sou · H5B318 · 2017-03-08 00:00:00 — Inriktningar inom utbildning och arbetsliv I vissa kommuner är validering ett naturligt inslag i utbildningsverksamheten, inte minst inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen. kommuner är dock validering fortfarande ett utvecklingsområde. För en ökad kvalitet och likvärdighet anser delegationen att fortsatta insatser behövs för att utveckla metodstöd och tydligare och mer enhetliga kriterier för validering. Detta är särskilt angeläget för validering inom vård- och omsorgsområdet där huvuddelen av valideringen inom komvux sker . Orienteringskursen lyfts också fram som en bra form för att skolhuvudmännen ska få överblick över den validering som genomförs. Förbättra metodstöd och uppföljning Vissa förslag som syftar till att stärka likvärdighet, kvalitet och tillgång till validering inom komvux har presenterats i Validering med mervärde (Ds 2016:24). Det finns dock alltjämt behov av riktlinjer för utbildningsanordnare samt metodstöd och kompetensutveckling för lärare. Det saknas också tillförlitlig statistik över omfattningen av validering inom komvux. har haft i uppdrag att utveckla riktlinjer till stöd för kommunernas arbete med validering. Även vad gäller möjligheter till kompetensutveckling har ett arbete påbörjats. uppdrag att genomföra fortbildning om validering ska i första hand rikta sig till studie- och yrkesvägledare. Men även bland lärare finns behov av ökad kompetens om hur en validering genomförs. Skolverket bör prioritera uppföljningen av den validering som sker inom komvux. Skolverket bör överväga om det finns behov att meddela ytterligare föreskrifter eller ta fram allmänna råd om validering. Kursen om validering för studie- och yrkesvägledare bör göras tillgänglig också för lärare. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Fastställ nationella kompetenskriterier för vård och omsorg Inom vård- och omsorgsområdet har arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare genom samverkansorganisationen och omsorgscollege kommit överens om att validering ska ske mot lärandemålen för definierade kurser inom komvux. Föreningen har också utarbetat nationella riktlinjer för validering inom vård och omsorg och har en ambition att ta fram processbeskrivningar och metodstöd för ökad kvalitet och likvärdighet. All vuxenutbildning inom vård- och omsorgsområdet är dock inte ansluten till Vård- och omsorgscollege. Dessutom sker validering och kompletteringsutbildning också på uppdrag av bland annat Arbetsförmedlingen och olika arbetsgivare. Detta har medfört en vildvuxen flora av olika valideringsmodeller utifrån olika kompetenskriterier och därmed också en bristande legitimitet för de kompetensbevis som individen kan erhålla. Skolverket, och arbetsmarknadens parter bör skyndsamt enas om nationella riktlinjer för validering inom gymnasial vård- och omsorgsutbildning som ska gälla oavsett uppdragsgivare och utförare. Validering i orienteringskurs för tydlighet om omfattning och ersättning Inom vuxenutbildning finns möjlighet att genomföra validering inom både en orienteringskurs och en nationell kurs. Orienteringskursen är studiemedelsberättigad för eleven, och statsbidrag i form av yrkesvux kan utgå till kommunen. var det knappt var fjärde kommun som använde orienteringskursen för validering.7 Kommuner saknar i stor utsträckning uppgifter om vilken validering som genomförs. Delvis förklaras detta av att många lägger ut utbildningen på entreprenad. Ersättningen till utbildningsanordnarna utgår då ofta med en fast ersättning per avklarad poäng, oavsett om eleven fått tidigare lärande tillgodoräknat efter validering eller genomgått en hel utbildning. I vissa fall skulle det vara 7 Ds 2016:24 Validering med mervärde, s. 145. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv bättre om uppdraget, och finansieringen, delades upp mellan utförare. En del med en orienteringskurs för valideringen, och en del med undervisning i kursen/kurserna som eleven saknar. Uppdelning ökar överblicken av vilken validering som genomförs och kan minska risken för att utföraren validerar för mycket eller för lite av ekonomiska skäl. De olika utförarna fungerar som kvalitetskontroll i förhållande till varandra. Att dela upp validering och undervisning är dock inte alltid möjligt eller ändamålsenligt. I vissa fall, exempelvis när det gäller utbildning inom smala yrkesområden, kan det vara bättre att validering och undervisning genomförs av samma utförare. Delegationen anser att kommuner bör eftersträva validering inom orienteringskurs och överväga om validering och undervisning kan delas upp mellan olika utförare. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Bakgrund: Validering inom Inom finns reglerade möjligheter att få sin reella kompetens bedömd för behörighet och studerande har rätt att få sitt tidigare lärande prövat för tillgodoräknande inom utbildningen. I departementspromemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) föreslås att behörighetskraven ska förtydligas så att det framgår att det är individens förutsättningar att tillgodogöra sig utbildning som ska bedömas.8 Myndigheten för genomförde 2014 en enkät om omfattning och behov av validering inom . Den visade att erfarenhet av och kunskap om arbete med validering för bedömning av reell kompetens varierar stort mellan de olika utbildningsanordnarna.9 Inom finns en viss flexibilitet att disponera medel eftersom verksamheten finansieras via statsbidrag som Myndigheten för fördelar. Det innebär att prioriteringar av olika verksamheter kan göras av myndigheten själv. 8Ds 2016:24 Validering med mervärde, kap. 7. 9Myndigheten för (2015) Valideringsstudie – resultatrapport (MYH 2014/3841). Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Det saknas tillförlitlig statistik om bedömning av reell kompetens inom . Delegationen anser därför att uppföljningen av arbetet med validering för bedömning av reell kompetens bör prioriteras. Likaså bör det befintliga metodstödet för validering göras mer känt så att utbildningsanordnarnas kompetens om validering kan höjas. En långsiktigt hållbar finansieringsmodell för bedömning av reell kompetens bör utredas. Förbättra metodstöd och uppföljning Utbildningsanordnarna inom ger uttryck för osäkerhet kring hur de ska arbeta med bedömning av reell kompetens.10 Myndigheten för har tagit fram ett stödmaterial för validering där hela valideringsprocessen beskrivs på ett handfast och konkret sätt.11 En pilotstudie om validering visar dock att det finns behov av ytterligare stöd i form av kompetenshöjande insatser.12 Det saknas tillförlitliga uppgifter om omfattningen av validering för bedömning av reell kompetens inom . Myndigheten för har i uppdrag att återrapportera omfattningen av bedömning av reell kompetens för behörighet, men har på grund av kvalitetsbrister i det insamlade materialet inte kunnat redovisa detta. För att driva på arbetet så att omfattning och kvalitet kan öka behövs en fungerande och systematisk återrapportering. Det stödmaterial för validering som tagits fram av Myndigheten för bör spridas så att det blir känt bland utbildningsanordnarna. Uppföljning och utvärdering av utbildningsanordnarnas verksamhet med bedömning av reell kompetens bör förbättras så att omfattningen av validering kan redovisas. 10Myndigheten för (2015) Valideringsstudie – resultatrapport (MYH 2014/3841). 11Myndigheten för (2016) Validering – processbeskrivning. 12Myndigheten för (2016) Pilotstudie – Riktat statsbidrag för validering inom YH (MYH 2015/574). Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Den långsiktiga finansieringen av bedömningsverksamheten behöver säkras En återkommande fråga vid bedömning av reell kompetens är hur finansieringen ska utformas. En tänkbar lösning vid tillgodoräknanden är att inrätta en sökbar kurs, motsvarande orienteringskursen i komvux, för bedömning av reell kompetens för ett eventuellt tillgodoräknande. Detta är relevant mot bakgrund av att fristående kurser ska kunna erbjudas också inom yrkeshögskolan.13 Utifrån det individuella bedömningsresultatet kan deltagaren få ett förhandsbesked om tillgodoräknande och vilka anpassningar i utbildningens upplägg som är möjliga. En sådan kurs för validering skulle också kunna syfta till att bedöma om den enskilde har förutsättningar att tillgodogöra sig studierna och därigenom förklaras behörig. genomförde Myndigheten för en pilotstudie om validering inom ramen för statsbidraget. Studiens preliminära resultat visar att rekryteringen kunde breddas med hjälp av validering och att det var motiverade studenter som rekryterades, vilket också bidrog till en höjd utbildningskvalitet.14 Alternativet med att inrätta en sökbar kurs för bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande bör övervägas. Myndigheten för bör utifrån pilotstudiens resultat utreda hur en långsiktig ersättningsmodell för bedömning av reell kompetens kan utformas. 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap. 14Myndigheten för (2016) Pilotstudie – Riktat statsbidrag för validering inom YH (MYH 2015/574). Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Kunskapen inom högskolan om metoder för bedömning av reell kompetens behöver höjas och uppföljningen av omfattning och resultat förbättras. Delegationen ser därför mycket positivt på att utvecklingsarbete med denna inriktning har inletts . För att skapa långsiktiga förutsättningar för validering inom högskolan anser delegationen att också regelverket behöver ses över. Det är särskilt viktigt att utreda möjliga lösningar för att lärosätena inte ska drabbas ekonomiskt vid bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande. Även frågan om möjlighet till förhandsbesked om tillgodoräknande är viktig och bör utredas vidare. Bakgrund: Validering inom högskolan Enligt högskoleförordningen (1993:100) ska lärosätena pröva en sökandes eller en students så kallade reella kompetens för behörighet eller tillgodoräknande. Möjligheten till tillgodoräknande avser dock endast den som är student, det vill säga antagen till utbildningen. Redan i propositionen Den öppna högskolan (2001/02:15) angav regeringen inriktningen för hur högskolan i ökad utsträckning skulle bedöma reell kompetens. Validering beskrivs som den metod högskolorna bör använda för att bedöma, värdera och erkänna en persons reella kompetens.15 Reell kompetens utgör en egen behörighetsgrund parallell till formell behörighet grundad på betyg. Betydande resurser har gått till lärosätena för att stimulera och utveckla bedömningen av reell kompetens. Trots det fungerar inte bedömningsverksamheten tillfredsställande.16 har arbetet med att få igång och förbättra bedömning av reell kompetens inom högskolan åter tagit fart. Särskilda resurser har avsatts för perioden –2018, en rad åtgärder har påbörjats och försöksverksamheter har startats. 2001/02:15 Den öppna högskolan, s. 76–80. 16Budgetpropositionen Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Förbättra metodstöd och uppföljning saknas uppföljning och redovisning av hur universitet och högskolor arbetar med bedömning av reell kompetens. Ökad kännedom om bedömning för behörighet eller tillgodoräknande och vad de leder till för resultat för individen behövs för att ge överblickbarhet och en bild av var förbättringar eller ytterligare insatser behövs. Återrapportering är också ett styrmedel som driver på lärosätena så att omfattningen av bedömningarna av reell kompetens ökar. har fått i uppdrag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande. Uppdraget ska genomföras i samarbete med Universitets- och högskolerådet och synpunkter ska inhämtas från universitet och högskolor.17 Metodstöd och samverkan kring bedömning av reell kompetens har länge efterfrågats inom högskolan. Universitets- och högskolerådet har i uppdrag att i samråd med lärosätena utveckla en varaktig struktur för bedömning av reell kompetens och för samarbete mellan lärosätena i fråga om sådana bedömningar.18 För att skapa varaktiga strukturer för bedömning av reell kompetens inom högskolan är det angeläget att Universitets- och högskolerådet bedriver ett aktivt arbete med att utveckla metodstöd samt sprider goda exempel från olika lärosätens praktiska arbete med validering. Uppföljning och utvärdering av lärosätenas bedömningar av reell kompetens bör systematiseras och förbättras. Osäkerheten behöver minska inom högskolan kring hur skrivningarna i högskoleförordningen ska tolkas. Dels gäller det begreppet reell kompetens som inte finns reglerat direkt i förordningstexten. Att införa en definition kan bidra till mer likvärdiga bedömningar lärosäten emellan. Den begränsade omfattningen av bedömning av reell 17Regleringsbrev för avseende . 18Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet samt Universitets- och högskolerådet (2016) En varaktig struktur för arbetet med bedömning av reell kompetens (diarienummer: 2.3.3-00300-2016). Inriktningar inom utbildning och arbetsliv kompetens talar för att lärosätena gör en snävare tolkning än nödvändigt av begreppet. Dels skiljer sig skrivningarna avseende bedömning av reell kompetens för behörighet från de om tillgodoräknande. Regelverket för reell kompetens behöver ses över för att öka tydligheten och göra tillämpningen mer likvärdig mellan lärosäten. Högskoleförordningens regler om bedömning av reell kompetens för behörighet och för tillgodoräknande bör göras mer enhetliga. Försöksverksamheten gör bedömning av utländsk eftergymnasial kompetens tillgänglig för fler Det har inte varit möjligt att få ett utlåtande från Universitets- och högskolerådet om en oavslutad eller ofullständigt dokumenterad utländsk utbildning. Det har inneburit att en förhållandevis stor grupp nyanlända inte haft möjlighet att få sin tidigare utbildning bedömd och erkänd.19 Universitets- och högskolerådet har i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet för att utveckla bedömningen av utländsk eftergymnasial utbildning. Syftet är att hitta former för att bedöma även avslutade högskole- och yrkeshögskoleutbildningar med bristande dokumentation och oavslutade men dokumenterade högskoleutbildningar.20 Delegationen anser att Universitets- och högskolerådets uppdrag att genomföra en försöksverksamhet är angelägen. Möjliggör faktiskt tillträde med reell kompetens som behörighetsgrund Den som har bedömts vara behörig på reell kompetens saknar ett så kallat meritvärde i urvalet till utbildningar med fler sökande än platser. Det innebär att en person som söker en populär utbildning på reell kompetens behöver skaffa sig ett meritvärde genom högskoleprovet för att kunna konkurrera med övriga sökande. 19Universitets- och högskolerådet (2016) En särskild valideringsinsats (diarienummer 1.1.1- 365-2016). 20Ändring av regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet (U2016/01933/UH, U2016/02796/UH). Inriktningar inom utbildning och arbetsliv sökande med utländsk utbildning som varit i är högskoleprovet ofta inget alternativ eftersom det förutsätter kännedom om svenska förhållanden och mycket goda kunskaper i svenska. har i uppdrag att lämna förslag till hur grundläggande behörighet för nybörjare kan uppnås genom arbetslivserfarenhet.21 Om frågan om meritvärde för sökande med reell kompetens som behörighetsgrund inte omhändertagits av behöver frågan utredas vidare. Utred hur incitamenten kan styra rätt För lärosätena är bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande kostsam. Utöver den direkta kostnaden för själva bedömningen bortfaller också ersättningen per helårsstudent och helårsprestation som lärosätet hade erhållit om studenten läst hela utbildningen eller kursen. För individen är det betydelsefullt att i förväg kunna bedöma hur lång studietid som väntar efter ett eventuellt tillgodoräknande. Inte minst är detta viktigt för yrkesverksamma personer som med ett förhandsbesked om tillgodoräknande kan se vad en fortsatt utbildning kostar och inkomstbortfall. Högskolorna har ingen skyldighet att utfärda förhandsbesked om tillgodoräknande. Olika vägar kan behöva prövas för att ge ökade möjligheter till bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande. En väg skulle kunna vara att lärosätena får en särskild ersättning beräknad som en viss procent av ersättningen för en helårsstudent för de poäng som kan tillgodoräknas i utbildningen efter en validering. En sådan ersättning skulle då behöva administreras utanför det ordinarie resurstilldelningssystemet. En annan väg skulle kunna vara att möjliggöra för lärosätena att inrätta en sökbar ”valideringskurs” där individen kan få sin reella kompetens validerad och erkänd för tillgodoräknande.22 Om deltagaren sedan blir antagen till en sökt utbildning kan valideringen ge personen möjlighet att få upplägget individuellt anpassat utifrån 2016:24 Ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå. 22En förebild för idén om ”valideringskurs” är orienteringskursen inom komvux. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv ”Valideringskursen” skulle också kunna syfta till att bedöma om den enskilde har förutsättningar att tillgodogöra sig studierna och därigenom förklaras behörig. Olika lösningar för att skapa rättvisande ekonomiska incitament för lärosätenas bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande behöver utredas. Särskilt frågan om hur validering för förhandsbesked kan organiseras och finansieras behöver analyseras. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Bakgrund: Validering för reglerade yrken Olika myndigheter ansvarar för att pröva behörighet och utfärda legitimation för att utöva de drygt 50 reglerade yrken som finns i . De största yrkesgrupperna finns inom hälso- och sjukvårdens yrken, som ansvarar för, respektive lärare och förskollärare, som ansvarar för. Särskilda krav för att utöva yrkesverksamhet ska endast ställas när det finns skäl för det, som t.ex. för att värna patientsäkerhet, konsumentskydd och säkerheten för allmänheten.23 Kompetenskraven för reglerade yrken uttrycks vanligen som krav på viss bestämd utbildning eller examen, i vissa fall i kombination med krav på särskild yrkeserfarenhet. Inom EU finns yrkeskvalifikationsdirektivet24 som syftar till att underlätta för den som har förvärvat en kvalifikation i ett medlemsland att få utöva ett yrke som är reglerat i ett annat medlemsland.25 För personer som har en examen eller en kvalifikation från ett land utanför EU/EES och för ett yrke som är reglerat i ställs ofta ytterligare krav för att få behörighet att utöva sitt yrke i . Förutom en utbildning likvärdig en svensk examen för yrket krävs oftast kunskaps- och färdighetsprov och/eller kompletteringar för att kompetensen ska bedömas motsvara de svenska behörighetskraven. Validering är viktigt på vägen till legitimation för personer med utländsk utbildning för ett yrke som är reglerat i . Behov av validering uppstår också för redan yrkesverksamma när yrken regleras. Två exempel på detta är lärarlegitimationsreformen och krav på socionomexamen för vissa uppgifter inom . 2015/16:44 Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. 24Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer 2005/36/EG. 25Förfarandet för erkännande i av kvalifikationer som erhållits i annat medlemsland beskrivs i lagen (2016:145) respektive förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Satsningen på kompletterande utbildningar för personer med en avslutad utländsk utbildning är angelägen för att skapa mer sammanhållna vägar till legitimation i reglerade yrken. Delegationen lyfter fram att dessa utbildningar också behöver bli mer flexibla. Dels bör fler lärosäten göra bedömningar av reell kompetens för behörighet till utbildningarna, dels bör utbildningarnas längd och innehåll i större utsträckning utformas för att möta studenternas varierande behov av komplettering. Delegationen anser också att fler vägar behöver öppnas för att nå behörighet att utöva ett reglerat yrke. Ökad användning av kunskaps- och färdighetsprov, eller lämplighetsprov som motsvarande prov kallas för lärare, är en väg. En annan är att inom utbildning i högskolan pröva validering direkt mot examensmål för fler yrkesgrupper. Mer flexibla kompletterande utbildningar Kompletterande utbildningar för personer med en avslutad utländsk utbildning har funnits som ett särskilt uppdrag för vissa lärosäten.26 Utbildningarna underlättar vägen till legitimation för utlandsutbildade läkare, tandläkare, sjuksköterskor och lärare genom att ge relevant komplettering för att utöva yrket i . har en kraftig utbyggnad påbörjats av de kompletterande utbildningarna med fler lärosäten och fler yrkesgrupper.27 Validering för behörighet kan göra utbildningarna tillgängliga för fler. Behörig till utbildningarna är den som har avslutat en motsvarande utländsk utbildning och uppfyller de krav som högskolan har ställt upp. Som ett sådant ytterligare behörighetskrav till de kompletterande utbildningarna för läkare, sjuksköterskor och tandläkare tillämpar lärosätena ett beslut om att den sökande får göra kunskapsprov. Detta beslut är en förutsättning för att kunna fortsätta på väg mot legitimation med mer begränsade kompletteringar. 26Utbildningarna regleras i förordning (2008:1101). De får högst omfatta 120 högskolepoäng och ska planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. 27www.regeringen.se/artiklar/2016/10/larosaten-ska-starta-kompletterande-utbildningar- for-personer-med-utlandsk-examen/ Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Särskilda krav på behörighet ska också kunna uppnås genom bedömning av den sökandes reella kompetens. är det dock enbart som vid antagning till den kompletterande utbildningen för sjuksköterskor gör bedömningar av de sökandes förutsättningar att klara utbildningen. På så sätt har de efter validering kunnat anta också sjuksköterskor och barnmorskor som fått avslag från därför att deras utländska utbildning avviker för mycket från en svensk examen. De kompletterande utbildningarna syftar till att studenterna ska avlägga en svensk examen eller få kunskaper för eller få behörighet att utöva sitt yrke i . Samtliga kompletterande utbildningar för sjuksköterskor, läkare och tandläkare syftar till behörighet. Ut- bildningarna är ettåriga och följer enhetliga upplägg. De kompletterande utbildningarna för utländska lärare () varierar mellan olika studenter. För dem som har ansökt om svensk legitimation och fått ett beslut om kompensationsåtgärd från syftar utbildningen till svensk behörighet. Kompletteringarna blir då vanligen mindre omfattande än om utbildningen syftar till en svensk examen vilket blir fallet om studenten inte först har ansökt om svensk lärarlegitimation. Inom kompletterar de flesta mot en svensk examen. Enbart av studenterna som antas har innan utbildningen ansökt om lärarlegitimation och fått beslut om kompensationsåtgärd. Ett skäl till detta är troligen bristfällig information om hur en utländsk lärare ska gå till väga för att erhålla en svensk legitimation. Ett annat skäl kan vara att tar ut en avgift även vid den första prövningen. För hälso- och sjukvårdens yrken tar ut en avgift först vid prövningen som görs efter att nödvändiga kompletteringar har genomförts. Fler lärosäten bör använda möjligheten att bedöma de sökandes reella kompetens för behörighet till de kompletterande utbildningarna för personer med avslutad utländsk utbildning. Lärosätena bör överväga hur de kan göra de kompletterande utbildningarna mer flexibla vad gäller längd och innehåll för att möta olika studenters varierande behov av komplettering. Skolverket bör undersöka en alternativ tillämpning av avgiftsförordningen så att fler utländska lärare ges möjlighet att komplettera mot behörighet i stället för mot en svensk lärarexamen. Inriktningar inom utbildning och arbetsliv Pröva fler vägar till behörighet i reglerade yrken har en akut brist på lärare.