sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Tillgänglighet är ett begrepp som används för att beskriva hur väl en organisation, verksamhet, plats eller lokal fungerar för elever med funktionsnedsättning. Tillgänglighet kan delas upp i pedagogisk, fysisk och social till- gänglighet.51 Specialpedagogiska skolmyndigheten anger att för att utbildning ska bli tillgänglig för alla elever måste skolpersonalen har kunskap om enskilda elevers olika förutsättningar för lärande samt förmåga att anpassa och variera såväl de pedagogiska strategierna som de lokalmässiga förutsättningarna så att de möter elevernas olika förutsättningar. 48Hjälpmedelsinstitutet (2013). Teknikstöd i skolan. 50Boman, A. (2014) Arbetsterapeut i skolan. Intervjustudie inom projektet . 51Specialpedagogiska skolmyndigheten (2015). Värderingsverktyg för tillgänglig utbildning. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro En funktionsnedsättning kan finnas i olika grad och påverka livet olika mycket. En del föds med en funktionsnedsättning, men en funktionsnedsättning kan också vara en följd av till exempel en sjukdom eller olycka. Funktionsnedsättningar kan man ha eller under hela livet. Pojkar diagnostiseras oftare med funktionsnedsättningar än flickor och det gäller särskilt för ADHD och autism. Flera svenska och inter- nationella studier tyder på att könsskillnaden i diagnostisering inte beror på att färre flickor än pojkar har exempelvis ADHD. I stället anses förklaringen ligga i att flera av kriterierna för ADHD och autismspektrumstörningar är kodade efter pojkars mer utåtriktade symptom, vilka oftare uppmärksammas som problematiska av om- givningen. Flickors svårigheter tar sig ofta andra uttryck, vilket med- för att det ofta tar betydligt för flickor än för pojkar att få stöd.52 är bristande tillgänglighet en grund för diskrimi- nering i diskrimineringslagen, och det omfattar också bristande stöd i skolundervisningen.53 Den som är ansvarig för en skola är skyldig att genomföra skäliga åtgärder för att den ska vara tillgänglig för ett barn med funktionsnedsättning. Det kan handla om att erbjuda hjälpmedel som ett barn behöver för att kunna delta i skolarbetet, till exempel information i olika format. Funktionsnedsättning är en riskfaktor för problematisk frånvaro, men utredningen saknar kunskap om i vilken utsträckning t.ex. olika hjälpmedel används för att öka tillgängligheten och närvaron. Det finns verktyg som skulle kunna hjälpa elever med problematisk från- varo, t.ex. en app, ResLedaren, som har tagits fram för personer med autism.54 Specialpedagogiska skolmyndigheten har också tagit fram ett handledningsmaterial för förskola, skola och fritidshem, Värde- ringsverktyg för tillgänglig utbildning, som kan utgöra ett stöd i arbetet. 52SBU (2005). ADHD hos flickor – en utvärdering av det vetenskapliga läget. (2004). Kön och autism – med fokus på flickor med någon form av autismspektrumstörning. 531 kap. 4 § 3 diskrimineringslagen. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro 8.5Hantera frånvaro vid oro, rädsla och nedstämdhet Det är vanligt att elever som har en problematisk frånvaro också besväras av oro, rädsla och ångest. Även nedstämdhet eller depres- sion är en bidragande faktor till frånvaro hos framför allt elever i högstadiet. Dessa besvär kan också bli en konsekvens av återkom- mande eller omfattande frånvaro. Annan psykisk ohälsa eller psykia- triska problem kan bidra till problematisk frånvaro, men dessa är de vanligaste. Oro och rädsla för att redovisa, räcka upp handen eller prata med andra i grupparbeten kan leda till att eleven stannar hemma från skolan för att slippa det obehag uppgifterna orsakar. Rädsla och oro för sociala situationer kan även påverka deltagandet i idrott och hälsa och leda till att eleven inte är med på övningarna under lektionen, eller är frånvarande. En elev som stannar hemma på grund av en situation eller uppgift i skolan som väcker rädsla kan tycka att det känns pinsamt att gå till skolan , vilket kan utvecklas till problematisk frånvaro. För att komma till rätta med frånvaro vid besvär av oro, rädsla och ångest kan undervisningen eller vissa uppgifter anpassas i sam- förstånd med elev och vårdnadshavare. Det finns vetenskapligt prövade interventioner på frånvaro som benämns school refusal där det ingår att eleven och vårdnadshavare får hjälp att hantera rädsla i situationer som orsakar frånvaro.55 Nedstämdhet och depression påverkar ofta förmågan att kon- centrera sig och att kunna läsa och ta till sig text. Energilöshet och orkeslöshet samt sömnproblem gör det svårt att ta sig upp på mor- gonen och att orka vara i skolan. Energilösheten leder ofta till att eleven inte tar itu med uppgifter, vare sig kravfyllda som skolarbete eller lustbetonade som att träffa kompisar. Det här kan i sin tur leda till att eleven anklagar sig själv samt upplever en oförmåga att klara skolan. Det finns fler symtom vid depression, men det här är ett exempel på varför skolsvårigheter och frånvaro kan bli en kon- sekvens av depression. Depression ska hanteras av BUP, men ett samarbete behövs mellan skolan och BUP. 55 Se t.ex. Heyne, D. m.fl. (2002). Evaluation of child therapy and caregiver training in the treat- ment of school refusal. Lauchlan, D. (2003). Responding to chronic non-attendance. A review of intervention approaches. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro En elev som är hemma från skolan på grund av psykisk ohälsa kan känna sig misslyckad och oroa sig för att komma efter i skolan. Det kan i sin tur förvärra oron eller nedstämdheten. Eleven får mycket tid att oroa sig, vilket också kan förstärka nedstämdhet och oro. Det här betyder att en sjukskrivning kan vara kontraindicerad. Sjukskrivning kan krävas t.ex. vid depres- sion för att avlasta eleven från krav som bidrar till depressionen. Det är viktigt att en bedömning görs i varje enskilt fall. 8.5.1Kunskap om tidiga tecken på oro, rädsla och nedstämdhet Utifrån att psykiska besvär är vanliga och påverkar både skolpresta- tioner och närvaro är det angeläget att skolan har kunskap om hur besvären märks och hur de påverkar skolarbetet. Till exempel behöver idrottslärare kunskap om hur oro och rädsla för att göra övningar inför andra kan förhindra deltagande i idrott och hälsa. Det är inte alltid lätt för omgivningen att upptäcka om en elev är nedstämd eller har besvär av oro och ångest.56 Lärare är inte utbildade i att bemöta psykiska besvär och det kan kännas svårt att veta hur man ska bemöta eleven. Det här kan hindra lärare från att ställa frågor till eleven av rädsla för att upptäcka besvär och då inte veta vad man ska göra. Elevhälsan behöver ha kunskap om tidiga tecken på psykiska besvär och kunna handleda lärare i att bemöta elever så att de får det stöd de behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Man pratar om ungdomsmottagningen på sexualkunskapen, men jag har aldrig förstått att man kan gå dit om man mår dåligt. Det är om man har klamydia eller sådana saker.57 I förarbetena till skollagen står att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveck- ling.58 Detta skulle bland annat kunna ske genom att elevhälsan 56Gren , M. (2014). Orolig och blyg i skolan. Att möta elever med vanliga och osyn- liga besvär. 57Lova i (2014). 2009/10:165. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro handleder lärare i att bemöta elevers oro, nedstämdhet eller andra psykiska besvär. Elevhälsans uppgift är inte att behandla psykiska besvär, men att remittera eller vägleda ungdomar och deras vård- nadshavare att söka vård för besvär som inte är relaterade till skolan eller som kräver behandling. Det är därför viktigt att elevhälsan har god och aktuell kunskap om relevanta verksamheter för vård och stöd och kan motivera elever och vårdnadshavare att söka vård och stöd, t.ex. genom att konkret kunna beskriva vilken hjälp de kan förväntas få samt erbjuda hjälp med att följa med på ett första be- sök. Elevhälsan ska inte avstå från att remittera till BUP för att ”man ändå inte får komma till BUP”, eller avstå från att göra oros- anmälningar till med hänvisning till att ändå inte kommer att ta ärendet. 8.6Hantera frånvaro vid social problematik Dagar då jag inte vågade springa till skolan för att pappa hade skrikit att han skulle hänga sig, skulle jag gå till skolan och låta det hända? så stack man, och då oroade man sig . så stannade man hemma för att vakta, men då mådde man skitkasst själv.59 Förhållanden i hemmet är en social faktor som påverkar närvaro. I beräknas av alla barn växa upp med en förälder med så allvarligt missbruk eller psykisk ohälsa att föräldern får sjukhusvård. Om även öppen vård för missbruk eller psykisk ohälsa räknas in är andelen barn 17 procent.60 Om vårdnadshavare med mildare psykiska besvär och riskbruk av alkohol eller narkotika inkluderas i beräkningen, handlar det sannolikt om en tredjedel av alla barn i som lever under de här hemförhållandena under uppväxten.61 Det finns många och relativt enkla metoder som lärare och vuxna i skolan kan använda för att förebygga frånvaro för de här eleverna. Maskrosbarn är en ideell förening som arbetar med att förbättra uppväxtvillkoren för ungdomar som lever med föräldrar som har ett missbruk eller psykiska besvär. I en rapport som bygger på inter- vjuer med ungdomar beskriver Maskrosbarn hur skolgången påver- 59En flicka i , 2014. 60www.anhoriga.se/stod-och-kunskap/fakta-om-anhorig/fakta-om-barn-som-anhoriga 61Hjern, A. m.fl. (2013). Barn som anhöriga: hur går det i skolan? Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro kas av elevernas hemsituation och ger råd till skolan.62 Konsekven- ser som hemsituationen kan medföra är att eleven lever i en ständig oro och anspänning. Eleven kan oroa sig över om föräldern lever, eller om föräldern ska ta livet av sig när eleven är i skolan. Eleven kan oroa sig för att inte kunna bete sig ”normalt” i skolan och för att t.ex. börja gråta i klassrummet. Den ständiga oron och anspän- ningen kan ge eleven svårigheter att koncentrera sig och sömnbrist. Det i sin tur kan leda till att eleven blir lättirriterad, vilket kan på- verka relationerna i skolan. Hemsituationen kan också påverka elevens motivation och förmåga att ta till sig kunskap. Eleven kan uppleva att hen inte får det stöd eller den hjälp hen behöver. Eleven kan också känna sig tvingad att stanna hemma för att ta hand om föräldern, fastän hen vill vara i skolan. Att vara hemma eller morgon för att sköta om sin förälder kan göra att eleven inte vågar gå till skolan , eftersom eleven kan vara rädd för att bli anklagad för skolk.63 Eleven kan också känna stress över att ha gått miste om undervisning. Maskrosbarn beskriver att skolan på många enkla sätt kan hjälpa eleven att vara i skolan och underlätta skolarbetet, t.ex. genom att: ha förståelse för att det är svårt att göra läxor hemma när man kan behöva ta hand om både hem, syskon och föräldrar ringa upp och informera om vad klassen gått igenom på lektionen hjälpa att strukturera upp skolarbetet för att eleven inte ska bli stressad och vid behov ge eleven extra tid för inlämning av upp- gifter inbjuda att informera om sitt arbete på skolan ha en tillgänglig kurator och ge alla elever information om hur, och när man kan nå kuratorn och vad man kan få hjälp med. 62Maskrosbarn (2013). Frågar man inget får man inget veta. En kvalitativ och kvantitativ studie med 50 ungdomar. 63Utredningens intervjuer med Maskrosbarn, . Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Maskrosbarn tar i sin rapport upp att det är viktigt att våga fråga barn hur de har det, att verkligen lyssna och att våga göra oros- anmälan. De tar också upp att skolorna behöver få fortbildning om barn som far illa och ha ett nära samarbete med så att lärare kan få råd om de ska göra en orosanmälan. I intervjuerna med Maskrosbarn efterfrågar ungdomarna även att BUP och socialtjänst ska erbjuda kvällstider för samtal på mottagningen för att eleverna ska undvika ytterligare frånvaro från skolan. Utredningen har inhämtat exempel på kommuner och skolor där fungerar i nära anslutning till skolan. I Team Agera i kommun är socialarbetare och lärare anställda för att fungera som kontaktpersoner mellan skola och socialtjänst.64 Teamets personal finns på skolan och erbjuder service för barn i familjer där det förekommer missbruk, psykiska besvär eller en våldsproblematik (Se kapitel 12 om samverkan). Andra exempel är kommuner eller skolor som har anställt en socionom med erfarenhet från social- tjänsten som har till uppgift att arbeta med att främja närvaro och minska frånvaro. Funktionen benämns t.ex. social koordinator eller samverkande socialsekreterare. I tjänsten kan ingå att bistå rektor med att inhämta samtycke från vårdnadshavare till sociala insatser, att göra anmälningar till , att stödja samverkan samt att genomföra stödsamtal med elever med problematisk frånvaro. Ett skäl till att finns inom skolans ram eller på skolan är att det kan vara lättare att nå familjer om kontakten med sker via skolan. Många familjer är negativa till att ha kontakt med , men kan ändra sin inställning efter att de väl tagit emot hjälp. I en kommun som utredningen varit i kontakt med finns tre sociala koordinatorer placerade på tre olika skolor med stora sociala utmaningar. Deras funktion är bland annat att vara ett stöd för skol- personalen när det gäller ställningstagande till om en anmälan till ska göras. De sociala koordinatorerna är inte anställda 64 , E. & , A. (2016). Ett utökat och fördjupat elevhälsoarbete genom tvärprofessionell samverkan. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro specifikt för att öka skolnärvaron, men på en av skolorna ägnar koordinatorn en stor del av sin tid åt de frågorna, t.ex. att följa upp frånvaron och söka frånvarande elever, följa upp närvaro- statistiken med rektor och elevhälsoteamet osv. I många kommuners närvarorutin ingår anmälan till om man misstänker att barnet far illa. Utredningens bedömning är att samverkan mellan skola och socialtjänst kan bli mer effektiv, positiv och mindre resurskrävande om knyts närmare skolans verksamhet. Genom att informerar skolor om hur orosanmälningar kan göras på ett ändamålsenligt sätt ökar familjernas möjligheter att få adekvat hjälp. Vissa skolor gör orosanmälningar vid en viss nivå av frånvaro, vilket inte alltid är det mest effektiva sättet att stötta familjen. 8.7Åtgärder vid omfattande frånvaro Utredningen vill betona att det inte finns en modell för att hjälpa elever med problematisk frånvaro, eftersom orsakerna till frånvaro varierar från person till person. Åtgärderna måste alltid utgå från vad som har framkommit i kartläggningen av orsaker i det enskilda fallet. I det följande belyser vi olika sätt att arbeta för att få tillbaka en elev i skolgång, med fokus på elever med omfattande eller lång- varig frånvaro. Det framkommer i utredningens möten med olika aktörer, i rap- porter och i forskningsstudier65 att ett nära och konstruktivt sam- arbete med vårdnadshavare behövs för att hantera frånvaro. Det är viktigt att åtgärder för att stödja vårdnadshavare vidtas omgående i de fall sådana behövs. Syftet med insatserna är att ge vårdnadshav- arna stöd i föräldrarollen, att stärka deras engagemang och stärka relationerna mellan vårdnadshavarna och skolan. Vid problematisk frånvaro finns vetenskapligt stöd för interven- tioner som sker genom föräldrar. Det kan handla om att skolan bygger ”partnerskap” med vårdnadshavarna, såsom utbildning och 65 Se t.ex. Teasley, M.L. (2004). Absenteeism and truancy: risk, protection, and best practice implications for school social workers. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro stöd till vårdnadshavare i föräldraskap, kommunikation, läxläsning osv.66 Stödet behöver ges på olika nivåer och ska finnas i alla faser av närvaroarbetet. Vid två enheter för närvaroarbete som utredningen har stiftat bekantskap med har man beslutat att anställa familje- behandlare. I ytterligare en kommun som kontaktat utredningen har man en familjebehandlare anställd vid socialförvaltningens öppna mottagning. Familjebehandlaren har i uppdrag att hantera ärenden som gäller frånvaro i vilka man beslutat att inte göra någon utredning inom . I familjebehandlarens uppgifter ingår att möta vårdnadshavare och familjer i högst fem samtal (fem samtal utgör gränsen för att det ska anses vara en bedömning och inte en inter- vention). Erfarenheten är att man på så här kan åstadkomma förändring. Utredningen har fått kännedom om kommuner som er- bjuder föräldraträffar på kvällstid för vårdnadshavare till barn med problematisk frånvaro. Ett exempel på en sådan insats är ICDP (International Child Development Program). ICDP tar upp ämnen som att hantera ångest, att möta syskon till barn med frånvaro, familjemönster samt hjälper vårdnadshavare att reflektera över sitt be- mötande av barnet. En kommun som bland annat erbjuder föräldra- träffar för vårdnadshavare till elever med hög frånvaro rapporterar positivt utfall med ökad närvaro. Regeringen har beslutat om satsningar på föräldraskapsstöd.67 Stöd i föräldraskap har också tidigare prövats på många håll i landet. Utredningen anser att stöd till vårdnadshavare som syftar till att främja närvaro i skolan borde inkluderas i den här typen av verksam- heter. Utredningen har varit i kontakt med ansvariga för regeringens projekt. Inom ramen för projektet har några kommuner särskilt fokuserat på att stärka samverkan mellan skola och vårdnadshavare utifrån ett främjande perspektiv och med utgångspunkt i skolnärvaro. Ett multidisciplinärt teamarbete, vilket inkluderar yrkesgrupper med pedagogisk, psykologisk och social kompetens behövs för att hantera omfattande frånvaro. I sådana team kan t.ex. lärare, kurator och 66Se t.ex. Sutphen, R.D. m.fl. (2010). Truancy interventions: A review of the research literature. 67www.regeringen.se/regeringsuppdrag/2016/09/uppdrag-om-utbildning-i- foraldraskapsstodjande-arbete Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro specialpedagog, speciallärare, psykolog och studie- och yrkesväg- ledare ingå. Team som arbetar med problematisk frånvaro uppger till utredningen att teamet behöver ha kunskap om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, ångestbesvär och depression samt kompetens i systemteori (en teoretisk modell om hur system kring eleven sam- verkar). I kapitel 12 om samverkan ges exempel på multidisciplinärt arbete. Vid omfattande och långvarig frånvaro krävs det flexibla lösningar för att nå fram till eleven samt bygga tillit, hopp och rela- tion. Flexibla lösningar kan handla om att möta eleven i samtal och undervisning utanför skolan, att inleda skolarbetet med uppgifter som stärker elevens självförtroende osv. I projektet 2.0, lyfts flexibilitet fram som ett nyckelbegrepp för att hjälpa elever att full- följa sina studier.68 Det handlar om att anpassa insatser och stöd ut- ifrån elevers skilda förutsättningar. Det finns aktörer som arbetar med inslag av kontakt över inter- net i det pedagogiska arbetet och vid behandling som riktar sig till elever med omfattande frånvaro. Kontakt över internet används som ett sätt att få kontakt med elever som har dragit sig undan från skolan och kan vara svåra att nå. Kontakt över internet kan under- lätta relationsarbetet genom att kontakten upplevs som mindre hot- full av eleven än en kontakt som sker ansikte mot ansikte. Att skolan lyckas skapa relation till eleven är en förutsättning för ett lyckat närvaroarbete. Det finns företag som erbjuder den här typen av lös- ningar. Ett sätt att arbeta är med en-till-en lektioner, där lärare och elev hör och ser varandra under hela lektionen. I tjänsten kan ingå att handleda lärare i att ta emot elever när de återvänder till skolan och att samverka med de aktörer som behövs. Skolan ska kunna anpassa och göra undervisningen tillgänglig för alla elever. Vid problematisk frånvaro kan detta vara av särskild vikt för att skapa en relation till eleven och motivera till ökad när- varo. Det kan t.ex. handla om att använda sig av internet eller att erbjuda viss undervisning utanför skolmiljön. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro Utredningen anser att det är viktigt att skolan försöker använda flexibla lösningar som leder till att eleven kan återgå i skolgång, utan att riskera en negativ utveckling för eleven som att långvarigt eller permanent placeras utanför skolan. Utredningen anser att det inte är i elevens intresse att uppfylla sin skolplikt genom exempelvis särskild undervisning i hemmet. Insat- serna måste följas och utvärderas och det behövs ofta en kombina- tion av olika insatser. Likaså är det viktigt att skolan strävar efter att lösa skolrelate- rade problem som har lett till frånvaron, t.ex. mobbning, bristande stimulans eller stöd i undervisningen. Forskning visar att frånvaro utgör en risk för psykiska besvär eller att psykiska besvär kan förstärkas av frånvaro. Att vara ensam hemma ger eleven tid att fundera och älta. Eleven kan uppleva sig stå utanför den sociala gemenskapen och att hen är oförmögen att delta i den. I den internationella litteraturen avseende problematisk frånvaro avråds från undervisning i hemmet.69 Skälet till detta är att sådan undervisning riskerar att befästa frånvaron. Det är svårt för skolor att avsätta resurser till likvärdig utbildning som sker i hemmet. Det finns därför en risk att särskild undervisning både ger en bristfällig utbildning och befäster frånvaron. Det här innebär att eleverna ”blir bortglömda” och riskerar att fastna i frånvaro. 8.8Rehabilitering och kontinuerlig uppföljning Return to normal function includes return to school.70 Bristfälligt stöd efter långvarig frånvaro kan leda till fortsatt frånvaro. Det är därför viktigt att en återgång till skolan förbereds tillsammans med eleven och vårdnadshavarna. Det är också viktigt att stödet fort- sätter efter att de intensiva insatserna har avslutats. Både elev och familj är ofta rädda för återfall och misslyckanden och rädslan i sig kan leda till frånvaro. 69King, N.J. & , G.A. (2001). School refusal in children and adolescents: A review of the past 10 years. 70Hawkrigg, S. & Payne, D.N. (2014). Prolonged school non-attendance in adolescence: a practical approach. Närvaroarbete – från att uppmärksamma och kartlägga till att åtgärda frånvaro I närvarorutiner som utredningen har tagit del av står det van- ligtvis att uppföljning ska ske fortlöpande. De erfarenheter utred- ningen tar del av visar dock att det förekommer att elever och vård- nadshavare lämnas ensamma efter att eleven har återgått till skolan och att någon uppföljning inte sker. Vid en återgång till skolan är det angeläget att en kontinuerlig uppföljning och utvärdering görs av elevens utveckling mot kun- skapsmålen, elevens närvaro samt förmåga att komma till lek- tioner, att ha med sig material till lektionerna m.m.71 Skolan är inte endast en plats för inlärning, utan också en social arena. Vid arbete som innebär att man hjälper elever att återgå till skolan är det vik- tigt att ta hänsyn till elevens hela sociala spektra, färdigheter och intressen för att stärka eleven. Elever med problematisk frånvaro berättar att de har fått nega- tiva reaktioner när de kommer till lektioner, eller att läraren inte kommenterar att de är i skolan.72 När elever återvänder till skolan är det viktigt att ge positiv uppmärksamhet på elevens närvaro och att inte ge negativa kommentarer eller stressa eleven med att påtala hur mycket eleven ligger efter i skolarbetet.73 Det kan vara svårt som lärare att veta vilket förhållningssätt till eleven som är bäst när eleven kommer tillbaka. Är det att inte låtsas om eleven?