sou · H5B3101 · 2017-12-18 00:00:00 — Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet äldrarnas arbetsmarknadssituation och sysselsättning, t.ex. avseende arbetsförhållanden, utvecklingsmöjligheter, deras relativa och indivi- duella inkomster och hushållets samlade ekonomiska situation. Ram- verket, i form av lagstadgade möjligheter till betald ledighet med god kompensation såväl som möjlighet till obetald ledighet, anställnings- trygghet och förbud mot diskriminering ger grundförutsättningarna för föräldrarna, ökar förutsägbarheten och möjligheten att planera långsiktigt. Tillgången till förskola och fritidshem hjälper också i stor utsträckning föräldrarna att kombinera föräldraskap och familjeliv med aktivt deltagande på arbetsmarknaden och är en förutsättning för att föräldern ska kunna återgå i arbete efter föräldraledigheten. Dagens ojämna fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet innebär att kvinnor mer än män är de som avbryter förvärvsarbete, är frånvarande sammanhängande och tar ett större ansvar för hemarbetet och för omsorg av barn och andra anhöriga. Det betyder att effekterna av föräldraledigheten och förvärvsavbrottet riskerar att påverka kvinnor mer än män och av dessa anledningar uppmuntras en mer jämn fördelning av ledigheten. Undersökningar av effekterna av den ojämna fördelningen av för- äldraledigheten har i hög utsträckning koncentrerat sig till arbets- marknadsutfall. Anledningarna till detta är flera. Utfallen visar att det finns skillnader mellan män och kvinnor i arbetskraftsdeltagande, fördelningen av heltids- respektive deltidsarbete, lönenivåer och löne- utveckling och även representation på höga positioner i arbetslivet. Skillnaderna får konsekvenser avseende exempelvis möjligheten till egenförsörjning på kort och på lång sikt, barns ekonomiska situation och möjligheten att kombinera familjeliv med arbetsliv. De observer- bara skillnaderna mellan mäns och kvinnors villkor och utvecklings- möjligheter på arbetsmarknaden har flera orsaker, där könssegreger- ingen på arbetsmarknaden är en viktig komponent. Att föräldraledigheten ofta blir lång till följd av en ojämställd för- delning kan vara en viktig förklaringsfaktor. har i syfte att öka jämställdheten i samhället satt upp ett jämställdhetspolitiskt mål som innebär att kvinnor och män ska ha samma makt att forma sam- hället och sitt eget liv (prop. 2005/06:155). Delmålen med betydelse för familjepolitiken är framförallt att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut samt att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika vill- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Övriga utfall som kan påverkas av föräldrapenningens och för- äldraledighetens fördelning är exempelvis barnafödandet och ansva- ret för hem- och omsorgsarbetet i stort. I det följande redogörs för effekter avseende dessa två delmål, med beskrivningar av anknytning till arbetsmarknaden, arbetsutbudet, vill- kor på arbetsmarknaden såsom löneutveckling och karriärmöjligheter och förekomsten av ohälsa samt långsiktiga effekter såsom livsinkomst och pensioner. Beskrivningen inkluderar även barns levnadsvillkor, barnafödande och fördelningen av det obetalda arbetet. Inkomstnivå, ålder och arbetsmarknadsanknytning har stor betydelse för när män och kvinnor väljer att få barn. (Hoem 1998; 2000; RFV 2001). De villkor som ställs upp för tillgång till den in- komstbaserade delen av föräldrapenningen styr möjligheten till för- sörjning efter barnafödande och leder till att män och kvinnor i hög utsträckning först etablerar sig på arbetsmarknaden och sedan får barn. Detta har lett till att har en mycket hög andel förvärvs- arbetande kvinnor och män, både innan de blir föräldrar och efter. Det finns även ett samband mellan en generös familjepolitik och ett högt kvinnligt arbetskraftsdeltagande, men även ett samband med en hög könssegregering på arbetsmarknaden (m.fl. 2003). Att för- äldraförsäkringen, och framförallt kopplingen till tidigare inkomst, haft betydelse för det i internationellt sett höga arbetskrafts- deltagandet bland kvinnor beskrivs i ett antal olika studier (se t.ex. Han m.fl. 2009; Karimi m.fl. 2012). Tvåförsörjarmodellen är utbredd i , vilket innebär att för- äldrar efter ett avbrott i arbetslivet i mycket hög utsträckning återvän- der till arbetsmarknaden. Den skyddslagstiftning som bland annat innehåller ett förbud mot uppsägning under föräldraledigheten inne- bär också att föräldern ofta återgår till samma arbete efter ledigheten. I länder med mindre utbyggda system för föräldraledighet och för- skola eller fritidsverksamhet är det mer vanligt att kvinnan utträder från arbetsmarknaden för och vid ett senare even- tuellt inträde söker ett nytt arbete. Föräldraledigheten i innebär generellt en temporär arbets- utbudsminskning. Den kan bli lång eller kort beroende på föräldrarnas Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet preferenser och val. Förälderns position på arbetsmarknaden i form av t.ex. anställningsform och anställningsförhållanden, liksom förälderns inställning till förvärvsarbete, kan påverka föräldraledighetens längd och även hur anknytningen till arbetsmarknaden ser ut efter att ett barn fötts eller adopterats. I vissa sektorer och yrken kan svårig- heterna att ersätta arbetstagaren vara mer utmanande, medan det är lättare i andra. Det finns i vissa sektorer goda utvecklingsmöjligheter och en god löneutveckling medan det finns små möjligheter i andra. Detta kan prägla föräldrarnas arbetsorientering, där det kan finnas större incitament att återgå snabbt till arbete om det finns goda ut- vecklingsmöjligheter eller om arbetet till exempel ger goda möjligheter till anpassning och att kombinera föräldraliv och arbetsliv. Arbetets innebörd, t.ex. monotona arbetsmoment eller fysiskt och psykiskt påfrestande arbete kan också påverka motivationen till en snabb åter- gång. Fördelningen av uttag av föräldrapenning och hemarbete, liksom föräldrarnas relativa arbetsinkomster, påverkar även risken för sjuk- frånvaro. Längre sjukskrivningar påverkar den sammantagna från- varon från arbetsmarknaden. I en studie av förstagångsföräldrar från visade sig risken för sjukfrånvaro vara lägst för familjer med en mer traditionell arbetsfördelning där kvinnan har lägre arbetsinkomst än mannen. Om en mer jämställd fördelning av hemarbetet sker, och kvinnan har hög arbetsinkomst, var risken för sjuskrivning lägre. De kvinnor som har minst lika hög arbetsinkomst som partnern och dessutom tar huvudansvaret i hemmet har där- emot en högre risk för sjukfrånvaro. Högre risk för sjukfrånvaro uppstod också där kvinnor och män har lika hög arbetsinkomst men där mannen tar huvudansvaret hemma eller då paren fördelar arbetet jämställt. I de situationerna var risken högre för sjukskrivning för både män och kvinnor (2015a). Den genomsnittliga ledighetslängden för kvinnor under barnets första två levnadsår är och för män . I ge- nomsnitt föder en kvinna två barn under sin livstid, ungefär 83 pro- cent av kvinnor som får ett barn som får även ett andra barn, även om benägenheten har minskat något när man jämför kvinnor födda med tidigare generationer (SCB 2016a). Som en följd av att kvinnor i genomsnitt får två barn blir det sammantagna förvärvavbrottet för kvinnor betydligt längre än vad det är för den genomsnittliga mannen. I de situationer då flera barn föds i täta intervall kan även den sam- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet manhållna ledigheten bli lång, eventuellt utan eller enbart med en kor- tare mellanliggande återgång till arbete. Den genomsnittliga tiden för ett andra eller ett tredje barn har på- verkats av den s.k. snabbhetspremien, dvs. möjligheten att bibehålla föräldrapenning på en tidigare hög nivå utan att återgå till arbete eller med en återgång till arbete på deltid. Om den genomsnittliga ledig- hetslängden gäller för samtliga barn och inte sammanfaller skulle den sammantagna ledighetslängden, på hel- och deltid, för vård av små barn (upp till dess de blir ) bli för kvinnor och för män under ett yrkesliv. Då är inte föräldraledig- het för barn äldre än inräknad. Arbetsmarknadsavbrottens frekvens och längd varierar mellan olika grupper av föräldrar, inte bara mellan mammor och pappor. Föräldrarnas olika arbetsmarknadsanknytning, utbildning, ålder vid första barnet m.m. påverkar ledighetslängden och antalet barn som föds. Hur föräldrapenningen fördelas kan också påverka arbetsutbu- det, men enbart om föräldraledighetslängden påverkas. I en studie från IFAU undersöktes vilka effekter de båda reserverade månaderna har haft på föräldrarnas arbetstutbud och i studien konstateras att dessa inte tycks ha påverkat arbetsutbudet i någon större omfattning (Karimi m.fl. 2012). Alla föräldrar är inte förvärvsaktiva innan de bildar familj. En del är studerande, arbetslösa eller aktiva i arbetsmarknadspolitiska pro- gram eller är av olika orsaker inte förvärvsaktiva när de får barn. För dessa föräldrar kan en föräldraledighet innebära en senareläggning av arbetsmarknadsinträdet till följd av att t.ex. studier inte kan avslutas eller att arbetsökande inte kan upprätthållas. För vissa grupper, som står långt ifrån arbetsmarknaden, kan en längre föräldraledighet leda till inlåsningseffekter. För föräldrar som inte etablerat sig på arbetsmarknaden, eller enbart funnits på arbetsmarknaden innan ledigheten ges ersättning enbart på grund- nivå. Möjligheten att sprida ut föräldrapenning för att förlänga ledig- heten är oftast mindre än om ersättningen är låg, men ledighets- längden kan ändå bli relativt lång. I en studie från SCB baserad på Levnadsnivåundersökningarna visades att kvinnor med hög prestige i arbetet tenderar att ta kort ledighet. Bland kvinnor som hade kort arbetslivserfarenhet (mindre än ) finns både en grupp som tar lång ledighet och en grupp som snabbt återgår i arbete. Det var alltså mer ovanligt att ta en medellång ledighet. (SCB 2007) Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Om födelseintervallen därtill är korta och den sammanhängande ledighetslängden blir utdragen kan inlåsningen förvärras. Det är känt att det i huvudsak är kvinnor som använder ersättning på grundnivå varför inlåsningen kan förväntas vara störst för dem. Ut- rikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande är lägre än för kvinnor i och av föräldraledighet även för äldre barn kan leda till inlåsningseffekter (SOU 2016:73). Även kvinnor födda i som står långt från arbetsmarknaden riskerar att få en långsam etablering om tiden med föräldraledighet blir långvarig. är gruppen som inte har etablerat sig på arbetsmarknaden före barna- födande heterogen, till exempel kan pågående studier i samband med föräldraskap komma att skjuta upp, men inte vara ett hinder för, en etablering på arbetsmarknaden Den fördelning av föräldraledighet och föräldrapenning som föräld- rarna väljer har även långsiktiga effekter på hur betalt och obetalt arbete fördelas mellan dem. I en rapport från IFAU studeras hur för- äldrar som fick sitt första barn 1999 fick en förändrad situation på arbetsmarknaden i samband barnets födelse. Rapporten visar att det huvudsakligen var kvinnor som fick en förändrad arbetsmarknads- situation, bland annat genom att deltidsarbete blev mer vanligt före- kommande (Kennerberg 2007). Deltidsarbete är mer vanligt när kvinnan har många barn och när barnen är yngre (se mer om deltidarbete i avsnitt 4.1.4). Det saknas statistik över hur vanligt förekommande det är att kvinnor använder sig av möjligheten att reducera sin arbetstid, , med stöd av föräldraledighetslagens (1995:584) bestämmelser. Det är därför oklart om de kvinnor och män som uppger att vård av barn är orsaken till deltidsarbetet skulle ha arbetat heltid om möjligheten till deltidarbete saknades, eller om den högre nivån för kvinnor delvis kan förklaras av att de redan innan barnet föddes arbetade deltid. Sammanfattningsvis kan sägas att den ojämna fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet leder till att kvinnors avbrott från arbetsmarknaden blir betydligt längre än mäns, och att närvaron i högre utsträckning utgörs av deltidsarbete jämfört med vad som är fallet för män. Det finns inga undersökningar som visar att deltids- Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet arbetet är orsakat av en längre föräldraledighet, men det finns studier som visar på ett samband, vilket till exempel beskrivs i Försäkrings- kassans rapport arbetsbörda där föräldraledighetens längd samvarierar med framtida fördelning av obetalt och betalt arbete (För- säkringskassan 2013c). Om föräldraledigheten fördelades mer jäm- ställt skulle kvinnors deltagande på arbetsmarknaden därför kunna komma att öka och omfattning, medan det motsatta blir fallet för män. Ett alternativt scenario är att även om föräldrapenningen fördelas mer jämställt så förblir föräldraledigheten ojämnt fördelad. Det skulle innebära att mäns frånvaro ökar något medan kvinnors förblir oför- ändrad. Det sammantagna arbetskraftsdeltagandet skulle då minska. För de kvinnor och män som inte har etablerat sig på arbetsmarkna- den kan en mer jämn fördelning av ledigheten, och därmed en förkor- tad tid för framförallt kvinnor, innebära att etableringen snabbas upp. 6.9.2Kvinnor och mäns ekonomiska situation Inkomster från förvärvsarbete utgör i genomsnitt den största källan till försörjning för individer och hushåll. De skillnader som beskrivits ovan i kvinnors och mäns arbetsmarknad återspeglar sig därför i den ekonomiska situationen för kvinnor och män. De ekonomiska skill- naderna mellan könen återfinns i såväl lön som inkomst och pension. Utöver inkomst från lönearbete bidrar ett antal olika ersättningar från staten med att trygga försörjningen för individer och att om- fördela resurser mellan individer och över livscykeln. Löneskillnader mellan kvinnor och män Kvinnors löner är i genomsnitt lägre än för män även om skillnaderna minskat . var löneskillnaden mellan män och kvinnor , dvs. kvinnors löner var i genomsnitt av mäns löner, se tabell 6.13. Detta mått avser den ovägda löneskillnaden vilken inte tar hänsyn till exempelvis att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och har olika utbildningsnivå och arbetstid. Löneskillnaden varierar kraftigt mellan olika sektorer och yrken. Den viktigaste faktorn bakom löneskillnaden är att kvinnor och män i stor utsträckning arbetar i olika yrken. Vad gäller skillnaden i lön i olika sektorer av ekonomin återfinns den största löneskillnaden inom Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet landstingen där kvinnor i genomsnitt tjänade mindre än männen. Minst är skillnaden i kommunerna, . En viktig anledning till kvinnors lägre löner är den svagare anknyt- ningen till arbetsmarknaden genom högre frånvaro och deltidsarbete som beskrivits ovan. Om detta beaktas i beräkningen ökar kvinnornas lön i förhållande till männen men kvarstår en oförklarad skillnad i lön mellan könen för hela arbetsmarknaden på . För samtliga kvinnor och män innebär det att av löneskillnaderna kan förklaras av att kvinnor och män exempelvis arbetar inom olika yrken, har olika utbildningsnivå eller arbetstid. En- ligt detta mått återfinns den största oförklarade löneskillnaden bland privata tjänstemän, och den minsta skillnaden inom lands- tingssektorn, . Notera att detta inte direkt kan definieras som osakliga skillnader eftersom måttet endast visar på sambandet mellan kön (kontrollerat för ett antal observerbara egenskaper) och löneutfall. Det går således inte att dra slutsatsen att löneskillnaderna beror enbart på kön eftersom det också kan finnas icke observerbara faktorer som påverkar utfallet (se vidare ). Källa: (2017). Ytterligare en faktor som lyfts fram som förklaring till kvinnors rela- tivt lägre lön är att de oftare än män har för hög utbildning för det yrke de arbetar inom. Eftersom överutbildning är vanligare bland kvinnor bidrar det till att kvinnor har lägre genomsnittslön. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet derna i över- och underutbildning kan förklara mellan en sjättedel och en tiondel av den totala skillnaden i timlön mellan kvinnor och män i –2002 (och 2007). Även föräldraledighet och vård av barn påverkar lönen och leder till att mammorna halkar efter i löneutvecklingen men också att de får lägre inkomster.12 Tappet i inkomst för kvinnor är större om ledig- heten sprids över men också vid sammanhängande föräldra- ledighet genom tillkommande syskon innan mamman återgått till arbete efter det första barnet (m.fl. 2013). Föräldraledighet påverkar löneutvecklingen. Särskilt i de högsta inkomstskikten är påverkan stor. En extra månad med föräldraledighet var i en studie på barn födda korrelerat lägre lön för de av männen som tjänade mest. För kvinnorna var motsvarande siffra (m.fl. 2015). Delad föräldra- ledighet tenderar därför att öka kvinnornas löner, en forskningsstudie visar att för som pappan är föräldraledig ökar mammans framtida årsinkomst med och detta gäller även då hänsyn tagits till hur länge mamman varit föräldraledig (2010). Ju högre lön kvinnor och män har desto större är skillnaderna. Forskningen visar att mödrar som har ett koncentrerat uttag av för- äldrapenning när barnet är yngre tjänar mer än mödrar som sprider ut sin ledighet (m.fl. 2015). Att kvinnor med högre lön som koncentrerar sitt uttag av föräldrapenning tjänar mer jämfört med kvinnor som sprider ut sitt uttag kan bero på flera saker. En kon- centration av uttag kan vara en indikation på att kvinnan är karriärs- inriktad och därför tjänar mer och bara är frånvarande från arbets- marknaden vilket kan leda till ett mindre tapp i humankapitalet. En koncentration av föräldraledighet tidigt kan också signalera till arbetsgivaren att man är engagerad och har karriärambi- tioner. I lesbiska föräldrapar är inkomstutvecklingen mer jämställd, troligen för att de mer sällan får ett andra barn och alltså jobbar mer, samt att de par som får fler barn ofta föder ett barn var (2016). Även vad gäller användningen av tillfällig föräldrapenning vid vård av barn (VAB) tar kvinnor ut fler dagar än män och är således mer frånvarande från arbetet. Det direkta inkomsttappet på grund av VAB 12 Inkomster innefattar utöver lön från förvärvsarbete exempelvis transfereringar från social- försäkringen och kapitalinkomster. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet är och ännu större om inkomsten överstiger in- komsttaket i försäkringen. Detta bidrar således också till kvinnors relativt lägre inkomster. visar forskning att det även finns indirekta effekter och att man kan förlora ekonomiskt vid VAB. Detta gäller särskilt för män. En möjlig förklaring som förts fram till det negativa sambandet mellan ett högre utnyttjande av VAB och lön återfinns i ett minskat humankapital och en minskad arbets- kapacitet (jfr t.ex. m.fl. 1999; Stafford och 1996). Sambandet mellan VAB och lön är dock mycket svagt bland kvinnor vilket tyder på att det sannolikt inte påverkar lönen via humankapital eller arbetskapacitet. En annan förklaring är i stället att arbetsgivare tolkar frånvaro från arbetsmarknaden, t.ex. uttag av VAB, som en signal om lågt engagemang i jobbet och högt engagemang utanför jobbet (Stafford och 1999). Eftersom VAB är vanligare bland kvinnor så utgör inte frånvaron en tillräckligt stark signal om deras engagemang. För män däremot, som i genomsnitt har en lägre frånvaro för VAB och föräldraledighet än kvinnor, kan ett högre ut- nyttjande av VAB dock vara oväntat och tolkas som en starkare signal om lågt engagemang. Ytterligare en förklaring som framförts är att föräldrar med högre lön har en relativt mindre benägenhet att ta ut VAB. De förlorar relativt mer ekonomiskt och de är vanligare att de har mer flexibla arbeten men troligen också ofta arbeten som kräver större närvaro och/eller engagemang. Sambandet är således omvänt, jobbet och lönen påverkar uttaget av tillfällig föräldrapenning. Inkomsterna under arbetslivet skiljer sig åt mellan individer bland annat beroende på yrkesval och arbetets omfattning. Inkomsterna skiljer sig också åt mellan kvinnor och män på så sätt att kvinnor i genomsnitt har en lägre inkomst än män. Hur många procent lägre kvinnors inkomst är i jämförelse med mäns brukar benämnas in- komstgap. Inkomstgapet uppstår tidigt i arbetslivet och det samman- faller, i genomsnitt, med åldersintervallet för familjebildning. In- komstgapet stabiliseras därefter på en nivå kring . Det sammantagna inkomstgapet är för kvinnor och män 20–(Ds 2016:19). Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Individers och familjers ekonomiska situation är i hög grad beroende av förvärvsinkomster och om det är en eller flera vuxna i ett hushåll som förvärvsarbetar. Med två förvärvsinkomster ökar möjligheterna till en god ekonomisk standard. Den ekonomiska standarden är där- för i hög grad beroende av föräldrarnas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden och till viss del på hushållets storlek. Vad gäller barnfamiljers ekonomiska situation träder ett antal socialförsäkringsförmåner in för att bland annat kompensera för in- komstbortfall vid vård av barn. Genom föräldraförsäkringen skyddas föräldrarnas och hushållets inkomster vid ett förvärvsavbrott för att därmed möjliggöra för föräldrarna att avstå arbete för att vårda barn. Föräldrapenningen är tänkt som en försäkring mot inkomstbortfall och baseras därför på föräldrarnas individuella inkomster. är föräldrapenningen utformad så att den främjar deltagande på arbets- marknaden men också för att underlätta för dem som står utanför arbetsmarknaden vilka till exempel kan behöva avbryta aktiviteter så- som studier och arbetssökande när ett barn föds eller adopteras. Ur ett bredare perspektiv ska den ekonomiska familjepolitiken13 bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Utöver dessa förmåner samverkar föräldraförsäkringen även med andra förmåner inom t.ex. arbetsmarknadspolitiken för att underlätta kvinnor och mäns deltagande på arbetsmarknaden och för- sörjning. Barnfamiljer ekonomiska standard, vilken brukar mätas som dispo- nibel inkomst per konsumtionsenhet14 är dock i genomsnitt lägre än den för familjer utan barn och den ekonomiska standarden för sam- manboende respektive ensamstående med barn är lägre än den för sammanboende respektive ensamstående utan barn. I faktarutan ges en utförligare beskrivning av ekonomisk standard. 13Den ekonomiska familjepolitiken omfattar utöver föräldraförsäkringen även barnbidrag, vård- bidrag, underhållsstöd, bostadsbidrag, bidrag till internationella adoptioner, pensionsrätt för barnår, barnpension och efterlevandestöd till barn. 14Detta mått relaterar hushållets disponibla inkomst till hushållets sammansättning, vilket gör att det går att jämföra den ekonomiska situationen mellan personer som bor i olika typer av hushåll. Fördelning och användning av föräldraförsäkring och föräldraledighet Hushållens disponibla inkomst definieras som den sammanlagda inkomsten från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betal- ning av underhållsbidrag och återbetalning av studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hushållens sammansättning vad av- ser antal hushållmedlemmar och deras åldrar. Detta görs genom en s.k. ekvivalensskala i vilken varje hushållsmedlem tilldelas en vikt. Om hushållens disponibla inkomster divideras med dessa konsum- tionsvikter erhålls ett mått på hushållens ekvivalerade disponibla inkomst vilket också benämns ekonomisk standard.