studerande och pensionärer. Av dem som står utanför arbetskraften var det av männen och av kvinnorna som svarade att de hade kunnat och velat jobba . Gruppen övriga omfattar bland annat värnpliktiga samt cirka 40 000 kvinnor och 2 000 män som definierar sig som hemarbetande. Gruppen ej i arbetskraften innefattar vidare personer som hade velat och kunnat ta arbete under referensveckan men inte sökt något arbete, s.k. latent arbetssökande. Eftersom dessa inte sökt arbete uppfyller de inte definitionen av arbetslösa och till- hör därmed inte heller arbetskraften. Antalet latent arbetssökande uppgick till 109 000, varav 52 000 kvinnor och 57 000 män. Andelen personer utanför arbetskraften skiljer sig kraftigt åt mellan utrikes och inrikes födda samt mellan kvinnor och män. Totalt var det en fjärdedel av utrikes födda kvinnor i åldern 20–som var utanför arbetskraften. Motsvarande andel för inrikes födda kvinnor och utrikes födda män var . Lägst var andelen bland inrikes födda män, . ([SCB], Arbetskraftsundersökningarna []) Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Befolkningen kvinnor/män 2 896/2 792 2 347/2 576 kvinnor/män kvinnor/män 2 212/2 405 1 820/2 097 Pga. föräldraled. Pga. övriga skäl Källa: Arbetskraftsundersökningen (), SCB och egna bearbetningar. Not: är en urvalsundersökning vilken fångar respondenternas aktiviteter och arbetsmarknadstillhörighet under en referensvecka. Det finns flera orsaker bakom kvinnors högre frånvaro från arbete. var ohälsotalet för kvinnor dubbelt så stort som för män, för kvinnor var det och för män . Enligt Försäk- ringskassan stod kvinnor för majoriteten av de uttagna dagarna med föräldrapenning 2016; kvinnor tog ut 39,2 miljoner dagar och män 14,5 miljoner. Kvinnor tog även ut en större andel av de dagar med tillfällig föräldrapenning som togs ut ; kvinnor tog ut 3,9 miljoner dagar och män 2,4 miljoner. Även annan registrerad frånvaro för att vårda familj eller närstående dominerades av kvinnor. Av de dagar med närståendepenning som togs ut stod kvinnor för , innebärande totalt för kvinnor och för män. (, s. 25) Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Kvinnor och män arbetar i stor utsträckning i olika sektorer och yrken, vilket delvis kan förklaras av den höga sysselsättningsgraden bland kvinnor. En orsak är att i , liksom i de övriga nordiska länderna, förvärvsarbetar kvinnor med uppgifter som i andra länder utförs obetalt i hemmen. Det handlar exempelvis om omsorgsarbete med barn och gamla, som har flyttats ut ur hemmen och blivit avlönat förvärvsarbete. Det är också i stor utsträckning fortsatt kvinnor som utför dessa arbetsuppgifter. Detta bidrar till att yrkessegregeringen i och de nordiska länderna är relativt hög. Endast omkring 15 pro- cent av alla anställda kvinnor respektive män befinner sig i ett yrke med jämn könsfördelning (40/). Källa: SCB, . Not: Yrket har klassificerats enligt Standard för Svensk yrkesklassificering SSYK 2012. Totalt finns 429 yrken. Även könssegregeringen mellan sektorer på arbetsmarknaden är tydlig. En övervägande majoritet av de offentliganställda är kvinnor, , medan situationen är den omvända i privat sektor, där är kvinnor. Landstingssektorn är kraftigt kvinno- dominerad; av dem som arbetar där är kvinnor och är män. Inom staten är fördelningen nästan jämn. Som helhet är den offentliga sektorn kvinnodominerad sett till antalet anställda, som mer än hälften av alla kvinnor har en anställning i privat sektor (SOU 2015:50). Könsuppdelningen har minskat något och det har i viss mån skett genom att kvinnor har ökat sitt inträde i traditionellt manliga yrken. Mot- svarande trend återfinns dock inte i fråga om mäns inträde i traditio- nellt kvinnodominerade yrken. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Studier visar att sett över kvinnor och mäns arbetslivskarriär byter kvinnor och män arbetsgivare i lika stor omfattning. Kvinnor väljer dock i större utsträckning än män att byta arbetsgivare i samband med första barnets födelse och de byter oftare till arbetsplatser som under- lättar möjligheten att kombinera familje- och arbetsliv (Kennerberg 2007). Kvinnor och män arbetar inte bara i olika sektorer och yrken utan de har ofta olika positioner även om de befinner sig i samma sektor och yrke. Män befinner sig i högre grad än kvinnor på ledande positio- ner i arbetslivet. Störst skillnad återfinns bland verkställande direktö- rer och styrelseordföranden i det privata näringslivet (SOU 2015:50). till hela arbetsmarknaden har andelen kvinnor i chefspositioner ökat , från till år 2015.1 Andelen kvinnor i chefspositioner2 är högre i kommuner och landsting medan andelen kvinnliga chefer är lägre i näringslivet och intresseorganisationer. av cheferna i kommuner och landsting var kvinnor 2015. Jämnast var könsfördelning bland cheferna inom statlig sektor där fördelningen var kvinnor och män (se figur 4.2). 1Yrkesklassificeringen för kommuner och landsting ändrades 2008 vilket innebar att antalet chefer och andelen kvinnliga chefer ökade, framförallt inom . används SSYK 2012 i stället för SSYK 96. (SCB statistikdatabasen) 2Chefsyrken inkluderar enligt denna definiton, utöver chefer, högre ämbetsmän och politiker (t.ex. ambassadörer, kommunchefer, riksdagsledamöter och statsekreterare) samt chefstjänstemän i intresseorganisationer (t.ex. förbundsordföranden och generalsekreterare). Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Kommun Landsting Näringslivet och övriga Stat organsiationer Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Andel chefer, kvinnor Flera studier visar att den professionella karriären påverkas av att bli förälder och att effekterna är olika för kvinnor och män. Andelen kvinnor och män som innehar chefspositioner är lika stor fram till dess att de är . Andelen män i chefspositioner ökar till dess de närmar sig 50-årsåldern medan andelen kvinnor i chefsposi- tioner är oförändrad . Resultat antyder också att variationen bland män i olika sektorer är större än bland kvinnor. (och 2012) Sammanboende män och fäder har i genom- snitt högre sannolikhet att inneha chefspositioner än ensamstående män, men sannolikheten att inneha en chefsposition skiljer sig inte åt för kvinnor med och utan barn och/eller partner (2014:28). 4.1.3Anställningsformer och anknytningen till arbetslivet Majoriteten av dem som är sysselsatta har en fast anställning och ande- len är högre för kvinnor och män med hemmavarande barn jämfört med befolkningen i stort. Andelen föräldrar med tidsbegränsad an- ställning är däremot lägre än i hela befolkningen och andelen är lägst bland män med hemmavarande barn. Andelen sjunker också ju äldre Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? det yngsta barnet är. Andelen företagare bland kvinnor och män med hemmavarande barn är på ungefär samma nivå som i befolkningen i stort men tenderar att öka med yngsta barnets ålder för både kvinnor och män (se vidare under avsnitt 4.2). Källa: SCB, . * Yngsta barnets ålder. Såväl antalet som andelen personer med tidsbegränsade anställningar har ökat . Med tidsbegränsade anställningar avses, enligt () arbetskraftsundersök- ningar, sysselsatta personer som varken är fast anställda, företagare eller medhjälpande hushållsmedlemmar. Till exempel omfattas perso- ner med vikariat, säsongsarbete, provanställning eller objekts-/projekt- anställning. Däremot omfattas inte personer som har en fast anställ- ning i botten. De tidsbegränsat anställda kan delas in efter flera olika typer av tidsbegränsad anställning omfattande till exempel vikariat, provanställning, anställd med överenskommet arbetsschema , praktik eller lärling, feriearbete, säsongsarbete, inkallas vid behov och allmän visstidsanställning (SCB 2015). Antalet personer med tidsbegränsad anställning har ökat och uppgick de till cirka 610 000 personer i åldern 20–, varav 330 000 kvinnor och 280 000 män. Över tid har andelen kvinnor med tillfällig anställning genomgående varit högre än andelen män. Den största ökningen skedde efter 1990-talskrisen då antalet per- soner med tidsbegränsad anställning ökade med cirka 175 000 perso- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Även om en del av förklaringen till ökningen av antalet tidsbe- gränsade anställningar kan härledas till befolkningsökningen i , har också andelen anställda med en tidsbegränsad anställning ökat. I genomsnitt skiljer sig andelen mel- lan kvinnor och män med . Utöver befolkningsökningen kan ytterligare en förklaring till ökningen av de tillfälliga anställningarna återfinnas i förändringar på arbetsmarknaden. Framförallt har andelen personer i befolkningen med fast anställning minskat kraftigt , före 1990-talskrisen till efter krisen, en minskning med . Med undantag för krisåren och har andelen män med fast anställning varit högre än andelen kvinnor med sådan anställning. Det är i huvudsak yngre kvinnor och män som återfinns i de tillfäl- liga anställningarna. Av samtliga anställda var det av kvinnorna och av männen i åldrarna 20–som 2016 hade en tillfällig anställning. Bland de anställda i åldrarna 25– var det av kvinnorna och av männen som var tillfälligt anställda. Sammantaget är av kvinnorna och av männen med tillfällig anställning . (SCB, ) Den vanligaste typen av tidsbegränsad anställning, både i absoluta och relativa tal, var 2016 anställningar med överenskommet schema . Knappt en fjärdedel av kvinnorna och en femtedel av männen hade denna typ av anställning. Medan vikariat samt objekts- och projektanställningar har minskat har anställningar med överenskommet schema och anställningar med anställningsstöd ökat. (SCB 2015) Dessutom har nya former av viss- tidsanställningar tillkommit, såsom allmän visstidsanställning, vilka återfinns i kategorin övrigt i tabell 4.3. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Källa: SCB, . För dem med en tidsbegränsad anställning är sannolikheten att bli fast anställd högre för män än för kvinnor, skillnaden är i genomsnitt . En delförklaring är sannolikt att kvinnor och män arbetar inom olika sektorer och näringsgrenar med olika typer av tids- begränsade anställningar. Andelen tidsbegränsade anställningar är något högre i privat jäm- fört med offentlig sektor, cirka 60 respektive cirka 40 procent.3 (LO och Svenskt näringsliv 2016) Andelen personer med vikariat är högre i offentlig sektor än i privat sektor, . Däremot är det vanligare med allmän visstidsanställning och visstids- anställning i privat sektor än i offentlig sektor. Ungefär hälften av dem med tidsbegränsad anställning i privat sektor har ett arbetstidsschema, blev kontaktade av arbetsgivaren vid behov och hade fasta arbetstider. Det är vanligare med arbetstidsschema bland kvinnor än bland män, cirka 60 jämfört med . Majoriteten av dem med tidsbegränsad anställning är anställda hos en arbetsgivare, bland männen är det och bland kvinnorna . Det är således vanligare bland kvinnor att vara anställd hos två eller flera arbetsgivare. 3 Definitionen av tidsbegränsade anställningar exkluderar heltidsstuderande. Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? Inhyrd arbetskraft och egenanställning Det finns flera sätt på vilka arbetsgivare vid behov anlitar tillfällig arbetskraft för kortare eller . En möjlighet är att hyra in arbetstagare genom ett bemanningsföretag. Anställda i ett beman- ningsföretag hyrs vanligtvis ut till kundföretag för ett tidsbegränsat arbete under kontroll och ledning av kundföretaget. Anställningsvill- koren för anställda i bemanningsföretag regleras i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. Antalet anställda inom bemanningsbranschen ökade kraftigt från omkring 25 000 årsanställda 2002 till drygt 76 000 års- anställda 2016. Totalt var det cirka 154 000 personer som var anställda inom bemanningsbranschen. var an- delen män och andelen kvinnor . (SOU 2017:24) Denna fördelning var tidigare den omvända och förändringen kan för- av att bemanningsbranschens verksamhetsområden har bred- dats mot branscher där fler män är verksamma. av de bemanningsanställda var 2012 , 25–och 30–, vilket är en betydligt yngre åldersprofil än den för arbetsmarknaden som helhet. Det är också i de yngre åldersgrup- perna som sysselsättningen i branschen ökar (2015). En majoritet av anställda kvinnor och män arbetar enbart , av männen och av kvinnorna arbetade enbart 2016. Dessa andelar har inte förändrats nämnvärt . Arbetstidens förläggning för anställda varierar dock mellan kvin- nor och män i tjänstemanna- och arbetaryrken. av männen och av kvinnorna inom arbetaryrken arbetade enbart . Motsvarande andel för män och kvinnor inom tjänste- mannayrken var . Således var skiftarbete och arbete och nätter mer vanligt bland kvinnor och män i arbetaryrken. (SCB, ) Arbetstidens förläggning skiljer sig åt också mellan olika närings- grenar. Inom vård och omsorg, transport, hotell och restaurang, till- verkning och handel förekommer i hög utsträckning andra tider än enbart , t.ex. skiftarbeten eller arbete enligt schema där arbete sker och nätter. De näringsgrenar som återkommer i dessa av- Utmaningar och möjligheter – hur ser dagens arbetsliv ut? seenden är framförallt transport, hotell och restaurang samt vård och omsorg. (SCB, Undersökningar av levnadsförhållanden [/SILC]) En majoritet av de sysselsatta i åldrarna 16–arbetar heltid.