sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Notera dock att den faktiska effekten även är beroende av förändringar i uttagsmönster samt skatte- och transfereringssystemet i övrigt. I tabell 9.3 och 9.4 redovisas beräkningar av den totala utbetal- ningen av föräldrapenning fram till barnets tioårsdag före och efter reformen med beaktande av observerat uttagsmönster för nuvarande system samt med antagande om beteendeförändringar enligt huvud- scenariot. I beräkningarna för tid före införandet av förslagen antas att samtliga dagar tas ut och att dagar på sjukpenningnivå ersätts enligt medelersättningen för kvinnor respektive män. Det antas vidare att dagarna fördelas mellan kvinnor och män enligt historiskt observerat uttag för barn födda . Dessutom inkluderas i beräk- ningarna de med tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption, eftersom utredningen föreslår att dessa ska föras över till föräldrapenningen, vilket innebär totalt 490 ersat- ta dagar. I beräkningar av tid efter införandet av förslagen baseras an- taganden på huvudscenariot ovan men med tillägget att samtliga dagar tas ut dvs. samt att dessa fördelas enligt för kvin- nor och för män och tas ut fram till barnets tioårsdag. Dessa beräkningar har justerats för att ta hänsyn till borttagandet av lägsta- nivådagarna och den förändrade sammanssättning av dagar enligt grund- och sjukpenningnivå. Utifrån dessa antagande medför förslagen att utbetalad föräldra- penning brutto ökar med för ett par fram till bar- nets tioårsdag. Av beräkningarna framgår också att den genomsnittliga bruttoersättningen för kvinnor antas minska efter reformen medan den antas öka för mäns. Den huvudsakliga orsaken är att kvinnor i genomsnitt minskar sitt uttag medan män i genomsnitt antas öka ut- taget av föräldrapenning. Vid ett antagande att män efter reformens införande i stället tar ut enligt huvudscenariot ovan dvs. använder färre, totalt sett fram till barnets tioårsdag minskar i stället bruttoersätt- ningen med fram till barnets tioårsdag jämfört med nuvarande regler. I tabell 9.4 har en liknande skattning gjorts för ensamstående med barn. I beräkningarna antas ett uttag baserat på historiskt observerat genomsnittligt uttag för kvinnor och män med barn födda , justerat för borttagandet av lägstanivådagarna. Det betyder ett anta- gande om fullt uttag dvs. före reformen och efter reformen. Enligt beräkningarna medför förslagen att utbetalningen av föräldrapenning ökar med före skatt fram till barnets tioårsdag. *Före baseras på uttagsuttagsmönstret för barn födda . **Efter baseras på antaganden i huvudscenariot. *Före baseras på uttagsmönstret för barn födda . **Efter baseras på antaganden i huvudscenariot. Det finns skillnader mellan hur olika grupper använder föräldrapen- ningen, se avsnitt 6.3. För föräldrar som har små ekonomiska margi- naler är uttaget av föräldrapenning mer intensivt, med fler ersättnings- dagar , än för andra föräldrar. Ju högre ersättning föräldrar har rätt till desto större möjligheter har de att sprida uttaget av för- äldrapenning genom att inte ta ut det fulla antalet dagar eller ta ut ersättning på den högsta förmånsnivån (hel föräldrapenning) och därmed få möjlighet att spara fler dagar till dess barnet är äldre. Eftersom en skarp åldersgräns vid innebär att dagar inte kan sparas till efter den tidpunkten kan de som har en sämre ekonomisk situation, och som egentligen inte anser sig ha råd att spara dagar, ta ut för tiden före barnets treårsdag utan att helt stänga möjlig- heten till ledighet med föräldrapenning om ett behov uppstår för barn äldre än så, detta eftersom de i den föreslagna modellen får nya dagar efter barnets treårsdag. Att på detta sätt ytterligare koncentrera ut- taget av föräldrapenning till när barnen är små och lämna en årlig pott av föräldrapenningdagar för tiden när barnen är äldre kan ha positiva effekter för den ekonomiska jämlikheten eftersom skillnaderna mellan hur olika grupper använder föräldrapenningen kan minska. Ett ökat och tidigarelagt arbetskraftsdeltagande bland föräldrar, och därmed ökade chanser till inkomster från arbete, leder till en för- bättrad ekonomisk situation och förbättrade levnadsförhållanden för barnfamiljer, vilket bidrar till en ökad ekonomisk jämlikhet. För att få en uppfattning av hur reformen påverkar olika grupper redovisas i tabell 9.6 skattningar av effekterna dels på utbetalningar av föräldrapenningen dels på nettoinkomsten före och efter reformen. Det bör noteras att skattningarna är behäftade med stor osäkerhet huvudsakligen på grund av svårigheter med att bedöma förändringar i beteende men också för att inga andra tillstånd än föräldraledighet och lönearbete beaktas vilket också betyder att beräkningarna inte beaktar effekter av att andra transfereringar kan träda in vid t.ex. låga inkoms- ter. Dessa aspekter bör därför beaktas vid tolkningen av resultaten. Skattningarna baseras på en jämförelse av historiskt observerat ut- tag av föräldrapenning för barn födda för kvinnor och män med låg, mellan respektive hög inkomst och ovan beskrivna huvudscenario. Redovisningen avser uttaget fram till barnets treårsdag. Skattningarna baseras på uttaget av föräldrapenning för kvinnor och män med barn födda beaktande uttaget för kvinnor respektive män med låg, genomsnittlig och hög inkomst, se avsnitt 6.2.3 för en definition. In- komsten relateras i tabellen till låg, genomsnittlig respektive hög lön. Kvinnor med låg och genomsnittlig inkomst har ett relativt högre genomsnittligt uttag fram till barnets treårsdag jämfört med kvinnor med medel och höga inkomster. Detta innebär en minskad utbetal- ning av föräldrapenning för dem enligt huvudscenariot eftersom för- slagen innebär en relativt större minskning i uttaget av föräldrapen- ning. För kvinnor med hög inkomst medför reformen en ökad ut- betalning av föräldrapenning vilket framförallt beror på att den ovan beskrivna växlingen av lägstanivådagar till föräldrapenning på grund- respektive sjukpenningnivå kompenserar för minskningen i uttag av föräldrapenning på grund av reformen. Denna växling av lägstanivå- dagar till föräldrapenning på grund- respektive sjukpenningnivå för- klarar också till viss del skillnaden i utbetalning mellan kvinnor med låg och genomsnittlig lön. För män i samtliga inkomstgrupper ökar utbetalningen från föräldrapenningen huvudsakligen eftersom mäns uttagna dagar antas öka som en följd av reformen. Notera även att i skattningarna har beaktats mäns uttag av tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse. Skattningar av förändringen i kvinnors och mäns inkomster efter reformen visar att kvinnors nettoinkomster ökar medan mäns netto- inkomster minskar. Ökningen i nettoinkomst är störst för kvinnor med lön på genomsnittlig och låg nivå vilket kan förklaras av att en re- lativt större minskning i uttaget av föräldrapenning fram till barnets treårsdag efter reformen och att en större andel av inkomsten i stället antas komma från lön. Kvinnor med låg inkomst har också en relativt större andel dagar som före reformen ersätts på lägsta- och grundnivå vilket ytterligare bidrar till att effekten efter reformen blir större. För män syns ett likanande men omvänt mönster på nettoinkoms- ten. Nettoinkomsten minskar för män och minskningen är störst för de med genomsnittliga inkomster. En förklaring är att män med olika inkomstnivåer behöver göra olika stora förändringar i uttaget som en följd av reformen men också att växlingen av lägstanivådagarna till dagar på grund- och sjukpenningnivå medför olika stor effekt för olika inkomstgrupper. Män med hög respektive genomsnittlig inkomst före reformen tar ut relativt fler dagar fram till barnets treårsdag än vad män med låg inkomst gör, som efter reformen ersätts på en högre nivå. Detta kompenserar således minskningen i in- komst från lön även efter ett ökat uttag av föräldrapenning för dessa grupper. För män med lägst inkomster bidrar det relativt lägre uttaget av dagar före reformen till ett relativt högre uttag av dagar, på en högre ersättningsnivå än tidigare, och att en större andel av inkomsten fort- satt utgörs av lön. Dessa motverkande faktorer bidrar således till olika stora effekter på nettoinkomst för män och kvinnor i olika lönenivåer. Effekter på ersättning av föräldrapenning och nettoinkomst före och efter reformen för barn 0–. Jämförelse av uttag för barn födda och huvudscenariot Kronor, procent och dagar Förändring – Föräldrapenning, Förändring – Nettoinkomst,* Förändring – Uttag, -3,3 -2,5 -4,0 -4,0 -2,8 -3,2 * Nettoinkomsten definieras här som summan av inkomst från lön, föräldrapenning minus skatt på och i berörda fall minus statlig skatt. Inga andra transfereringar ingår. Skattningarna visar att inkomsterna för kvinnor i de grupper som redovisas ovan får en högre sammanlagd nettoinkomst medan in- komsterna minskar för män, under barnets första tre levnadsår. Sam- mantaget indikerar skattningarna att, som en följd av reformens om- fördelning av föräldrapenning och betalt arbete mellan kvinnor och män, sker en omfördelning av inkomsterna inom parrelationen, på så sätt att kvinnor får en stärkt relativ position, givet att föräldraledig- heten ersätts med betalt arbete. Utredningen bedömer att förslagen, enligt den nya modellen, bi- drar till en genomsnittlig förstärkning av föräldrars ekonomiska situa- tion. Till detta kommer också den höjning av taket i den tillfälliga för- äldrapenningen och graviditetspenningen samt ökningen med graviditetspenning vilket också bedöms stärka föräldrars ekono- miska situation. Dessa ingår inte i ovan skattningar. 9.5Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt De kortsiktiga konsekvenserna av förslagen på arbetsutbud, andelen personer i arbete, skatter och tillväxt bedöms vara begränsade givet att förslagen fasas in . På kan dock antas att minskningen med föräldrapenning samt den ökade andelen kvinnor i arbete har en positiv effekt på antalet arbe- tade timmar i ekonomin samt på BNP. Betald föräldraledighet när barnet är litet och förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv även när barnet är något äldre är viktiga beståndsdelar för ett högt barnafödande och att föräldrar ska kunna få de barn de önskar. Förutom föräldraförsäkringen spelar möj- ligheten till förskola med god kvalitet stor roll för föräldrars möjlig- heter att förvärvsarbeta, liksom anställningstrygghet och flexibla arbetsformer (se t.ex. Europeiska kommissionen 2017). har i ett internationellt perspektiv både generösa och flexibla välfärds- system för barnfamiljer, vilket förutom att ge möjlighet att bilda familj även bidrar till att höja barnhushållens ekonomiska standard. Borttagandet av den så kallade snabbhetspremien skulle kunna bi- dra till att tiden mellan nästkommande barns födelse ökar och att detta på skulle kunna leda till lägre födelsetal, se avsnitt 7.12. Dock är det inte möjligt att uppskatta dessa eventuella effekter av för- slagen och när i tiden de i så fall skulle kunna inträffa. Utöver de möjliga effekterna av den föreslagna modellen för föräldra- penningen som har beskrivits ovan ska en bedömning göras av försla- gens effekter på företagande och små företag, brottslighet och brotts- förebyggande arbete, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Förslagen bedöms inte ha någon inverkan på brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet. Föräldrapenning, gravidi- tetspenning och tillfällig föräldrapenning betalas ut av Försäkrings- kassan som kontinuerligt bedriver kontrollverksamhet och följer upp fusk och överutnyttjande i försäkringen. polis- anmäler även misstänkta brott och sedan kan åtal väckas för exempel- vis bidragsbrott, grovt bidragsbrott eller bedrägeri. Ersättning som utbetalas i enlighet med förslagen bör komma att ingå i den ordinarie kontrollverksamheten hos . Avseende effekter på sysselsättningen och offentlig service i olika delar av landet kan förslagen få effekten att arbetsutbudet ökar på lång sikt och beroende på var i landet föräldrarna väljer att bosätta sig kan tillgången på arbetskraft komma att öka där. Några särskilda regionala effekter förväntas inte uppstå som en följd av förslaget. 9.6.1Företagande och små företag De förslag som lämnas i detta betänkande bedöms inte få några omfat- tande effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt. Företag berörs direkt av lagstift- ningen i de delar som rör Föräldraledighetslagen. Förslagen till änd- ringar i föräldraledighetslagen som presenteras i detta betänkande innebär att fler anställda än de som betecknas som föräldrar eller likställda med föräldrar kan komma att nyttja viss föräldraledighet. Detta kan förorsaka visst extra administrativt arbete, men bedöms i huvudsak ha begränsad betydelse för företagens administrativa börda eftersom antalet dagar som kan överlåtas på det sättet inte är så omfat- tande. För små företag kan frånvaro av en nyckelperson på grund av föräldraledighet ha stor betydelse och effekten för små företag är där- för större än för stora företag i vilka det ofta finns utarbetade rutiner för föräldraledig personal. Sårbarheten kan därför vara lägre och even- tuella extra kostnader för ersättare utgör en mindre del av omsätt- ningen En viktig del av företagens arbetsförutsättningar är kompetens- försörjningen. Flera av förslagen i detta delbetänkande är avsedda att åstadkomma en mer jämställt fördelad föräldraledighet, vilket i första hand innebär att kvinnor kommer att ha en kortare föräldraledighet och män en längre. En mer jämn fördelning av föräldraledigheten innebär därmed att kvinnor utökar sitt arbetsutbud och kan arbeta fler timmar medan män arbetar färre timmar. kan även kvinnors deltidsarbete påverkas vilket ytterligare innebär att t.ex. kvinnors ar- betskraft och kompetens kan komma företagen till nytta. Detta torde gynna företagens möjlighet att hitta och behålla personal. För aktie- bolagsägare, som likställs med anställda när det gäller exempelvis be- räkning av sjukpenninggrundande inkomst, har det saknats möjlig- heter att företaget befinner sig i uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar lönen för liknande arbete som anställd, vilket är möjligt för enskilda näringsidkare. Utredningen delar den be- dömning regeringen gör om att ett sådant skydd bör införas, och an- ser att det kan underlätta för kvinnor att bli företagare då tryggheten ökar då företagare ofta tar ut lite eller ingen lön. För egenföretagare kan utredningens förslag om ökade möjligheter att överlåta föräldrapenning på annan försäkrad innebära förbättringar för kvinnor och mäns möjlighet att förena arbetsliv och familjeliv, genom att någon annan kan hjälpa till med vården av barnet, exempel- vis när föräldern behöver upprätthålla verksamheten. Även för företa- gare kan förutsättningarna att driva sitt företag vidare öka om för- äldraledigheten delas mer jämställt, både på kort och på lång sikt. Före- tagens situation ser dock mycket olikartad ut och en del företagare har inte alls möjlighet att använda sin föräldrapenning och föräldraledighet eftersom frånvaro från verksamheten skulle innebära för stora förlus- ter på kort och på lång sikt. En ytterligare reservering kan medföra nackdelar eftersom företagare som på grund av företagandets natur inte kan vara föräldralediga får begränsade möjligheter att föra över dagar till den andra vårdnadshavaren. Detta kan minska flexibiliteten för företagare att använda föräldrapenningen. 9.6.2EU-rätt och internationella åtaganden Den fria rörligheten för unionsmedborgare att förflytta sig mellan medlemsländerna innebär även en rätt att likabehandlas i fråga om olika typer av förmåner. Likabehandlingsprincipen finns uttryckt såväl i EUF-fördraget1 som i EU:s samordningsförordning2. Likabehand- lingsprincipen, eller icke-diskrimineringsprincipen som den också kallas, innebär att diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden inom EU. Utredningen har vid utformningen av förslagen beaktat så- väl likabehandlingsprincipen samt övrig relevant EU-rätt. Utöver sam- ordningsförordningen ska här särskilt nämnas EU:s mammaledighets- direktiv3 och föräldraledighetsdirektiv4 (se utförlig redogörelse i kapi- tel 4). Vissa förslag om att förbättra möjligheterna för olika familje- konstellationer att använda föräldrapenningförmånerna kan eventuellt få EU-rättsliga effekter till följd av samordningsförordningens be- stämmelser. Utredningens bedömning är dock att förslagen är för- enliga med såväl som internationella åtaganden. Känslighetsberäkningar avseende effekter på anslaget föräldraförsäkring Eftersom det föreligger en stor osäkerhet kring med hur många dagar det genomsnittliga uttaget kommer att förändras som en följd av för- slagen samt när i tiden fram till barnets treårsdag denna förändring inträffar har utredningen genomfört ett antal känslighetsberäkningar av de sammantagna effekterna av förslagen. I dessa beaktas föränd- ringar i uttaget av dagar under barnets första tre levnadsår, en omför- delning av uttaget av föräldrapenning mellan kvinnor och män samt antagande om att samtliga dagar tas ut mellan 3–. Känslighets- beräkningarna tillsammans med huvudscenariot redovisas i tabell 9.7. 1Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 2Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samord- ning av de sociala trygghetssystemen. 3Rådets direktiv /85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. 4Rådets direktiv /18/EU av om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv /34/EG. Vad gäller borttagandet av lägstanivådagarna respektive de med tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption baseras dessa på samma antaganden som i huvudscena- riot. Även beräkningarna avseende effekterna av förslagen för barn 3– baseras på samma antaganden som i huvudscenariot inklusive att tre av de 70 tilldelade dagarna inte tas ut . Således avser känslighetsberäkningarna endast förändrade antaganden kring förslagens effekter på uttaget av dagar för barn 0–och det är endast de sammanlagda effekterna som redovisas. I tabell 9.8 redogörs för antagandena bakom känslighetsberäk- ningarna. Jämfört med huvudscenariot antas i alternativ A att inte utnyttjats vid barnets treårsdag. I alternativ B antas att endast är outnyttjade vid treårsdagen. I alternativ C antas att inga dagar är outnyttjade vid barnets treårsdag. Slutligen antas i alterna- tiv D ett helt jämnt uttag av föräldrapenning och att inga dagar är out- nyttjade vid barnets treårsdag. Det antas vidare att ökningen respek- tive minskningen i outnyttjade dagar fram till barnets treårsdag i de olika alternativen endast berör män. Skattningarna i alternativ A i vilket, jämfört med huvudscenariot, an- tas att inte utnyttjas mellan barnets tre- och tioårsdag mins- kar utgifterna jämfört med huvudscenariot. Skattningarna i alterna- tiv A medför också en besparing under samtliga år på mellan 0,32 och . Alternativ B, i vilket männen ökar sitt uttag jämfört med huvudscenariot medför att endast är outnyttjade vid barnets treårsdag. –2022 och 2027–2029 ökar utgifterna med som mest . minskar utgifterna med mellan några få och . Alternativ C, i vilket inga dagar är outnyttjade vid barnets treårs- dag, medför huvudsakligen ökade utgifter, med mellan och . Undantaget är 2019, 2025 och 2026 då utgifterna minskar med mellan och 1,17 mil- jarder kronor. I alternativ D antas ett jämt uttag av föräldrapenning fram till bar- nets treårsdag samt att endast är outnyttjade vid den tid- punkten. Dessa antaganden medför, undantaget 2019 och 2025, stora utgiftsökningar och med som mest . lag om ändring i socialförsäkringsbalken 5 kap. 9 § I paragrafen regleras vilka förmåner den som är bosatt i är försäkrad för. Eftersom föräldrapenning på lägstanivå slopas i för- äldraförsäkringen utgår begreppet ur första punkten. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. 10 kap. 8 § I paragrafen regleras hur länge graviditetspenning kan lämnas. Be- stämmelsen ändras på så sätt att graviditetspenning kan lämnas som längst till och med dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Det gäller oavsett på vilken grund graviditetspenning har be- viljats (se 2, 3 och 3 a §§). Enligt 6 § inträder rätten till graviditets- penning på grund av nedsatt arbetsförmåga tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Ändringen innebär att graviditetspenning enligt 6 § kan läm- nas under . Övervägandena finns i avsnitt 7.16. 10 kap. 10 § Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om hur gravidi- tetspenning beräknas. Det framgår att beräkningen görs enligt be- stämmelserna om sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst, med vissa undantag. Paragrafen ändras på så sätt ett nytt andra stycke införs. Be- stämmelsen i det nya stycket har tidigare funnits i ett tredje stycke i 11 §. I det nya andra stycket anges att för hel graviditetspenning mot- svarar ersättningsnivån beräkningsunderlaget för sjukpenning på nor- malnivån enligt 28 kap. 7 § 1. Bestämmelsen ändras till följd av änd- ringarna i 11 §. Ändringen innebär att lydelsen av paragrafen är samma som före förslaget i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. Övervägandena finns i avsnitt 7.16. 10 kap. 11 § Paragrafen innehåller ytterligare bestämmelser om hur graviditets- penning beräknas. Det framgår att det som föreskrivs om sjukpen- ning gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med vissa undantag. I första stycket utmönstras undantaget som avser bestämmelsen i 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst överstigande 8,0 prisbas- belopp (inkomsttaket) vid beräkning av sjukpenninggrundande in- komst. Detta innebär att det inkomsttak som gäller vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt den nämnda paragrafens andra stycke även gäller vid beräkning av graviditetspenning. Till följd av ändringen i första stycket slopas bestämmelsen i andra stycket om ett särskilt inkomsttak för graviditetspenning. Bestämmelsen i tredje stycket tas bort och förs in som ett nytt andra stycke i 10 § (se författningskommentaren till den paragrafen). Ändringarna innebär att lydelsen av paragrafen är samma som före förslaget i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. Övervägandena finns i avsnitt 7.16. 11 kap. 1 § Paragrafen upplyser om innehållet i 11 kap. Första strecksatsen i andra stycket ändras med anledning av att rubriken som ligger närmast före 11 kap. 4 § får en ny lydelse. Andra strecksatsen är ny och införs till följd av att det tillkommer en ny rubrik närmast före 11 kap. 6 §. Övriga strecksatser flyttas nedåt med anledning av den nya andra strecksatsen. 11 kap. 4 § Paragrafen behandlar vem som likställs med en förälder vid tillämp- ningen av bestämmelserna om föräldrapenningförmåner. Andra punk- ten ändras genom att kraven på tidigare äktenskap eller gemensamma barn för att en sambo ska likställas med en förälder tas bort. Detta är den rådande ordningen för tillfällig föräldrapenning (se 5 § i dess tidi- gare lydelse), varför ändringen enbart påverkar föräldrapenningen. Övervägandena finns i avsnitt 7.10. 11 kap. 5 § I paragrafen finns kompletterande bestämmelser om vem som lik- ställs med en förälder när det gäller tillfällig föräldrapenning. Bestämmelsen i första stycket 1, om att en sambo likställs med en förälder när det gäller tillfällig föräldrapenning, är överflödig till följd av ändringen i 11 kap. 4 § 2 och utgår därför. Det görs även en redak- tionell ändring i stycket. Andra stycket upphävs. Bestämmelsen om att möjligheterna att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 8 och 9 §§ inte gäller för en likställd sambo och en familjehemsförälder utgår så- ledes.