sou · H5B325 · 2017-04-05 00:00:00 — Eftersom misstanken om smitta kan uppstå efter den akuta infektionen kan det i efterhand vara svårt att identifiera smittämnet på båda ställen, varför det oftast är knepigt att spåra smittkällan. Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta Utredningen har inhämtat synpunkter från ett flertal fackliga orga- nisationer som är berörda av frågan om arbetsskadeförsäkringens regelverk om smittsamma sjukdomar. De fackförbund som finns representerade i TCO:s arbetsskade- råd har framfört följande. TCO och LO-TCO Rättsskydd anser att ett generellt skadebegrepp borde gälla. upplyser om att det händer att utlandsstationerad personal smittas av sjukdomar som inte finns på listan i FASP. påtalar att TBC är en sjukdom som kommer tillbaka samt att förbundet haft fall med latent smitta som måst behandlas, men där ersättning inte kunnat utgå eftersom sjukdomen inte brutit ut. TCO anser vidare att personkretsen bör vidgas eller helt tas bort och hänvisar till att t.ex. lärare som en yrkesgrupp som är utsatt för smitta på arbetet. anser att det är omotiverat att ha sär- skilda regler om smitta samt att personkretsen ska öppnas för fler yrkesgrupper än personal på laboratorier och vård inrättningar. har i skrivelse fört fram synpunkten att samtliga zoonoser bör omfattas av arbetsskadelagstiftningen för att göra skyddet mer heltäckande för personer som riskerar att ådra sig smittsam sjukdom vid omhänderhavande eller hantering av smitt- förande djur eller material. Reglering bör ske i lag hellre än i för- ordning. Utredningen har även haft kontakt med , som be- står av representanter från , Folkhälsomyndig- heten, , , , , , Statens veterinärmedi- cinska anstalt, och Kommuner och Landsting, SKL. anser att det vore bättre med ett generellt skydd för smitta vid omhänderhavande eller hantering av smittförande djur eller material än en lista med specifika sjukdomar vilka kan berättiga till ersättning. Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta 16.7Hur vanliga är arbetsskador på grund av smitta? 16.7.1Anmälda arbetsskador på grund av smitta Arbetsskador med smitta som orsak utgör en mycket liten del av det totala antalet anmälda arbetsskador. I stati- stik räknas som arbetsskador arbetsolyckor med frånvaro och arbets- sjukdomar. Det är möjligt att ur Informationssystem om arbets- skador, ISA7, få fram information om exponeringsfaktorer. Uppgift- erna om exponeringsfaktorer lämnas i den anmälan om arbetsskada som görs av arbetsgivarna till . använder anmälningarna till att sammanställa arbetsskadestatistik. Av statistiken går dock inte att utläsa om exponering i form av smitta också resulterat i att den som anmält en arbetsskada faktiskt ut- vecklat en smittsam sjukdom. Statistiken avseende perioden –2015 visar att antalet anmälda arbetsskador på grund av exponering för smitta (exponeringsfakto- rer bakterier, virus eller parasiter) är relativt stabila. Antal anmäl- ningar har uppgått till 116–190 stycken, se figur 16.1 nedan. Det totala antalet anmälningar för perioden –2015 uppgår till sammanlagt 684 arbetsskador. Statistiken visar att majoriteten av de anmälningar om arbetskada som görs till på grund av exponering för smitta görs av kvinnor, se figur 16.2 nedan. Anmäl- ningarna fördelar sig mellan könen med 471 anmälningar från kvinnor och 213 från män. 7 Den officiella statistiken över arbetsskador som produceras av . Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta Figur 16.1 Antal anmälda arbetsskador på grund av exponering för smitta Källa: /. Figur 16.2 Antal anmälda arbetsskador på grund av exponering för smitta uppdelat på ålder och kön Källa: /. Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta När det gäller vilken typ av smitta som det är vanligast att bli expo- nerad för kan utifrån de anmälningar som gjordes – 20158 utläsas följande av de sammanlagt 691 anmälningar där expo- neringsfaktorn varit bakterier, virus eller parasiter. De vanligaste exponeringsfaktorerna var bakterier (ej specificerat) 145 fall, därefter mycobacterium tuberculosis 96 fall, staphylococcus aureus 50 fall, caliciviridae (”vinterkräksjuka”) 49 fall, borrelia 44 fall, norwalk- virus 38 fall, staphylococcus 24 fall och brucella (”undulantfeber”) 22 fall. Enligt vad utredningen kan uppskatta ur tillgänglig statistik kommer cirka 470 stycken av dessa totalt 691 anmälningar som gjorts från de personkretsar som är skyddade i och med det gällande regelverket för smitta. Vanligast är arbetsskadeanmälningar rörande exponering för smitta vanligast inom området vård och omsorg, sammanlagt 346 stycken. Inom denna grupp härrörde majoriteten av anmälda skador, 153 stycken, från specialiserad sluten somatisk hälso- och sjukvård respektive vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre per- soner, 88 stycken. Därefter följer området offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring, sammanlagt 124 stycken. Inom detta branschområde härrör 54 anmälningar från polisen, 34 från militärt försvar och 5 anmälningar vardera från brand- och räddnings- verksamhet respektive personalförvaltning och andra allmänna stöd- tjänster. Från branschområdet utbildning härrör sammanlagt 80 an- mälningar, varav 39 från förskoleutbildning, 26 från grundskole- utbildning och förskoleklass och 26 från utbildning inom grundsär- skola. 16.7.2Livränteärenden på grund av smitta Enligt uppgifter inhämtade från för analys och prognos är de livränteärenden som rör smitta cirka tio stycken eller färre. Dessa siffror har varit stabila . Eftersom det rört sig om så få ärenden har det på grund av sekretesskäl inte varit möjligt för utredningen att närmare utröna vilken slags smitta det rört sig om eller utfallet i ärendena. 8 I det statistiska materialet i denna specifika del anges att inte är fullständigt och inte går att jämföra . Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta Såvitt gäller ärenden som rör vård utomlands på grund av arbets- skada som orsakats av smitta understiger det totala antalet sådana ärenden 10 –. Uppgift om stor- leken på dessa kostnader har inte varit möjlig att ta fram. Försäkring, , prövar fall av arbetsskada på grund av smitta självständigt utan att vara beroende av att det finns ett bifallsbeslut om livränta från i botten9, eftersom detta är en typ av arbetsskada som finns upptagen på den s.k. ILO-listan (se avsnitt 8.6.1). Vid prövning tillämpas regelverket i FASP vad gäller listade smittsamma sjukdomar och skyddade personkretsar. Samma bevisregler som för övriga arbetssjukdomar tillämpas vid sambandsprövningen. prövar fall som uppkommit genom smitta och som kvarstår i efter visandedagen, vilket således är en tidigare prövningstidpunkt än prövningen rörande livränta enligt arbetsskadeförsäkringen i SFB. –201510 har bifallit sammanlagt 25 fall som berott på smitta. prövades inte något sådant fall. 2010 godkändes 11 fall. Antal godkända fall –uppgick till fem eller färre. Av de totalt 25 bifallsären- dena –2015 har 21 stycken rört kvinnor och 5 stycken rört män. Det totala antalet prövningar har under peri- oden –2015 uppgått till mellan 50 och 101 stycken. Såvitt kan utläsas av tillgänglig statistik rör är andelen avslag på grund av att skadan inte kvarstått större än andelen avslag som torde bero på att den försäkrade inte tillhör personkrets som med nu gällande regelverk är berättigad till ersättning vid smittsam sjukdom. 9Om samspelet mellan den allmänna arbetsskadeförsäkringen och , se avsnitt 4.8.2. 10Statistik från Försäkring, siffror uppdaterade per . Översyn av arbetsskadeförsäkringens regler om smitta publicerar på sin hemsida en årlig epidemio- logisk rapport för de sjukdomar som är anmälningspliktiga enligt smittskyddslagen. Uppgifterna hämtas ur databasen till vilken läkare rapporterar in inträffade sjukdomsfall. I årsrapporten 201511 finns en sammanställning över de anmäl- ningar som gjorts . Det totala antalet rappor- terade fall –uppgick till mellan drygt 71 000 och drygt 81 000. var, liksom under de föregående åren, klamydia den vanligaste sjukdomen med 37 819 anmälda fall, nära hälften av det totala antalet anmälningar. Härefter är campylobacter- infektion relativt vanlig, anmäldes 9 180 sådana fall. Andra vanliga anmälningar rörde enterobacteriaceae ESBL-A/ESBL-M (tarmbakterier med resistens mot antibiotika) i 9 584 fall, MRSA i 3 882 fall, salmonella i 2 2983 fall, hepatit C i 1 957 fall, hepatit B i 2 391 fall och influensa H1N1 i 1 732 fall. för inte längre särskild statistik över yrkessmitta, men möjlighet finns att få fram uppgifter om fall av hepatit B och C där den misstänkta smittvägen är vårdrelaterad smitta ur SmiNet. –2015 rapporterades inget fall av hepatit B. För hepatit C har antal fall varierat mellan 2–9 fall som högst . Ur denna statistik går inte att utläsa vilka personalkategorier som smittats. har även publicerat särskild statistik rör- ande tuberkulos.12 Myndighetens bedömning är att 97 fall har smittats i . Av dem som bedömts ha blivit smittade i och där smittkällan var känd, var det i de flesta fall någon i samma hushåll som smittat dem. Störst antal smittade i återfinns bland personer där flertalet bedömts blivit smittade i sin ungdom. Av rapporterade 97 fall rörde 41 fall patienter i åldersgruppen 60+. Det kan även nämnas att åtta fall rörde ålders- grupperna 0–. 11https:///publicerat- material/publikationsarkiv/e/Epidemiologisk-arsrapport-2015/ 12https:///folkhalsorapportering-statistik/statistikdatabaser- och-visualisering/sjukdomsstatistik/tuberkulos/kommentarer-och-specialstatistik/20151/ 17Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta Utredningens förslag: Det generella skadebegreppet inom arbets- skadeförsäkringen blir gällande även för smittsamma sjukdomar. Nuvarande system med personkretsar slopas. Huvudregeln i den svenska arbetsskadeförsäkringen är det generella arbetsskadebegreppet. Dagens regler rörande smitta, enligt vilka skada som beror på smittsamma sjukdomar bara anses som arbets- skada i den mån regeringen föreskriver det, avviker från denna över- gripande princip. Utgångspunkten för utredningens översyn av nu- varande regelverk är att det ska finnas starka skäl för att behålla särregleringen. Kapitlet inleds med en redogörelse för alternativa utformningar som utredningen övervägt. Därefter följer våra överväganden för förslagen rörande arbetsskadeförsäkringens regler för arbetsskada på grund av smitta. Som ett led i arbetet med att ta fram ett förslag som uppfyller uppdraget i utredningens direktiv har utredningen övervägt och analyserat alternativa utformningar av regelverket för arbetsskada vid smittsamma sjukdomar för att slutligen stanna för det alternativ som föreslås. Utredningen redogör i det följande varför utredningen valt att inte gå vidare med de alternativa lösningarna. Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta Utredningen har övervägt alternativet att ersätta nuvarande lista i FASP med uppräkningarna av allmänfarliga och anmälningspliktiga sjukdomar i smittskyddslagen (2004:168). Syftet med listorna i smitt- skyddslagen är att ange vid vilka smittsamma sjukdomar där åtgär- der bör vidtas för att förhindra smittspridning eller som bör bevakas enligt smittskyddslagens bestämmelser. Detta syfte sammanfaller inte med arbetsskadeförsäkringens syfte och det urval av sjukdomar som anges i smittskyddslagen är inte utan vidare ändamålsenligt för arbetsskadeförsäkringen. Med reglering i lista kvarstår dessutom även det grundläggande problemet med bristande flexibilitet sett mot bakgrund av snabbt föränderliga förhållanden avseende aktuell smittbild i samhället, oav- sett hur listan utformas. När en lista görs är det svårt att förutse vilka smittsamma sjukdomar som är mest relevanta framåt i tiden – det går inte att på en lista få med smittsamma sjukdomar som inte är kända eller som inte har spridits till då listan upprättas. För det fall att nya allvarliga smittsamma sjuk- domar som inte finns upptagna på lista skulle få en snabb och vid- sträckt spridning är det omständligt att föra in nya sjukdomar på en lista i en förordning för att kunna säkerställa sådant skydd som kan krävas inom arbetsskadeförsäkringen. Utredningen har även övervägt lösningen att införa ett generellt skadebegrepp för smittsamma sjukdomar, i kombination med att behålla de skyddade personkretsarna oförändrade. Mot bakgrund av tillgänglig statistik har vi dock bedömt att skillnaden mellan det ekonomiska utfallet av att helt slopa personkretsarna jämfört med att behålla dem sannolikt är så obetydlig att det inte förefaller moti- verat att av kostnadsskäl behålla personkretsarna. Av de anmäl- ningar om arbetsskada på grund av exponering för bakterier, virus eller parasiter som görs till härrör de flesta från arbetstagare som hör till de personkretsar som åtnjuter skydd. Enbart ett fåtal av dessa anmälningar relativt sett resulterar i sin tur i ärenden hos eller och ännu färre får bifall på ansökan om livränta. Med avgränsade personkretsar riskerar dock enstaka försäkrade att falla utanför arbetsskadeskyddet trots att de utan tvekan har en skada till följd av smittsam sjukdom som de ådragit sig i arbetet. Ett helt ändamålsenligt arbetsskade- skydd med generellt arbetsskadebegrepp bör därför inte heller av- gränsa försäkringskretsen. Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta 17.3Förslag om ett generellt skadebegrepp som omfattar arbetsskada på grund av smitta 17.3.1Mer flexibelt arbetsskadeskydd avseende smitta genom generellt skadebegrepp Den första frågan att ta ställning till är om uppräkningen av smitt- samma sjukdomar i förordningen (1977:284) om arbetsskadeför- säkring och statligt personskadeskydd, FASP, är funktionell och tillhandahåller ett ändamålsenligt försäkringsskydd. Med dagens regler kan försäkrade som arbetar på laboratorium få en skada som uppstått till följd av smittsam sjukdom på arbetet godkänd som arbetsskada, oavsett vilken sjukdom som de smittats med. För övriga försäkrade gäller skyddet för smitta endast de sjukdomar som finns uppräknade i FASP och under förutsättning att smittkontakten har förekommit i arbete vid sjukvårdsinrättning eller i annat arbete vid behandling, vård eller omhänderhavande av en smittförande person eller vid omhänderhavande eller hantering av smittförande djur eller material. Urvalet av smittsamma sjukdomar som räknas upp i FASP och som följaktligen kan berättiga till ersättning från arbetsskadeför- säkringen kan ifrågasättas. Listan innehåller sjukdomar som inte längre finns i . Som exempel kan nämnas att det senaste utbrottet av pest i ägde rum , det senaste in- hemska fallet av mjältbrand inträffade , det senaste inhemska fallet av polio rapporterades (förklarades fritt från polio av WHO) och mul- och klövsjuka är en smittsam sjukdom hos klövbärande djur som normalt inte smittar från djur till män- niska.1 , vilket även påpekades av , saknas i FASP kända smittsamma sjukdomar som Herpes B, HIV/AIDS och EHEC. Flera av de sjukdomar som räknas upp i FASP är behandlings- bara, har ett sjukdomsförlopp som är kortare än och ger vid ett normalt sjukdomsförlopp utan följdsjukdomar eller komplika- tioner inte upphov till varaktig nedsättning av arbetsförmågan på sådant sätt att förutsättningarna för livränta är uppfyllda enligt 1 Uppgifterna hämtade från informationsblad på internet om respektive sjukdom, smittsamma-sjukdomar/ Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta arbetsskadeförsäkringen i SFB och därmed inte heller kommer att komma i fråga för att godkännas som arbetsskada.2 Genom ett generellt skadebegrepp även när det gäller smitt- samma sjukdomar kan skyddet anpassas bättre både efter utveck- lingen inom den medicinska vetenskapen och efter hur smittbilden i och övriga världen ser ut än vad fallet är med nu- varande lösning med en fast sjukdomslista. Försäkringen kan enligt utredningens förslag på ett mer effektivt sätt möta smittsamma sjuk- domar som är nya, uppblossande efter att ha varit utrotade inom landet eller nya former av redan kända sjukdomar. Utredningens bedömning är att ett system inom arbetsskade- försäkringen med särskild förteckning över smittsamma sjukdomar som kan berättiga till ersättning inte ger ett tillräckligt brett eller flexibelt arbetsskadeskydd. Det är därför önskvärt att så långt som det är möjligt ha ett generellt arbetsskadebegrepp även när det gäller smittsamma sjukdomar. 17.3.2Starka skäl mot att införa ett generellt skadebegrepp vid smitta saknas vid nuvarande arbetsskadebegrepp En naturlig utgångspunkt för att undersöka om det ändå finns skäl att ha kvar särregleringen om smitta i arbetsskadeförsäkringen är att se till vilka skälen var för att införa denna reglering och därefter ta ställning till om dessa skäl är relevanta. Den nuvarande konstruktionen av skyddet för smittsamma sjuk- domar lades fast vid tillkomsten av LAF. Som skäl för att undanta infektionssjukdomar från arbetsskadeförsäkringen anfördes att det inte kunde anses realistiskt att låta försäkringen omfatta förkylningssjukdomar och andra infektionssjukdomar som kan drabba en person oavsett om han förvärvsarbetar eller inte.3 Detta resone- mang anslöt även till uttalanden i prop. 1954:60, som låg till grund för lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, YFL. Det föredrag- ande statsrådet menade att en del sjukdomar, som visserligen i undantagsfall kunde ledas tillbaka till arbetet men vilkas ursprung i 2Se avsnitt 4.6.1. 1975/76:197 s. 52. Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta allmänhet inte kunde utredas, t.ex. de vanliga förkylningssjukdom- arna, var nödvändigt att lämna utanför försäkringen.4 Nuvarande regler i socialförsäkringsbalken, SFB, skiljer sig från vad som gällde vid införandet av lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring, LAF, i framför allt ett avseende av betydelse i samman- hanget. fanns rätt till en särskild arbetsskade- sjukpenning, som togs bort 1993. är arbetsskadeförsäk- ringen samordnad med den allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskade- försäkringen är utformad så att livränta enligt 41 kap. 2 § SFB kompenserar för arbetsskador som ger upphov till nedsättning av arbetsförmågan av mer bestående karaktär, se avsnitt 4.6.1. När det gäller de smittsamma sjukdomarna medför det faktum att rätten till livränta förutsätter att det s.k. varaktighetskravet avseende förvärvsförmågans nedsättning är uppfyllt att vardagliga virusframkallade förkylningar och magsjukdomar, som har läkt ut att passerat, inte är aktuella för arbetsskadeskyddet. Även det faktum att bevisreglerna har ändrats sedan LAF:s till- komst är av betydelse för frågan om det krävs en särreglering för smittsamma sjukdomar i förhållande till det generella arbetsskade- begreppet. Vid LAF:s tillkomst gällde att om en försäkrad hade varit utsatt för skadlig inverkan i sitt arbete, skulle den skada som hen fått i princip anses vara orsakad av denna skadliga inverkan. Bara om betydligt starkare skäl talade mot detta, skulle skadan inte anses som arbetsskada. När det gällde en arbetssjukdom måste dock den skadliga inverkan som antas ha lett till sjukdomen framstå som åtminstone sannolik innan bevisregeln tillämpades. Bevisreglerna har ändrats (se avsnitt 4.4.2). Med tillämpning av nuvarande bevisregel måste övervägande skäl tala för att ett smittämne på arbetet har orsakat sjukdomen. Det är därför inte möjligt att få en smittsam sjukdom godkänd som arbetsskada vars orsak inte kan knytas till arbetet. Mot denna bakgrund förefaller de skäl som från början ansågs bärande för att utesluta de alldagliga smittsjukdomarna från arbets- skadeskyddet genom en särskild ordning inte längre vara giltiga. Från denna utgångspunkt finns inga hinder mot att införa ett gene- rellt skadebegrepp även när det gäller de smittsamma sjukdomarna. 1954:60 s. 106 och s. 114. Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta Man skulle kunna anföra att ett generellt skadebegrepp skulle kunna vara mindre lämpligt om man skulle vilja åter- införa en särskild arbetsskadesjukpenning eller annan ersättning för efter skadefallet för hela arbetsskadeförsäkringen. Utredningen anser att man för det fall att en sådan situation blir aktuell då får ta ny ställning till hur man ska undvika att göra för- säkringen tillämplig också på enklare infektionssjukdomar. Som tidigare nämnts (avsnitt 16.2.1) ersätts smittsamma sjuk- domar som uppkommit genom stick- och skärsår i viss omfattning genom att dessa skador anses ha uppkommit genom olycksfall i arbetet till följd av en plötslig, ovanlig eller oförutsedd händelse. Arbetsskadeförsäkringens regelverk tillämpades på detta sätt redan på den äldre yrkesskadeförsäkringens tid. En ändrad lagstiftning skulle medföra att skador på grund av smitta skulle kunna berättiga till ersättning från arbetsskadeförsäkringen utan att det först behövs föra resonemang om huruvida den försäkrade råkat ut för en arbets- olycka eller inte. 17.3.3Oförändrade regler i 40 kap. SFB om ersättning vid sjukdom Utredningen har ovan redogjort för sina överväganden för att in- föra ett generellt skadebegrepp även vad gäller smittsamma sjuk- domar. Utredningens utgångspunkt är att tidpunkten för inträdet till försäkringen för arbetsskada orsakad av smitta bör infalla efter en tidpunkt då enklare infektionssjukdomar i normalfallet läkt ut. Ett likformigt regelverk inom hela arbetsskadeförsäkringen är önskvärt att uppnå i detta avseende. Det finns dock några undantag från huvudregeln att ersättning för arbetsskada enbart kan utgå vid bestående nedsättning av arbetsförmågan. Undantagen gäller bestäm- melserna i 40 kap. SFB rörande ersättning som kan utges ur arbets- skadeförsäkringen vid sjukdom. Utredningen föreslår ingen ändring av dessa regler i anledning av förslaget om ändrade regler för arbets- skada orsakad av smitta, på grund av internationella åtag- anden i enlighet med nr 121. Nedan följer en kort redogörelse för de aktuella bestämmelserna och för hur de för- håller sig till nr 121. Enligt 40 kap. 3 § SFB har den rätt till ersättning från arbets- skadeförsäkringen som inte är berättigad till sjukpenning/rehabili- Överväganden och förslag – arbetsskadeskyddet vid smitta tering, bidrag till arbetshjälpmedel, särskilt bidrag och rehabiliterings- penning i särskilda fall samt vårdförmåner eller ersättning för kost- nader i samband med vård på grund av arbetsskada enligt SFB. Bestämmelsen kan få betydelse om en arbetsskada drabbar en hel- tidsarbetande utlänning som inte är bosatt här i och som därför inte är försäkrad för bosättningsbaserade sjukvårdsförmåner enligt SFB. I 40 kap. 4 § SFB finns en regel om arbetsskadesjukpenning (tidigare benämning särskild arbetsskadeersättning) enligt vilken den som får ersättning för inkomstförlust på grund av arbetsskada har rätt till en schablonmässigt beräknad ersättning för två dagars inkomstbortfall. Denna regel infördes för att systemet med karensdagar inom den allmänna sjukförsäkringen inte skulle strida mot nr 121. Arbetsskadesjukpenning lämnas bara till försäkrad som beviljas ersättning för inkomstförlust till följd av arbetsskada. Denna bestämmelse saknar därför självständig betyd- else i nu aktuellt sammanhang. Enligt 40 kap. 9 § SFB har den rätt till ersättning från arbets- skadeförsäkringen som inte är försäkrad för sjukpenning på grund av att sjukpenninggrundande inkomst saknas. På liknande sätt kan vissa försäkrade som genomgår utbildning och som på grund av låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst få en kompletterande sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen efter en arbetsskada, enligt bestämmelser i 40 kap. 7 § SFB. Enligt 40 kap. 11 § SFB ersätter arbetsskadeförsäkringen nöd- vändiga kostnader för sjukvård utom riket, för tandvård och för särskilda hjälpmedel. Stationering utomlands kan medföra en risk för att ådra sig en smittsam sjukdom. Denna risk är i dessa fall helt förknippad med arbetet, är på flera håll i världen högre än vad den är i och rör i många fall sjukdomar som finns i utlandet men inte hemmavid.