sou · H4B394 · 2017-01-01 00:00:00 — Skol- inspektionen anser att det är svårt att dra slutsatser om en faktisk ökning av ströfrånvaron, eller hur stor ökningen är, beroende på osäkerheten när det gäller jämförbarheten mellan Skol- verkets och Skolinspektionens undersökningar. Vid sidan av att mät- metoden förändrats något och att skolornas uppföljning av från- varo förbättrats avvek också definition av ogiltig upprepad ströfrånvaro något från Skolinspektionens, vilket påverkar jämförbarheten. Med långvarig ogiltig ströfrånvaro avsågs i mätning återkommande ogiltig frånvaro från vissa lek- tioner/ämnen/dagar . Den här definitionen ledde till vissa svårigheter vid inrapporteringen då respondenten själv fick bedöma vad som var återkommande ogiltig ströfrånvaro. Skolinspektionen valde att i sin mätning precisera att ströfrånvaron avser frånvaro motsvarande cirka 5–frånvaro som pågått . En svårighet med den här definitionen är dock, att en frånvaro som överstiger , men inte heller är en ogiltigt sammanhängande frånvaro inte täcks in i undersökningen. Det kan konstateras att ströfrånvaron som lägst uppgår till det resultat som Skolinspektionen kommit fram till. Den jämförelse av data som Skolinspek- tionen gjort visar på att ströfrånvaron vid båda tillfällena var mer utbredd bland pojkar än bland flickor i årskurs 7–9. De fristående skolorna rapporterade både 2009 och 2015 en högre andel elever med upprepad ströfrånvaro i årskurs 1–6 än de kommunala skolorna. När det gäller årskurs 7–9 är mönstret det motsatta både 2009 och 2015. Kartläggningen 2015 visar att ande- len elever med upprepad ströfrånvaro i årskurs 7–9 ökat betydligt mer i de kommunala än i de fristående skolorna. Den här ökningen kan handla om en faktisk ökning och skillnad mellan kommunala och fristående skolor, eller om att införandet av digitala system för frånvarorapportering lett till en mer tillförlitlig bild av ströfrånvaron i kommunala skolor. Det saknas uppgifter om vilka skolor som har digitalt stöd för sin frånvarorapportering. Det kan vara så, att dessa system är vanligare i kommunala skolor än i fristående. System för frånvarorapportering upphandlas ofta för en hel kommun, vilket innebär att alla kommunens skolor kan ta del av det. När man jämför kommungrupperna ingick enbart kommunala skolor i mätning 2009, varför Skolinspektionen har jäm- fört sina resultat för de kommunala skolorna med tidi- gare mätning. Både 2009 och 2015 var andelen elever med ogiltig upprepad ströfrånvaro i de kommunala skolorna högst i storstäderna. Den största ökningen av upprepad ströfrånvaro har rapporterats för glesbygdskommuner. Ett skäl till att frånvaro är svårt att mäta, speciellt när det gäller utvecklingen , är att det kontinuerligt in- förts digitala system för frånvarorapportering i skolorna. Det här har lett till en högre registrerad frånvaro, vilket dock inte behöver innebära att förekomsten av frånvaro ökat. Skolorna mäter dess- utom frånvaro på olika sätt, till och med inom en och samma kom- mun. Att den rapporterade frånvaron har ökat i glesbygdskom- muner kan bero på att dessa kommuner generellt är mindre till sin storlek, vilket kan ha lett till att digitala system för registrering av frånvaro införts senare än i större kommuner. En hypotes är att digi- tala system införts tidigare i kommuner med ett stort elevunderlag där behovet kan ha upplevts som större än i kommuner där elev- underlaget är relativt litet. Det är därför svårt att dra slutsatser om frånvaron reellt har ökat i glesbygdskommuner, eller om ökningen beror på att digitala system införts. Införandet av digitala system kan eventuellt också förklara att ströfrånvaron ökat mer i de lägre årskurserna än de högre då digitalt stöd kan ha implementerats först i de högre årskurserna, men sedan också utsträckts till samtliga årskurser. Det kan konstateras, att skolorna generellt har en bättre vetskap om antalet elever som har en sammanhängande ogiltig frånvaro jämfört med antalet elever med ströfrånvaro. 4.4Ogiltig frånvaro i grundsärskola, specialskola och sameskola I det följande redovisas Skolinspektionens resultat uppdelat på skol- formerna grundsärskola, sameskola och specialskola. Grundsärskolan är ett alternativ till för elever som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav på grund av en utvecklingsstörning. Utbildningen ska anpassas efter varje elevs förutsättningar och består av nio årskurser. Antalet elever i grund- särskolan /16 var knappt 9 800. Totalt 30 elever som var inskrivna i grundsärskolan hade enligt rektorerna ogiltig sammanhängande frånvaro sedan minst en månad. Andelen elever med ogiltig sammanhängande frånvaro var därmed högre i grundsärskolan (3 av 1 000 elever) än i (1,7 av 1 000 elever). Bland eleverna med sammanhängande frånvaro var pojkarna överrepresenterade. Andelen pojkar i grundsärskolan är , men andelen pojkar bland elever med ogiltig samman- hängande frånvaro var . Enligt rektorerna var 155 elever upprepat ströfrånvarande . Andelen () är något lägre än i grund- skolan (18,). Antalet elever med ogiltigt sammanhängande frånvaro i grund- särskolan är inte stort, men andelen var både 2009 och 2015 högre i grundsärskolan än i . Det är oklart varför andelen ogil- tigt sammanhängande frånvarande är högre i grundsärskolan än i . Utredningen saknar också förklaring till att pojkar är överrepresenterade i den här gruppen. Flera rektorer uppgav att eleverna på grund av sin sjukdomsbild har en högre sjukfrånvaro och fler läkarbesök än elever i allmänhet. Sjukfrånvaro och läkarbesök utgör dock giltig frånvaro. När Skolinspektionens resultat jämförs med under- sökning kan man konstatera att det i grundsärskolan rapporteras en fördubblad andel elever med upprepad ströfrånvaro, från 2009 till 2015. Den här ök- ningen kan dock enligt Skolinspektionen bero på en förbättrad frånvarorapportering samt på att enkäterna riktades direkt till Alternativt kan det handla om en reell ökning av strö- frånvaron i grundsärskolan. Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för årskurs 1–6 i grundskolan.13 I finns det fem sameskolor med totalt cirka 160 elever. Sameskolstyrelsen är huvudman för same- skolorna. Enligt rektorerna fanns det inte någon elev med samman- hängande ogiltig frånvaro i sameskolorna. De upplever heller inte problem med upprepad ogiltig ströfrånvaro.14 Sameskolan ingick inte i tidigare mätningar av från- varo, varför ingen jämförelse av utvecklingen kan göras. Elever som är döva eller hörselskadade, dövblinda, har en grav språk- störning eller en synnedsättning tillsammans med ytterligare funk- tionsnedsättning kan gå i specialskolan. Det finns fem regionala och tre nationella specialskolor. Specialpedagogiska skolmyndigheten är huvudman för specialskolorna. Cirka 550 elever var inskrivna i specialskolan /16. Tre av nio rektorer i specialskolan besvarade Skolinspektionens enkät om frånvaro, vilket ledde till att Skolinspektionen inte publi- cerade resultat för specialskolan i sin kartläggning. För att kunna fullgöra sitt uppdrag bad utredningen därför om uppgifter från de specialskolor som inte besvarat Skolinspektionens enkät. Utred- ningen erhöll svar på sin förfrågan från ytterligare två specialskolor, vilket innebar att totalt fem specialskolor besvarade enkäten. På Kristinaskolan, Vänersskolan, Östervångsskolan, Åsbacka- skolan och fanns det totalt knappt 180 elever /16. I dessa fem specialskolor var antalet elever som rapporte- rades ha strö- eller sammanhängande ströfrånvaro dock så litet att det inte kan publiceras. Det blir heller inte meningsfullt att återge antalet som en andel av eleverna. 13Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan om det finns särskilda skäl. Frågan prövas av Sameskolstyrelsen. 14Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Utredningen har intervjuat rektor för ytterligare en specialskola. Enligt rektor är förekomsten av ogiltig frånvaro inte hög, bl.a. bero- ende på att specialskolan har en hög personaltäthet. Då elevantalet är litet i specialskolan får dock varje elevs frånvaro ett stort utfall i statistiken jämfört med hur det ser ut i . Specialskolan ingick inte i tidigare mätningar av frånvaro, varför någon tidigare uppgift om omfattningen av den ogiltiga frånvaron i specialskolan inte heller finns att tillgå. Enligt skollagen får en elev beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Längre ledighet får beviljas om det finns synnerliga skäl. Det är rektorn som beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än tio dagar.15 Ett beslut om ledighet, oavsett längd, ska grundas på en samlad bedömning av elevens situation. Omständigheter som normalt ska beaktas är frånvarons längd, elevens studiesituation, möjligheterna att på olika sätt kompensera den förlorade undervisningen samt hur angelägen ledigheten är för eleven.16 Enligt rektorerna i Skolinspektionens enkät beviljades totalt 2 531 ledigheter som omfattade . Det motsvarar av det totala elevantalet. Motsva- rande antal i undersökning var 11 100, drygt en procent av eleverna. Det har därmed skett en betydande minsk- ning av antalet beviljade ledigheter. En del skolor uppger att de har som policy att inte bevilja ledig- het för resor, andra uppger att de inte beviljar ledighet vid perioder för nationella prov. Många rektorer uttrycker att de har som rutin att inte bevilja ledighet i . I Skolinspektionens enkät är det dock få rektorer som adresserar relationen mellan längden på ledigheten och elevens studiesituation.17 157 kap. 18 § skollagen. 2009/10:165. 17Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. Enligt många rektorer förekommer det att vårdnadshavare inte respekterar avslag på ledighetsansökan. I sådana fall kan eleven vara ogiltigt frånvarande eller sjukanmälas av vårdnadshavaren. En del rektorer uppger att de kallar vårdnadshavare till samtal om skol- plikten i dessa fall. Några rektorer uppger att de gör en anmälan till om vårdnadshavare inte respekterar avslag på ansökan om ledighet.18 Enligt både och Skolinspektionens undersökningar är det inte alltid enkelt att entydigt avgöra om frånvaro är giltig eller ogiltig. I enkät tillfrågades kommuner och skolor om sina erfarenheter. Två tredjedelar av kommunerna och en tredjedel av de fristående skolorna hade erfarenheter av att det kan vara svårt att avgöra om frånvaron är giltig eller ogiltig. De hade erfarenhet av att föräldrar vidimerar skolk som sjukfrånvaro och skyddar sina barns ogiltiga frånvaro. Enligt förvaltningars uppfattning kan för- äldrar också ha en annan syn än skolan på vad som är giltig från- varo, t.ex. sjukanmäla en hel dag för tandläkarbesök eller av oro låta barnet stanna hemma från skolan vid upprepade tillfällen för diffusa sjukdomsproblem. Det finns heller inte någon klar gräns mellan att vara sjuk, att vara så psykiskt trött att man inte klarar av att gå i skolan och att ha en ogiltig frånvaro.19 I Skolinspektionens enkät till rektorerna 2015 bekräftas bilden att till synes giltig frånvaro kan dölja bakomliggande problem som kan få allvarliga konsekvenser för den enskilda eleven. Skolinspek- tionen ställde i sin enkät en fråga till rektorerna ifall de på sin skola uppmärksammat oroande giltig frånvaro, t.ex. återkommande sjuk- dom eller att elever med vårdnadshavares medgivande uteblir från specifika ämnen såsom t.ex. idrott och hälsa. Av de rektorer som besvarade enkäten uppgav två tredjedelar att de uppmärksammat sådan oroande giltig frånvaro. Exempel på bakomliggande orsaker till oroande giltig frånvaro som nämndes av rektorerna var bland 19Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Långvarig ogiltig frånvaro i grund- skolan ur elevens, skolans och förvaltningens perspektiv. annat psykisk ohälsa, psykosociala problem, elever som inte deltar på lektioner i idrott och hälsa eller att elever mycket frekvent sjuk- anmäls av vårdnadshavare. Oroande giltig frånvaro förekommer i alla årskurser. Skolinspektionen konstaterar att omfattande, men formellt giltig frånvaro kan dölja samma typ av problematik som ligger bakom ogiltig frånvaro. Skolinspektionen betonar vikten av att varje skola har rutiner för att följa upp både giltig och ogiltig frånvaro.20 4.6Urvalsundersökningar om frånvaro nationellt och internationellt 4.6.1Skolfrånvaro enligt Prestationsprinsen och för livet genomförde ett företag på uppdrag av den ideella före- ningen Prestationsprinsen i samarbete med för livet en enkätundersökning om den totala frånvaron i grund- skolans årskurs 4–6 och 7–9 under höstterminen 2015.21 Det som särskiljer undersökningen från och Skol- inspektionens mätningar är att den gällde både ogiltig och giltig från- varo. I undersökningen användes begreppen oanmäld och anmäld frånvaro. Enkäten som innehöll frågor om hur man för statistik, följer upp och arbetar med oanmäld och anmäld frånvaro besvarades av 487 skolledare och 186 kommuner. Svarsfrekvensen för skolledare var , medan svarsfrekvensen för kommunerna var . I rapporten mättes antalet elever som hade en total frånvaro på 10–och . I rapporten benämns all från- varo som problematisk frånvaro. Att vara borta 10–av höstterminens innebär i genomsnitt en frånvaro på cirka 2–eller en halv- till en heldag . Att vara borta innebär att man i genomsnitt är borta en heldag eller . 20Skolinspektionen (2016). Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor. 21Öhman, A. (2016). Skolans tomma stolar. Om frånvaro i och hur kommuner och skolor arbetar med frågan. När resultaten för enkäten räknas upp för att motsvara nationell nivå resulterar det i följande siffror: Rapporten gör inte anspråk på att bedöma det exakta antalet elever med hög frånvaro, men vill påvisa att det handlar om betydligt fler elever än vad nationella mätningar indikerat. Enligt rappor- ten missar man ett stort antal elever med problematisk frånvaro genom att endast undersöka ogiltig frånvaro. Utredningen åter- kommer till resultat från undersökningen i kapitel 15, Huvudman- nens skyldigheter och hemkommunens åtgärder inom ramen för skolpliktsbevakningen. 4.6.2Skolverkets undersökning Attityder till skolan gör regelbundna nationella attitydundersökningar som omfattar elever och lärare i grund- och gymnasieskolan. I Attityder till skolan 2015 ställs bl.a. frågor till elever i årskurs 4–6 och 7–9 om de är borta utan tillåtelse från skolan. Av eleverna i årskurs 4–6 svarar nio av tio att de aldrig är borta från skolan utan tillåtelse. Andelen är oförändrad jämfört med tidi- gare år. Av dem som svarar att de aldrig är borta utan tillåtelse är andelen flickor något högre än andelen pojkar och andelen elever med svensk bakgrund22 något högre än andelen elever med utländsk bakgrund.23 Av eleverna i årskurs 7–9 anger sex av tio att de aldrig är borta utan att ha giltig frånvaro.24 av eleverna25 anger att de har ogiltig frånvaro minst en gång . 22Med svensk bakgrund avses att eleven är född i och att minst en av föräldrarna är född i . 23Med utländsk bakgrund avses att eleven själv är född i ett annat land än eller att båda elevens föräldrar är födda i ett annat land än . 24Skolverket (2016). Attityder till skolan 2015. 25Konfidensintervallet för frågan är +/- . 4.6.3SCB:s undersökningar av barns levnadsförhållanden SCB:s undersökningar av barns levnadsförhållanden visar hur barn i åldern 12–har det (10–). Uppgifterna bygger på intervjuer. De senaste uppgifterna är –15. I undersök- ningen uppger av eleverna i årskurs 6–9 att de skolkar minst en gång . Det förekom ingen signifikant skillnad mellan flickor och pojkar och inte heller utgående från om föräld- rarna var ensamstående eller sammanboende. I en tidigare rapport som baserades på uppgifterna i undersök- ningarna av barns levnadsförhållanden –2011, Barns upplevel- ser av skolan,26 uppgav av eleverna i årskurs 7–9 att de skolkar minst en gång . Det fanns ingen signifikant skillnad mellan flickor och pojkar. av eleverna i års- kurs 7–9 uppgav att de skolkar . Bland eleverna i åldern 13–var det vanligare att barn som bor med en ensamstående förälder skolkade än att barn som bor med sammanboende föräld- rar gjorde det (jämfört ). 4.6.4Frånvaro i Skolinspektionens riktade tillsyn inom området skolpliktsbevakning Skolinspektionen genomförde en riktad tillsyn i 28 kom- muner, 32 kommunala och 18 fristående skolor. Inriktningen var årskurs 7–9, eftersom problemen med ogiltig från- varo är störst i dessa årskurser. Urvalet av skolor var strategiskt och både verksamheter där det fanns indikationer på utvecklingsbehov och sådana som antogs uppfylla författningarnas krav avseende skol- pliktsbevakning valdes ut. Tillsynen syftade inte till att ge en generell bild av skolpliktsbevakningen i landets alla kommuner och grund- skolor. Med hög ogiltig frånvaro avsågs vid tillsynen ogiltig frånvaro som omfattade av tiden eller mer. Eleven skulle därmed vara frånvarande minst för att komma med i redovisningen. 26 SCB (2012). Levnadsförhållanden, rapport 125. Barns upplevelser av skolan. Tillsynen visade att i genomsnitt av eleverna i års- kurs 7–9 hade hög ogiltig frånvaro, vilket motsvarar två till fyra elever per skola. Frånvarosituationen i de 49 skolor i urvalet som hade elever i årskurs 7–9 såg ut enligt följande: Som framgår av tabellen fanns det en stor variation i andelen elever med hög frånvaro. I sju skolor hade av eleverna en hög frånvaro. Att förekomsten varierar i den här omfattningen beror på att urvalet vid tillsynen var ett riktat urval. Enligt Skolinspektionen fanns det i av de undersökta skolorna större grupper av elever, tio eller fler, med stor ogiltig frånvaro. I dessa fall hade skolornas åtgärder och resurser inte räckt till för alla elever när det gällde att komma till rätta med problemet. Skolinspektionen lyfter i rapporten att det är särskilt angeläget att skolor i dessa fall får stöd från kommunen för att lösa de komplicerade elevärenden som det handlar om. I tillsynen hade av skolorna elever med ogiltig från- varo i en omfattning som ledde till någon form av kritik av Skol- inspektionen. Bland de skolor som ingick i tillsynen hade fristående skolor färre elever med hög ogiltig frånvaro än kommunala skolor. Skolinspektio- nen hade inte något entydigt svar på varför det var så, men menade att det kan bero på att de fristående skolor som ingick i tillsynen var bättre på att motverka ogiltig frånvaro. Det kunde också handla om en underrapportering från fristående skolor till kommunen. Därutöver kan storleken på skolan ha betydelse. Fristående skolor har i medeltal färre elever än kommunala skolor27 och det kan vara så att man därför har bättre förutsättningar att hantera frånvaro. Ytterligare skäl kan enligt Skolinspektionen vara, att det fria skol- valet leder till en selektering av mer motiverade elever till fristående skolor, eller att vårdnadshavare som har gjort ett aktivt val kan vara mer engagerade i sitt barns skolgång, vilket kan ha en positiv inver- kan på närvaron.28 4.6.5Frånvaro i idrott och hälsa Skolinspektionen gjorde 2010 en s.k. flygande tillsyn i idrott och hälsa med inriktning mot skolhuvudmäns och skolors insatser för årskurs 7–9. Tillsynen omfattade 95 skolhuvudmän och 172 skolor.29 På en fjärdedel av de besökta lektionerna deltog alla elever. Andelen elever som deltog varierade mycket mellan de olika skolorna. På var tionde av de besökta lektionerna var så många som 30–av de elever som skulle vara på lektionen frånvarande av okänd anledning eller närvarande, men utan att delta i lektionens aktiviteter. Det fanns bara små skillnader mellan pojkar och flickor när det gällde närvaro och aktivitet på de besökta lektionerna. av eleverna vid de granskade lektionerna var enligt lärarna befriade från att helt eller delvis delta i idrott och hälsa. Skol- inspektionen konstaterar att andelen är hög med tanke på att möjlig- heten till befrielse är starkt begränsad i skollagen. Alla lärare hade heller inte en klar bild av vilka elever som verkligen hade beslut om befrielse. Skolinspektionen anser att skolorna behöver säkerställa att det finns beslut för elever som är befriade från hela eller delar av ämnet samt att alla berörda har kännedom om detta.30 27Enligt uppgifter i officiella statistik /16. 28Skolinspektionen (2011). Riktad tillsyn inom området Skolpliktsbevakning. Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn. 29Skolinspektionen (2010). Mycket idrott och lite hälsa. Skolinspektionens rapport från den flygande tillsynen i idrott och hälsa. står för Programme for International Student . är en internationell studie som undersöker i vilken grad ut- bildningssystemet bidrar till att femtonåriga elever är rustade att möta framtiden. är ett OECD-projekt, men i deltar både och icke . Elevernas förmågor undersöks inom tre kunskapsområden: matematik, naturvetenskap och läsförståelse. som studien genomförs är ett kunskapsområde huvudämne, men alla kunskapsområden undersöks varje gång, vilket möjliggör jämförelser . 2015 publicerades i december 2016.31 I 2015 var natur- vetenskap huvudämne för studien.32 I studien deltog 72 länder eller regioner, däribland samtliga 35 . Från deltog ett representativt urval av knappt 5 500 15-åriga elever från 202 skolor. Resultaten från 2015 visar att av de svenska elev- erna anger att de skolkat en eller under de som föregick , medan OECD-genomsnittet var 19,7 procent.33 Även andelen elever som skolkar från vissa lektioner är lägre bland svenska elever jämfört med –genomsnittet. Av de svenska eleverna hade skolkat från en eller flera lektioner under de som föregick , medan genomsnittet i var . En jämförelse visar också att det i skett en liten minskning av skolk från vissa lektioner . När det gäller sen ankomst är det vanligare bland svenska elever jämfört med OECD-genomsnittet. Över hälften av alla svenska elever, , uppger att de kommit försent till skolan minst en gång , att jämföra för i genomsnitt. Endast två , och , har en signifikant högre frekvens av sen ankomst än . 31Skolverket, 2015. 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och matema- tik. baseras på 2015 internationell rapport, (2016b, 2016c) Volym I, kapitel 3 och Volym II, kapitel 1 och 3 med tillhörande tabeller. 32Eftersom naturvetenskap är huvudområde i 2015 baseras alla analyser på samband med resultat i naturvetenskap. Jämfört med 2012 har det inte skett några större förändringar för del. Sen ankomst samvarierar liksom skolk negativt med resultat i naturvetenskap i så gott som alla . Sambandet för ligger på ungefär samma nivå som för i genom- snitt.34 Sena ankomster påverkar lärmiljön för alla elever i klassrum- met. Sena ankomster avbryter undervisningen och försenade elever kan behöva mer stöd och hjälp av läraren. Att skolka är något vanligare på skolor med mindre gynnsam socioekonomisk sammansättning. Detta mönster gäller både i och i som helhet, men mönstret är svagare i . När det gäller att skolka från enskilda lektioner finns ingen skillnad mellan skolor med olika socioekonomisk sammansättning. Elever som skolkat en hel dag eller mer presterar i genomsnitt lägre resultat än övriga elever och detta gäller även efter att hänsyn tagits till elevens socioekonomiska bakgrund och skolans socioekonomiska sammansättning. I är sam- bandet dessutom starkare än i som helhet. Att skolka från vissa lektioner samvarierar också med lägre resultat, men kopplingen till resultat är något svagare jämfört med att skolka . Även här är sambandet starkare i än i i genomsnitt.35 , The Teaching and Survey, är en internationell studie som fokuserar lärares yrkesvardag. Studiens syfte är att öka kunskapen om lärandemiljöer och lärares och rekto- rers arbetsvillkor. Totalt deltog 34 länder eller regioner i 2013, däribland 24 eller regioner. 2013 visar att är det land, tillsammans med , där sen ankomst och ogiltig från- varo bland elever förekommer oftast jämfört med de andra länderna i undersökningen.